OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# cataratas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ka.taˈɾa.tas/, meridional /ka.taˈɾa.tah/
       Americà: alt /ka.taˈɾa.t(a)s/, baix /ka.taˈɾa.tah/, austral /ka.taˈɾa.tas/
   * Rimes: -atas

### Nom

cataratas f. pl.
* forma plural de catarata

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ta·ra·tas (4)
# sallent
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /səˈʎen/ balear /səˈʎent/, /səˈʎen/ Occidental: nord-occidental /saˈʎen/ valencià /saˈʎent/, /saˈʎen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: Del llatí [aquam] salientem ‎(«saltant d’aigua»), gerundi de salīre ‎(«saltar») equivalent a sallir o sàller, segle XVIII. Compareu amb el topònim Sallent.

### Nom

sallent m. ‎(plural sallents)
* salt d'aigua

### Adjectiu

sallent inv. ‎(plural sallents)
* (heràldica) Dit del quadrúpede rampant amb les potes anteriors juntes i alçades.

#### Traduccions

* Anglès: salient $^{(en)}$
* Francès: saillant $^{(fr)}$

### Verb

sallent
* Gerundi del verb sàller.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sa·llent (2)
* Anagrames: llantes, llasten

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# salio
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈsa.lɪ.oː/
   * Etimologia: [1] Del protoindoeuropeu *k̂ēi- ‎(«ràpid»).
   * Etimologia: [2] De sāl.

### Verb

saliō ‎(1a present$^?$), salīs ‎(2a present), salīre ‎(infinitiu), saluī ‎(perfet), saltum ‎(supí)
* saltar, jo salto
    «alii salire de muro praecipitarique» (Titus Livius, Ab Urbe Condita, 25.24)tots saltaven des del mur precipitadament
* botar, bategar, palpitar
    «corpus erat: saliunt temptatae pollice venae» (Publius Ovidius Naso, Metamorfosis, X.414)li bategaven les venes
* rebotar
    «multa in tectis crepitans salit horrida grando» (Publius Vergilius Maro, Geòrgicae, 1,449)Plou i cau molta pedra que rebota sorollosament sobre les teulades
* muntar, fecundar

#### Derivats

* absiliō
* assiliō
* dēsiliō
* persilio
* prōsiliō
* resiliō
* salientēs
* exsiliō
* īnsultō
* salax
* saltus
* salītiō
* subsiliō

### Verb

saliō ‎(1a present$^?$), salīs ‎(2a present), salīre ‎(infinitiu), saliī ‎(perfet), salītum ‎(supí)
* salar, jo salo

#### Derivats

* salsa

### Vegeu també

* Julius Pokorny, Indogermanisches etymologisches Wörterbuch, 1959, p.542-543
# cascada
## Català

   * Pronúncia: oriental /kəsˈka.ðə/, occidental /kasˈka.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De l’arcaic cascata, de l'italià cascata, participi de cascare ‎(«caure»), segle XIX. Durant el Renaixement hi havia vacil·lació entre la forma italianitzada o l’adaptada. Al segle XVI s’usava cascar amb el sentit italià de «caure».

### Nom

cascada f. ‎(plural cascades)
* Salt d’aigua d’un corrent de gran amplitud o cabdal o bé en un conjunt de salts.
* Salt d’aigua d’una font ornamental.
* Esllavissada d’un corrent de gel o lava.

#### Derivats

* en cascada

#### Relacionats

* cascatel·la (diminutiu arcaic)
* catarata, cataracta (cascada gran, d’ús discutit)
* salt d'aigua (genèric tradicional, cascada menor)

#### Traduccions

* Anglès: cascade $^{(en)}$, cataract $^{(en)}$
* Castellà: cascada $^{(es)}$ f., catarata $^{(es)}$ f.
* Francès: cascade $^{(fr)}$ f., cataracte $^{(fr)}$ f.
* Italià: cascata $^{(it)}$ f., cateratta $^{(it)}$ f.

### Verb

cascada
* Participi femení singular del verb cascar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cas·ca·da (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
* ↑ Coromines, Joan. «DECat. II, 610b18-42». A: Diccionari etimològic i complementari de la llengua catalana. Barcelona: Curial Edicions Catalanes, 1980-1991.
# marisc
## Català

   * Pronúncia: oriental /məˈɾisk/, occidental /maˈɾisk/
   * Rimes: -isk
   * Etimologia: Del castellà marisco, del portuguès marisco ‎(literalment «marinenc»), segle XIX.

### Nom

marisc m. ‎(plural mariscs o mariscos)
* Animal marí invertebrat comestible, especialment crustacis i mol·luscs.

#### Traduccions

* Afrikaans: skulpdier $^{(af)}$
* Alemany: Schalentier $^{(de)}$ n.
* Anglès: shellfish $^{(en)}$
* Àrab: مَحَار‎ $^{(ar)}$ m.
* Belarús: малю́ск $^{(be)}$ m. ‎(maliusk)
* Castellà: marisco $^{(es)}$ m.
* Coreà: 조개 $^{(ko)}$ ‎(jogae)
* Danès: skaldyr $^{(da)}$ n.
* Francès: fruit de mer $^{(fr)}$ m.
* Gallec: marisco $^{(gl)}$ m.
* Grec: οστρακόδερμο $^{(el)}$ n. ‎(ostrakódermo)
* Hindi: कस्तूरा $^{(hi)}$
* Hongarès: kagyló $^{(hu)}$
* Irlandès: sliogán $^{(ga)}$ m.
* Japonès: 貝 $^{(ja)}$
* Llatí: concha $^{(la)}$ f.
* Llengua de signes catalana: CRUSTACI $^{(csc)}$
* Macedoni: школка $^{(mk)}$ f.
* Neerlandès: schelpdier $^{(nl)}$ n.
* Xinès: 貝類 $^{(zh)}$ ‎(贝类, bèilèi)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·risc (2)
* Heterograma de 6 lletres (acimrs)
* Anagrames: crisma, marcís, sarcim

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# salt d'aigua
## Català
### Nom

salt d'aigua m. ‎(plural salts d'aigua)
* Caiguda sobtada d’un corrent d’aigua per un desnivell brusc del terreny.
* Caiguda d’una massa d’aigua des d’una certa alçada d’una instal·lació o per un desnivell artificial.

#### Sinònims

* salt, sallent, saltant, fai (mot fantasma)

#### Hipònims

* cascada

#### Traduccions

* Alemany: Wasserfall $^{(de)}$ m.
* Anglès: waterfall $^{(en)}$, falls $^{(en)}$ pl.
* Asturià: saltu d'agua $^{(ast)}$ m.
* Castellà: salto $^{(es)}$ m., cascada $^{(es)}$ f.
* Francès: chute d'eau $^{(fr)}$
* Italià: cascata $^{(it)}$ f.
* Neerlandès: waterval $^{(nl)}$ m.

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# salts d'aigua
## Català
### Nom

salts d'aigua m. pl.
* Forma plural de salt d'aigua.
# salt
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈsaɫ/ balear /ˈsaɫt/, /ˈsaɫ/ Occidental: nord-occidental /ˈsaɫ/ valencià /ˈsaɫt/, /ˈsaɫ/
   * Rimes: -alt
   * Homòfon: sal
   * Etimologia: Del llatí saltus, segle XIV.

### Nom

salt m. ‎(plural salts)
* Moviment cap endavant o cap amunt, conseqüència de saltar.
    El salt de l'atleta va sobrepassar els 7 metres.
* salt d'aigua
* (billar) Jugada consistent a fer saltar la bola jugadora sobre el feltre per mitjà d'un cop efectuat amb un angle d'incidència del tac entre 36 i 45°, que generalment s'utilitza per a evitar el contacte amb una bola interposada en el camí de la bola d'atac.

#### Sinònims

* bot

#### Derivats

* saltiró

#### Compostos i expressions

* fer el salt: ser infidel en una relació amorosa.

#### Traduccions

* Alemany: Sprung $^{(de)}$ m.
* Anglès: jump $^{(en)}$
* Basc: salto $^{(eu)}$
* Castellà: salto $^{(es)}$ m.
* Eslovac: skok $^{(sk)}$ m., výskok $^{(sk)}$ m.
* Francès: saut $^{(fr)}$ m.
* Italià: salto $^{(it)}$ m.
* Llengua de signes catalana: SALTAR $^{(csc)}$
* Polonès: skok $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: salto $^{(pt)}$ m.
* Rus: прыжо́к $^{(ru)}$ m. ‎(prijok)
* Anglès: jump $^{(en)}$, jump shot $^{(en)}$
* Castellà: salto $^{(es)}$
* Francès: coup sauté $^{(fr)}$, jump $^{(fr)}$

### Verb

salt
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de saltar.

#### Variants

* salto, salte, salti

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: alts, lats, tals

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* salt. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: salt

## Anglès
### Nom

salt ‎(plural salts)
* sal
* salobre

### Adjectiu

salt ‎(comparatiu more salt, superlatiu most salt)
* salat

### Verb

salt ‎(3a persona singular present salts, gerundi salting, passat i participi salted)
* salar

### Miscel·lània

* Anagrames: last, slat
# saltant
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /səɫˈtan/ balear /səɫˈtant/, /səɫˈtan/ Occidental: nord-occidental /saɫˈtan/ valencià /saɫˈtant/, /saɫˈtan/
   * Rimes: -ant

### Nom

saltant m. ‎(plural saltants)
* salt d'aigua

### Verb

saltant
* Gerundi del verb saltar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sal·tant (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# saltants
## Català

   * Pronúncia: oriental /səɫˈtans/, occidental /saɫˈtans/
   * Rimes: -ans

### Nom

saltants m. pl.
* Forma plural de saltant.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sal·tants (2)
# catarata
## Català

   * Pronúncia: oriental /kə.təˈɾa.tə/, occidental /ka.taˈɾa.ta/
   * Rimes: -ata
   * Etimologia: Del castellà catarata.

### Nom

catarata f. ‎(plural catarates)
* (arcaisme) cascada
    «Què li agrada més, les catarates del Niàgara, les guerres púniques, els discursos del senyor Alcalà-Zamora o les fonts lluminoses de l'Exposició de Barcelona?» (Josep Pla, Madrid, 1933)
    «Cant quint. La catarata. Saltant d' aygues que pel esboranch de Calpe s' hi abocan.» (Jacint Verdaguer, La Atlántida, 1878)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ta·ra·ta (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ka.taˈɾa.ta/
       Americà: alt /k(a).taˈɾa.ta/, baix /ka.taˈɾa.ta/
   * Rimes: -ata
   * Etimologia: Cultisme del llatí cataracta, del grec antic καταράκτης ‎(kataráktēs).

### Nom

catarata f. ‎(plural cataratas)
* cascada (especialment gran en amplitud o cabdal)
* (medicina) cataracta

#### Sinònims

* [1] cascada, salto

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ta·ra·ta (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre catarata
# cavalcar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kə.βəɫˈka/, balear /kə.vəɫˈka/ Occidental: nord-occidental /ka.βaɫˈka/ valencià /ka.vaɫˈkaɾ/, /ka.βaɫˈka/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: cavalcà
   * Etimologia: Del llatí vulgar caballicare, segle XI.

### Verb

cavalcar intr., trans.
* Viatjar muntat sobre l'esquena d'un animal.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: cavalco, cavalca, cavalquem

#### Derivats

* cavalcada
* cavalcador
* cavalcadura
* cavalcant
* descavalcar
* encavalcar

#### Sinònims

* muntar

#### Traduccions

* Anglès: ride $^{(en)}$
* Castellà: cabalgar $^{(es)}$, montar $^{(es)}$
* Francès: chevaucher $^{(fr)}$, aller $^{(fr)}$ à cheval, monter $^{(fr)}$
* Friülà: cjavalgjâ $^{(fur)}$
* Gallec: cabalgar $^{(gl)}$
* Italià: cavalcare $^{(it)}$
* Llatí: equitare $^{(la)}$
* Occità: cavalgar $^{(oc)}$
* Portuguès: cavalgar $^{(pt)}$, montar $^{(pt)}$
* Romanès: călări $^{(ro)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·val·car (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# civilitzar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /si.βi.ɫiˈd͡za/, balear /si.vi.ɫiˈd͡za/ Occidental: nord-occidental /si.βi.ɫiˈd͡za/ valencià /si.vi.ɫiˈzaɾ/, /si.βi.ɫiˈza/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: civilitzà
   * Etimologia: De civil ‎(adjectiu) i el sufix -itzar, segle XIX.

### Verb

civilitzar trans.
* Fer perdre l'aspecte salvatge, adquirint els coneixements d'una cultura.
* Millorar les maneres d'una persona que ha tingut poc contacte social.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: civilitzo, civilitza, civilitzem

#### Sinònims

* desenvolupar
* educar

#### Traduccions

* Anglès: civilize $^{(en)}$
* Castellà: civilizar $^{(es)}$
* Francès: civiliser $^{(fr)}$
* Italià: civilizzare $^{(it)}$
* Vietnamita: khai hóa $^{(vi)}$, giáo hóa $^{(vi)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ci·vi·lit·zar (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: civilitzar
# convocar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kum.buˈka/ balear /koɱ.voˈka/, /kuɱ.vuˈka/ Occidental: nord-occidental /kom.boˈka/ valencià /koɱ.voˈkaɾ/, /kom.boˈka/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: convocà
   * Etimologia: Del llatí convocāre.

### Verb

convocar trans.
* Fer la crida per una reunió immediata.
* Informar del lloc i l'hora d'una trobada o una entrevista.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: convoco, convoca, convoquem

#### Sinònims

* aplegar, mobilitzar
* citar

#### Antònims

* desconvocar

#### Traduccions

* Anglès: summon $^{(en)}$
* Castellà: convocar $^{(es)}$
* Francès: convoquer $^{(fr)}$
* Italià: convocare $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·vo·car (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: convocar
# evitar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.βiˈta/, balear /ə.viˈta/ Occidental: nord-occidental /e.βiˈta/ valencià /e.viˈtaɾ/, /e.βiˈta/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfons: evità, habità ‎(central), habitar ‎(central)
   * Etimologia: Del llatí evitare, segle XV.

### Verb

evitar trans.
* Fer el necessari per què un o més fets no succeeixin.
* Fer el necessari per a no coincidir amb una altra persona.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: evito, evita, evitem

#### Sinònims

* defugir, esquivar, evadir.
* defugir, esquivar, fugir.
* impedir

#### Traduccions

* Albanès: mënjanoj $^{(sq)}$
* Alemany: vermeiden $^{(de)}$, ausweichen $^{(de)}$
* Anglès: avoid $^{(en)}$
* Àrab: تَجَنَّبَ‎ $^{(ar)}$
* Armeni: խուսափել $^{(hy)}$ ‎(khussapel)
* Belarús: уніка́ць $^{(be)}$ ‎(unikats), ўніка́ць $^{(be)}$ ‎(unikats)
* Búlgar: отбягвам $^{(bg)}$ ‎(otbiagvam)
* Castellà: evitar $^{(es)}$
* Eslovac: vyhýbať sa $^{(sk)}$, vyhnúť sa $^{(sk)}$
* Esperanto: eviti $^{(eo)}$
* Estonià: vältima $^{(et)}$, hoiduma $^{(et)}$
* Finès: välttää $^{(fi)}$
* Francès: éviter $^{(fr)}$
* Friülà: evitâ $^{(fur)}$
* Gallec: evitar $^{(gl)}$
* Georgià: არიდება $^{(ka)}$ ‎(arídeba)
* Grec: αποφεύγω $^{(el)}$ ‎(apofev́go)
* Grec antic: περιφεύγω $^{(grc)}$ ‎(peripheúgō)
* Hongarès: elkerül $^{(hu)}$, kerül $^{(hu)}$
* Irlandès: seachain $^{(ga)}$
* Italià: evitare $^{(it)}$
* Japonès: 避ける $^{(ja)}$
* Llatí: evitare $^{(la)}$
* Mongol: зайлсхийх $^{(mn)}$
* Neerlandès: vermijden $^{(nl)}$
* Noruec: unngå $^{(no)}$
* Occità: evitar $^{(oc)}$
* Persa: پرهیزیدن‎ $^{(fa)}$
* Polonès: unikać $^{(pl)}$, uniknąć $^{(pl)}$
* Portuguès: evitar $^{(pt)}$
* Romanès: evita $^{(ro)}$
* Rus: избега́ть $^{(ru)}$ ‎(izbegat), избежа́ть $^{(ru)}$ ‎(izbejat)
* Suec: undvika $^{(sv)}$
* Tai: หลีกเลี่ยง $^{(th)}$
* Turc: kaçınmak $^{(tr)}$
* Txec: vyhýbat se $^{(cs)}$, vyhnout se $^{(cs)}$
* Ucraïnès: уника́ти $^{(uk)}$ ‎(unikati), уни́кнути $^{(uk)}$ ‎(uníknuti)
* Vietnamita: tránh $^{(vi)}$
* Xinès: 避免 $^{(zh)}$ ‎(bìmiǎn), 回避 $^{(zh)}$ ‎(huíbì)

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·vi·tar (3)
* Heterograma de 6 lletres (aeirtv)
* Anagrames: atreví, retiva, veirat

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: evitar

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \e.βiˈtaɾ\
       Americà: alt /e.biˈtaɾ/, baix \e.βiˈtaɾ\
   * Rimes: -aɾ

### Verb

evitar trans. ‎(present evito, passat evité, futur evitaré)
* evitar

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·vi·tar (3)
* Heterograma de 6 lletres (aeirtv)
# sublevació
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /sub.bɫə.βə.siˈo/, /su.βɫə.βə.siˈo/ balear /sub.bɫə.və.siˈo/ Occidental: nord-occidental /sub.bɫe.βa.siˈo/, /su.βɫe.βa.siˈo/ valencià /su.bɫe.va.siˈo/, /su.βɫe.βa.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Cultisme del llatí sublevātiōnem, de sublevāre, segle XIV. Usat esporàdicament, en època moderna s’ha reintroduït per castellanisme.

### Nom

sublevació f. ‎(plural sublevacions)
* Sinònim de revolta.

#### Relacionats

* sublevar

### Miscel·lània

* Síl·labes: su·ble·va·ci·ó (5)
* Heterograma de 10 lletres (abceilosuv)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB, DECat
# sublevacions
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /sub.bɫə.βə.siˈons/, /su.βɫə.βə.siˈons/ balear /sub.bɫə.və.siˈons/ Occidental: nord-occidental /sub.bɫe.βa.siˈons/, /su.βɫe.βa.siˈons/ valencià /su.bɫe.va.siˈons/, /su.βɫe.βa.siˈons/
   * Rimes: -ons

### Nom

sublevacions f. pl.
* Forma plural de sublevació.

### Miscel·lània

* Síl·labes: su·ble·va·ci·ons (5)
# incentivar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /in.sən.tiˈβa/, balear /in.sən.tiˈva/ Occidental: nord-occidental /in.sen.tiˈβa/ valencià /in.sen.tiˈvaɾ/, /in.sen.tiˈβa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: incentivà
   * Etimologia: De incentiu.

### Verb

incentivar trans.
* Estimular l'augment o millora, donar incentius.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: incentivo, incentiva, incentivem

#### Traduccions

* Anglès: boost $^{(en)}$, incentivize $^{(en)}$
* Castellà: incentivar $^{(es)}$
* Francès: promouvoir $^{(fr)}$
* Italià: incentivare $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·cen·ti·var (4)
* Anagrames: intercanvi, intricaven

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \in.θen.tiˈβaɾ\, meridional \iŋ.θeŋ.tiˈβaɾ\
       Americà: alt /in.sen.t(i)ˈbaɾ/, baix \iŋ.seŋ.tiˈβaɾ\, austral \in.sen.tiˈβaɾ\
   * Rimes: -aɾ

### Verb

incentivar trans. ‎(present incentivo, passat incentivé, futur incentivaré)
* incentivar

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·cen·ti·var (4)
# individuar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /in.di.βi.ðuˈa/, balear /in.di.vi.ðuˈa/ Occidental: nord-occidental /in.di.βi.ðuˈa/ valencià /in.di.vi.ðuˈaɾ/, /in.di.βi.ðuˈa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: individuà
   * Etimologia: Del llatí individuare.

### Verb

individuar trans.
* individualitzar

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: individuo, individua, individuem

#### Relacionats

* individu, individuació, individual

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·di·vi·du·ar (5)

### Vegeu també

* Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana. Editorial Salvat, 1910. Tom 2
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \in.di.βiˈðwaɾ\, meridional \iŋ.di.βiˈðwaɾ\
       Americà: alt /in.di.biˈdwaɾ/, baix \iŋ.di.βiˈðwaɾ\, austral \in.di.βiˈðwaɾ\
   * Rimes: -aɾ
   * Etimologia: De individuo.

### Verb

individuar trans. ‎(present individúo, passat individué, futur individuaré)
* individualitzar

#### Sinònims

* individualizar

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·di·vi·duar (4)
# insalivar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /in.sə.ɫiˈβa/, balear /in.sə.ɫiˈva/ Occidental: nord-occidental /in.sa.ɫiˈβa/ valencià /in.sa.ɫiˈvaɾ/, /in.sa.ɫiˈβa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: insalivà
   * Etimologia: Del prefix in- i saliva.

### Verb

insalivar trans.
* Barrejar els aliments amb la saliva.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: insalivo, insaliva, insalivem

#### Traduccions

* Castellà: insalivar $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·sa·li·var (4)

### Vegeu també

* Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana. Editorial Salvat, 1910. Tom 2
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \in.sa.liˈβaɾ\, meridional \iŋ.sa.liˈβaɾ\
       Americà: alt /in.s(a).liˈbaɾ/, baix \iŋ.sa.liˈβaɾ\, austral \in.sa.liˈβaɾ\
   * Rimes: -aɾ
   * Etimologia: Del prefix in- i saliva.

### Verb

insalivar trans. ‎(present insalivo, passat insalivé, futur insalivaré)
* insalivar

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·sa·li·var (4)
# invalidar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /im.bə.ɫiˈða/, balear /iɱ.və.ɫiˈða/ Occidental: nord-occidental /im.ba.ɫiˈða/ valencià /iɱ.va.ɫiˈðaɾ/, /im.ba.ɫiˈða/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: invalidà
   * Etimologia: De invàlid.

### Verb

invalidar trans.
* Fer invàlida alguna cosa.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: invalido, invalida, invalidem

#### Derivats

* invalidació

#### Traduccions

* Anglès: invalidate $^{(en)}$
* Castellà: invalidar $^{(es)}$
* Francès: invalider $^{(fr)}$
* Italià: invalidare $^{(it)}$
* Llatí: rescindere $^{(la)}$
* Portuguès: invalidar $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·va·li·dar (4)

### Vegeu també

* Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom II.
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# inventariar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /im.bən.tə.ɾiˈa/, balear /iɱ.vən.tə.ɾiˈa/ Occidental: nord-occidental /im.ben.ta.ɾiˈa/ valencià /iɱ.ven.ta.ɾiˈaɾ/, /im.ben.ta.ɾiˈa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: inventarià
   * Etimologia: De inventari.

### Verb

inventariar trans.
* Fer inventari.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: inventario, inventaria, inventariem

#### Derivats

* inventariable

#### Traduccions

* Anglès: inventory $^{(en)}$
* Castellà: inventariar $^{(es)}$
* Francès: inventorier $^{(fr)}$
* Italià: inventariare $^{(it)}$
* Llatí: inventarium $^{(la)}$ conficere

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·ven·ta·ri·ar (5)
* Anagrama: internariva

### Vegeu també

* Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom II.
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /im.ben.taˈɾjaɾ/, meridional \im.beŋ.taˈɾjaɾ\
       Americà: alt /im.ben.t(a)ˈɾjaɾ/, baix \iŋ.beŋ.taˈɾjaɾ\, austral /im.ben.taˈɾjaɾ/
   * Rimes: -aɾ

### Verb

inventariar ‎(present inventarío, passat inventarié, futur inventariaré)
* inventariar

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·ven·ta·riar (4)
# investigar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /im.bəs.tiˈɣa/, balear /iɱ.vəs.tiˈɣa/ Occidental: nord-occidental /im.bes.tiˈɣa/ valencià /iɱ.ves.tiˈɣaɾ/, /im.bes.tiˈɣa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: investigà
   * Etimologia: Del llatí investigare ‎(«seguir els vestigis»), segle XV.

### Verb

investigar trans.
* Inquirir, examinar, fer diligències per descobrir alguna cosa.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: investigo, investiga, investiguem

#### Sinònims

* buscar, cercar, perseguir

#### Traduccions

* Alemany: untersuchen $^{(de)}$
* Anglès: investigate $^{(en)}$, research $^{(en)}$
* Búlgar: изследвам $^{(bg)}$ ‎(izsledvam)
* Castellà: investigar $^{(es)}$
* Coreà: 조사하다 $^{(ko)}$ ‎(josahada)
* Finès: tutkia $^{(fi)}$
* Francès: rechercher $^{(fr)}$, enquêter $^{(fr)}$
* Gallec: investigar $^{(gl)}$
* Indonesi: mengkaji $^{(id)}$
* Italià: investigare $^{(it)}$
* Japonès: 調べる $^{(ja)}$
* Llatí: investigare $^{(la)}$, indagare $^{(la)}$
* Neerlandès: onderzoeken $^{(nl)}$
* Noruec: undersøke $^{(no)}$
* Occità: investigar $^{(oc)}$
* Portuguès: investigar $^{(pt)}$
* Romanès: investiga $^{(ro)}$
* Rus: иссле́довать $^{(ru)}$ ‎(isslédovat)
* Suec: undersöka $^{(sv)}$
* Txec: zkoumat $^{(cs)}$
* Való: studyî $^{(wa)}$
* Xinès: 調查 $^{(zh)}$ ‎(调查, diàochá)

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·ves·ti·gar (4)
* Anagrama: intrigaves

### Vegeu també

* Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom II.
* Labernia y Esteller, Pere. Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana y llatina., Tom II, Barcelona, 1840.
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: investigar

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \im.bes.tiˈɣaɾ\, meridional \im.beh.tiˈɣaɾ\
       Americà: alt /im.b(e)s.tiˈɡaɾ/, baix \iŋ.beh.tiˈɣaɾ\, austral \im.beh.tiˈɣaɾ\
   * Rimes: -aɾ

### Verb

investigar ‎(present investigo, passat investigué, futur investigaré)
* investigar

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·ves·ti·gar (4)
# invitar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /im.biˈta/, balear /iɱ.viˈta/ Occidental: nord-occidental /im.biˈta/ valencià /iɱ.viˈtaɾ/, /im.biˈta/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: invità
   * Etimologia: Del llatí invitare, segle XIX.

### Verb

invitar trans.
* convidar, incitar.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: invito, invita, invitem

#### Derivats

* desinvitar

#### Sinònims

* convidar, cridar

#### Traduccions

* Anglès: invite $^{(en)}$
* Castellà: invitar $^{(es)}$
* Francès: inviter $^{(fr)}$
* Gallec: invitar $^{(gl)}$
* Italià: invitare $^{(it)}$, incitare $^{(it)}$, invogliare $^{(it)}$
* Llatí: invitare $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: CONVIDAR $^{(csc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·vi·tar (3)
* Anagrama: vitrina

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: invitar