OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# cama
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈka.mə/, occidental /ˈka.ma/
   * Rimes: -ama
   * Etimologia: Del llatí vulgar *camba, segle XIV, d'origen preromà potser cèltic cam ‎(«passa»).

### Nom

cama f. ‎(plural cames)
* Part de l'extremitat humana que va per sobre del peu i fins el genoll.
* Extremitat inferior del cos humà, sovint excloent el peu.
* (valencià, balear) Extremitat dels animals per a caminar, excloent la pota.
* petge
* (botànica) Part basal de la tija de les plantes herbàcies, que generalment es considera la zona compresa entre el primer parell de fulles (les més velles) i el coll.
* (micologia) Estructura de suport del barret d'un bolet

#### Sinònims

* extremitat, gamba, garra, perna, pota, rems
* anca (alguerès)

#### Traduccions

* Anglès: leg $^{(en)}$
* Basc: hanka $^{(eu)}$
* Bretó: gar $^{(br)}$ f.
* Castellà: pierna $^{(es)}$
* Còrnic: garr $^{(kw)}$
* Cors: anca $^{(co)}$, ghjamba $^{(co)}$
* Eslovac: noha $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: noga $^{(sl)}$
* Estonià: jalka $^{(et)}$
* Francès: jambe $^{(fr)}$
* Gallec: perna $^{(gl)}$ f., gamba $^{(gl)}$ f.
* Grec: πόδι $^{(el)}$ n. ‎(podi)
* Grec antic: σκέλος $^{(grc)}$ n. ‎(skélos)
* Guaraní: kupy $^{(gn)}$
* Hebreu: רֶגֶל $^{(he)}$ f.
* Indonesi: kaki $^{(id)}$
* Irlandès: cos $^{(ga)}$ f.
* Italià: gamba $^{(it)}$ f.
* Japonès: 脚 $^{(ja)}$
* Llatí: crus $^{(la)}$ n.
* Llengua de signes catalana: CAMES $^{(csc)}$
* Neerlandès: been $^{(nl)}$ n.
* Noruec: ben $^{(no)}$ n.
* Occità: camba $^{(oc)}$ f., cama $^{(oc)}$ f. (gascó)
* Polonès: noga $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: perna $^{(pt)}$ f.
* Retoromànic: chomma $^{(rm)}$ f.
* Romanès: gambă $^{(ro)}$ f.
* Romaní: her $^{(rom)}$ m.
* Rus: нога́ $^{(ru)}$ f. ‎(nogà)
* Serbocroat: но̀га $^{(sh)}$, noga $^{(sh)}$
* Sicilià: jamma $^{(scn)}$ f.
* Suec: ben $^{(sv)}$ n.
* Txec: noha $^{(cs)}$ f.
* Xinès: 腿 $^{(zh)}$ ‎(tuǐ)
* Anglès: stalk $^{(en)}$
* Castellà: pie $^{(es)}$

#### Falsos amics

* Castellà: cama ‎(«llit»)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ma (2)
* Anagrames: maca, macà

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈka.ma/
   * Rimes: -ama
   * Etimologia: Del llatí hispà cama ‎(«llit al terra»), d’origen incert.

### Nom

cama f. ‎(plural camas)
* llit

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ma (2)

## Occità

   * Pronúncia: /ˈka.mo̞/
   * Àudio: Bearn

### Nom

cama f. ‎(plural camas o cames [aranès])
* (gascó) cama

#### Variants

* camba
# llisèria
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʎiˈzɛ.ɾi.ə/, occidental /ʎiˈzɛ.ɾi.a/
   * Rimes: -ɛɾia

### Nom

llisèria f. ‎(plural llisèries)
* Peix de la família del bòtids que es troba a l’Atlàntic oriental i al Mediterrani (Arnoglossus laterna).
* (peixos) bruixa

#### Sinònims

* palaia misèries, palaia rossa, pelada, peluda, peluda amb randa, peluda vera, pelut amb randa, serrandell, tapaconys
* (arcaismes, localismes) llisseria, peluda en randa, pelut en randa

#### Hiperònims

* peixos > bòtids

#### Traduccions

* Anglès: scaldfish $^{(en)}$
* Asturià: rapapelu $^{(ast)}$, soya $^{(ast)}$, soyu $^{(ast)}$
* Castellà: peluda $^{(es)}$, peluda rosa $^{(es)}$, serrandel $^{(es)}$
* Francès: arnoglosse de Méditerranée $^{(fr)}$, fausse limande $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: lli·sè·ri·a (4)

### Vegeu també

* llisèria. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# plana
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈpɫa.nə/, occidental /ˈpɫa.na/
   * Rimes: -ana
   * Etimologia: De pla.

### Nom

plana f. ‎(plural planes)
* Àrea de terreny extensa amb un relleu relativament pla i d'altitud escassa.
* Pàgina.
* Ribot.
* (tèxtil) Un dels lligaments més utilitzats teixint amb calada.
* (peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Platichthys flesus)

#### Sinònims

* (terreny) campanya, planura
* (pàgina) foli, pàgina
* (tèxtil) pampa, pla, planada, planell, planella, planura, planícia, tossol
* (Platichthys flesus) morruda, palaia, palaia guarda la vida, plana d'Itàlia, rèmol d'Itàlia, rèmol de riu, morrua, palaya

#### Hiperònims

* peixos > pleuronèctids

#### Traduccions

* Anglès: plain $^{(en)}$
* Castellà: llanura $^{(es)}$
* Francès: plaine $^{(fr)}$
* Italià: pianura $^{(it)}$
* Occità: plana $^{(oc)}$ f.
* Alemany: Flounder $^{(de)}$
* Anglès: flounder $^{(en)}$
* Asturià: soya $^{(ast)}$, soya de ríu $^{(ast)}$, sueñu $^{(ast)}$
* Castellà: parito $^{(es)}$, platija $^{(es)}$
* Francès: flet $^{(fr)}$, flondre plie $^{(fr)}$
* Italià: passera $^{(it)}$, pianussa $^{(it)}$, pianuzza $^{(it)}$

### Adjectiu

plana f. ‎(plural planes)
* Forma femenina de pla.

#### Compostos i expressions

* és plana (parlant d'una dona) = no té uns pits gaire prominents o gens

### Verb

plana
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de planar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb planar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: pla·na (2)
* Anagrama: aplan

### Vegeu també

* plana. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈpla.na/
   * Rimes: -ana

### Adjectiu

plana f. ‎(plural planas)
* forma femenina de plano

## Occità

   * Pronúncia: /ˈpla.no̞/
   * Àudio: Bearn

### Nom

plana f. ‎(plural planas o planes [aranès])
* plana

### Adjectiu

plana f. ‎(plural planas o planes [aranès])
* forma femenina de plan
# peix de fons
## Català
### Nom

peix de fons m. ‎(plural peixos de fons)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Coelorhynchus coelorhynchus)

#### Sinònims

* titolot xato

#### Hiperònims

* peixos > macrúrids

#### Traduccions

* Asturià: ratón $^{(ast)}$
* Castellà: ratón $^{(es)}$

### Vegeu també

* peix de fons. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# calabruix
## Català

   * Pronúncia: oriental /kə.ɫəˈβɾuʃ/, occidental /ka.ɫaˈbɾujʃ/
   * Rimes: -ujʃ
   * Etimologia: D’origen preromà, potser d’un cèltic *caria broiksae ‎(«pedres de bruixa»), segle XV.

### Nom

calabruix m. ‎(plural calabruixos)
* (meteorologia) Precipitació en forma de grans formats per una barreja de neu i gel, que es trenquen en arribar a terra.
* (botànica) Planta de la família de les asteràcies amb flors grogues i pèls glandulosos vermells a la part exterior del capítol; Aetheorhiza bulbosa.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·la·bruix (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# neutre
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈnɛw.tɾə/, balear /ˈnew.tɾə/ Occidental: /ˈnɛw.tɾe/
   * Homòfon: neutra
   * Etimologia: Del llatí neuter ‎(«ni un, ni l'altre»), segle XIII, de uter ‎(«quin dels dos»).

### Adjectiu

neutre m. ‎(femení neutra, plural invariable neutres)
* lliure d'interpretacions, sense pressió de cap mena
    «...la Societat Catalana de Geografia s'hauria de convertir, cada vegada més, en el lloc d'encontre de tots els geògrafs catalans, en un punt neutre en el qual puguessin enraonar i actuar sense l'encarament burocràtic...»
* que no destaca
    «Un altre element propi de determinades propostes és el ciclorama o fons semicilindric de color neutre o blanc sobre el qual es pot projectar llum...»

#### Traduccions
### Nom

neutre m. ‎(plural neutres)
* (tecnologia) Punt o conductor d'un sistema elèctric de potencial zero, sovint unit al terra.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: neu·tre (2)
* Anagrames: entreu, renteu, treneu, treuen

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Francès

   * Pronúncia: /nøtʁ/
   * Etimologia: Del llatí neuter

### Adjectiu

neutre inv. ‎(plural neutres)
* neutre

## Llengua de signes francesa

* neutre
* ↑ Lluís Casassas i Simó, Geografia i territori, 1993, p.274
* ↑ Ramon Rosselló, Anàlisi de l'obra teatral, 2011
# rajada morella
## Català
### Nom

rajada morella f. ‎(plural rajades morelles)
* Tipus de rajada de musell llarg que pot arribar als 2,85 metres de llarg, 2 d’ample i 113 quilos de pes (Dipturus batis).

#### Sinònims

* bestina, caputxa, caputxet, caputxó, càvec, càvec, clavell, clavell borrell, clavell morell, clavellada, escrita, fumat, llisol, llissol, morandell, morell, morenell, piscat, rajada, rajada botonera, rajada de botons, rajada escrita, rajada jaspiada, romeguera, bastina, capatjo, capuchó, caputjo, caputjó, clavell borell, ratjada, raya, romaguera, rumiguera

#### Hiperònims

* rajades i milanes > raids

#### Traduccions

* Anglès: skate $^{(en)}$, skate stingray $^{(en)}$
* Asturià: sabliega $^{(ast)}$, raya $^{(ast)}$
* Castellà: fumato $^{(es)}$, noriega $^{(es)}$
* Francès: pocheteau gris $^{(fr)}$
* Occità: lentilhada $^{(oc)}$, matrassa $^{(oc)}$, fumat $^{(oc)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
* rajada morella. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# peix guitarra
## Català
### Nom

peix guitarra m. ‎(plural peixos guitarra)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Rhinobatos cemiculus)
* Peix de la família dels rinobàtids, propi de l'Atlàntic oriental i de la Mediterrània, amb forma ampla al cap i part del tronc i després estreta que recorda una guitarra (Rhinobatos rhinobatos).

#### Sinònims

* (Peix Rhinobatos cemiculus) guitarra, guitarró, peix guitarra gros
* (Peix Rhinobatos rhinobatos) guitarra, manta, peix guitarra petit, vaca tremolosa

#### Hiperònims

* rajades i milanes > rinobàtids

#### Traduccions

* Anglès: blackchin guitarfish $^{(en)}$
* Castellà: guitarra $^{(es)}$, guitarra barba negra $^{(es)}$
* Francès: guitare de mer fouisseuse $^{(fr)}$, poisson-guitare fouisseur $^{(fr)}$
* Alemany: Glattrochen $^{(de)}$
* Anglès: common guitarfish $^{(en)}$, lenghthened shape $^{(en)}$
* Asturià: guitarra $^{(ast)}$, raya $^{(ast)}$
* Castellà: guitarra $^{(es)}$, guitarra común $^{(es)}$, rayón $^{(es)}$, testudo $^{(es)}$
* Francès: guitare de mer commune $^{(fr)}$, poisson-guitare commun $^{(fr)}$
* Italià: pesce chitarra $^{(it)}$

### Vegeu també

* peix guitarra. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# persecución
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /peɾ.se.kuˈθjon/, meridional \peɾ.se.kuˈθjoŋ\
       Americà: alt /peɾ.se.k(u)ˈsjon/, baix \peɾ.se.kuˈsjoŋ\, austral /peɾ.se.kuˈsjon/
   * Rimes: -on
   * Etimologia: Del llatí persecutio.

### Nom

persecución f. ‎(plural persecuciones)
* persecució

#### Relacionats

* perseguir

### Miscel·lània

* Síl·labes: per·se·cu·ción (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre persecución
# h aspirada
## Català
### Nom

h aspirada f. ‎(plural h aspirades)
* (lingüística) Pronúncia de la lletra hac com una consonant fricativa glotal /h/.
* (lingüística) En la llengua francesa, hac inicial sense sonorització de la consonant precedent o sense sinalefa amb la vocal precedent i per tant sense apostrofació.

#### Notes

* En català, es pronuncia h aspirada en algunes interjeccions (ehem, ha, ...) i en estrangerismes no adaptats o semiadaptats (hippy, hàndicap, ...) o els seus derivats hawaià, ...) Quan la hac inicial és aspirada no s'apostrofa.
* En anglès, la majoria de les hacs són aspirades (home) i d'altres no (hour).
* En francès, la pronúncia actualment és quasi sempre muda, però una h inicial antigament aspirada continua afectant el contacte amb la lletra anterior actuant d'aquesta manera com a consonant. Per exemple, el mot héros ‎(«heroi») té una h aspirada i per tant amb l'article es pronuncia /lə.eˈʁo/ (le héros) i /le.eˈʁo/ (les héros). En canvi, habitude ‎(«habitud») és h muda i es pronuncia /la.biˈtyd/ (l'habitude) i /le.za.biˈtyd/ (les habitudes). Per evitar confusió amb el sentit propi també s'usa la perífrasi «h dita aspirada».

#### Sinònims

* h germànica

#### Antònims

* h muda

#### Traduccions

* Anglès: aspirated h $^{(en)}$
* Francès: h aspiré $^{(fr)}$
# preludis
## Català

   * Pronúncia: oriental /pɾəˈɫu.ðis/, occidental /pɾeˈɫu.ðis/
   * Rimes: -udis

### Nom

preludis m. pl.
* Forma plural de preludi.

### Miscel·lània

* Síl·labes: pre·lu·dis (3)
* Heterograma de 8 lletres (deilprsu)
# preludi
## Català

   * Pronúncia: oriental /pɾəˈɫu.ði/, occidental /pɾeˈɫu.ði/
   * Rimes: -udi
   * Etimologia: Del llatí praelūdō ‎(«assaig»)

### Nom

preludi m. ‎(plural preludis)
* Situació o acció que serveix de preparació per a una que ha de succeir després.
* introducció
* (música) Composició musical que serveix com a introducció d'una més extensa.
    «Curiosament moltes de les seleccions musicals són allò que avui dia diriem inautèntiques... el preludi per a violoncel es toca a una velocitat rabent que el desvirtua i el rebaixa a una turbina sideral sense sentit.»Antoni Pizà, La dansa de l'arquitecte, 2013, p.60

#### Traduccions

* Alemany: Auftakt $^{(de)}$
* Anglès: prelude $^{(en)}$
* Castellà: preludio $^{(es)}$
* Francès: prélude $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: pre·lu·di (3)
* Heterograma de 7 lletres (deilpru)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# Kaliningrad
## Català

   * Pronúncia: oriental /kə.ɫi.niŋˈɡɾat/, occidental /ka.ɫi.niŋˈɡɾat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: Del rus Калининград ‎(Kaliningrad).

### Nom propi

Kaliningrad
* Óblast i exclavament de Rússia situat entre Lituània i Polònia.
* Capital d'eixe óblast.

#### Traduccions

* Anglès: Kaliningrad $^{(en)}$
* Castellà: Kaliningrado $^{(es)}$
* Rus: Калининград $^{(ru)}$ ‎(Kaliningrad)

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ka·li·nin·grad (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
# oficialmente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /o.fiˌθjalˈmen.te/
       Americà: alt /o.f(i)ˌsjalˈmen.te/, baix /o.fiˌsjalˈmen.te/
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De oficial i el sufix -mente.

### Adverbi

oficialmente
* oficialment

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·fi·cial·men·te (5)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre oficialmente
# energía
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /e.neɾˈxi.a/, meridional /e.neɾˈhi.a/
       Americà: alt /e.neɾˈxi.a/, baix /e.neɾˈhi.a/, austral /e.neɾˈxi.a/
   * Rimes: -ia
   * Etimologia: Del llatí tardà energīa, del grec antic ἐνέργεια ‎(enérgeia).

### Nom

energía f. ‎(plural energías)
* energia

#### Sinònims

* fuerza, vigor

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·ner·gí·a (4)
* Anagrames: engreía, reniega

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre energía
# reniega
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \reˈnje.ɣa\
       Americà: alt /reˈnje.ɡa/, baix \reˈnje.ɣa\
   * Rimes: -eɡa

### Verb

reniega
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del present d’indicatiu del verb renegar
* segona persona del singular (tú) de l'imperatiu del verb renegar

#### Variants

* [2] (voseo) renegá

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·nie·ga (3)
* Anagrames: energía, engreía
# mame
## Català
### Verb

mame
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de mamar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb mamar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb mamar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb mamar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·me (2)
* Anagrames: amem, Emma, mema

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈma.me/
   * Rimes: -ame

### Verb

mame
* primera persona del singular (yo) del present de subjuntiu del verb mamar
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del present de subjuntiu del verb mamar
* tercera persona del singular (él, ella, usted) de l'imperatiu del verb mamar

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·me (2)
* Anagrama: mema
# mamé
## Castellà

   * Pronúncia: /maˈme/
   * Rimes: -e

### Verb

mamé
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb mamar

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·mé (2)
* Anagrama: mema
# insignias
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \inˈsiɣ.njas\, meridional \iŋˈsiɣ.njah\
       Americà: alt /inˈsiɡ.n(ja)s/, baix \iŋˈsiɣ.njah\, austral \inˈsiɣ.njas\
   * Rimes: -iɡnjas

### Nom

insignias f. pl.
* forma plural de insignia

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·sig·nias (3)
# insignia
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \inˈsiɣ.nja\, meridional \iŋˈsiɣ.nja\
       Americà: alt /inˈsiɡ.nja/, baix \iŋˈsiɣ.nja\, austral \inˈsiɣ.nja\
   * Rimes: -iɡnja
   * Etimologia: Del llatí insignia, plural neutre de insignis ‎(«distingit»).

### Nom

insignia f. ‎(plural insignias)
* insígnia

#### Sinònims

* distintivo, emblema

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·sig·nia (3)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre insignia

## Llatí

   * Pronúncia: /ɪnˈsɪ.ŋnɪ.a/

### Adjectiu

īnsignia
* nominatiu neutre plural de īnsignis
* vocatiu neutre plural de īnsignis
* acusatiu neutre plural de īnsignis

### Nom

īnsignia
* nominatiu plural de īnsigne
* vocatiu plural de īnsigne
* acusatiu plural de īnsigne
# bèrix
## Català

   * Pronúncia: /ˈbɛ.ɾiks/
   * Rimes: -ɛɾiks

### Nom

bèrix m. ‎(plural bèrixs)
* Gènere de peixos dels berícids que es troben en aigües profundes (Beryx spp).

#### Traduccions

* Alemany: nordischer Schleimkopf $^{(de)}$
* Anglès: alfonsino $^{(en)}$, berycoid $^{(en)}$, beryx $^{(en)}$, red suapper $^{(en)}$
* Asturià: rei $^{(ast)}$, birréi $^{(ast)}$, perréi $^{(ast)}$, palombeta encarnada $^{(ast)}$
* Castellà: alfonsino palometón $^{(es)}$, palometa roja $^{(es)}$
* Francès: béryx commun $^{(fr)}$, béryx rouge $^{(fr)}$, dorade rose $^{(fr)}$
* Italià: berice rosso $^{(it)}$, palometo imperador $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: bè·rix (2)

### Vegeu també

* bèrix. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# atronador
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.tɾu.nəˈðo/ balear /ə.tɾo.nəˈðo/, /ə.tɾu.nəˈðo/ Occidental: nord-occidental /a.tɾo.naˈðo/, valencià /a.tɾo.naˈðoɾ/
   * Rimes: -o(ɾ)
   * Etimologia: De atronar i el sufix -dor.

### Adjectiu

atronador m. ‎(femení atronadora, plural masculí atronadors, plural femení atronadores)
* Que atrona.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: a·tro·na·dor (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# atronadora
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.tɾu.nəˈðo.ɾə/ balear /ə.tɾo.nəˈðo.ɾə/, /ə.tɾu.nəˈðo.ɾə/ Occidental: /a.tɾo.naˈðo.ɾa/
   * Rimes: -oɾa

### Adjectiu

atronadora f. ‎(plural atronadores)
* Forma femenina de atronador.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·tro·na·do·ra (5)
# atronadors
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.tɾu.nəˈðos/ balear /ə.tɾo.nəˈðos/, /ə.tɾu.nəˈðos/ Occidental: nord-occidental /a.tɾo.naˈðos/, valencià /a.tɾo.naˈðoɾs/
   * Rimes: -o(ɾ)s

### Adjectiu

atronadors m. pl.
* Forma plural de atronador.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·tro·na·dors (4)
# atronadores
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.tɾu.nəˈðo.ɾəs/ balear /ə.tɾo.nəˈðo.ɾəs/, /ə.tɾu.nəˈðo.ɾəs/ Occidental: /a.tɾo.naˈðo.ɾes/
   * Rimes: -oɾes

### Adjectiu

atronadores f. pl.
* Forma plural de atronadora.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·tro·na·do·res (5)
# condol
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kunˈdɔɫ/ balear /konˈdɔɫ/, /kunˈdɔɫ/ Occidental: /konˈdɔɫ/
   * Rimes: -ɔl
   * Etimologia: Postverbal de condoldre.

### Nom

condol m. ‎(plural condols)
* Dolor per la pena que pateix una altra persona
* Expressió dolor, especialment a la família d'una persona que ha mort

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: con·dol (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# condols
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kunˈdɔɫs/ balear /konˈdɔɫs/, /kunˈdɔɫs/ Occidental: /konˈdɔɫs/
   * Rimes: -ɔls

### Nom

condols m. pl.
* Forma plural de condol.

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·dols (2)
# matèria primera
## Català
### Nom

matèria primera f. ‎(plural matèries primeres)
* Recursos que s’extreuen directament de la natura per tal d’utilitzar-los en un posterior procés de producció.

#### Sinònims

* primera matèria

#### Traduccions

* Anglès: raw material $^{(en)}$
* Castellà: materia prima $^{(es)}$ f.
* Francès: matière première $^{(fr)}$ f.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# atroní
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.tɾuˈni/ balear /ə.tɾoˈni/, /ə.tɾuˈni/ Occidental: /a.tɾoˈni/
   * Rimes: -i

### Verb

atroní
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de atronar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·tro·ní (3)
* Heterograma de 6 lletres (ainort)
# atronessen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.tɾuˈne.sən/ balear /ə.tɾoˈne.sən/, /ə.tɾuˈne.sən/ Occidental: /a.tɾoˈne.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

atronessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb atronar.

#### Variants

* atronessin, atronassin, atronassen, atronaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·tro·nes·sen (4)
# atronéssiu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.tɾuˈne.siw/ balear /ə.tɾoˈne.siw/, /ə.tɾuˈne.siw/ Occidental: /a.tɾoˈne.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

atronéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb atronar.

#### Variants

* atronésseu, atronàssiu, atronàsseu, atronàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·tro·nés·siu (4)
# atroni
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈtɾɔ.ni/, occidental /aˈtɾɔ.ni/
   * Rimes: -ɔni

### Verb

atroni
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de atronar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb atronar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb atronar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb atronar.

#### Variants

* [1] atrono, atrone, atron
* [2] atrone
* [3] atrone
* [4] atrone

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·tro·ni (3)
* Heterograma de 6 lletres (ainort)
# atronaran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.tɾu.nəˈɾan/ balear /ə.tɾo.nəˈɾan/, /ə.tɾu.nəˈɾan/ Occidental: /a.tɾo.naˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

atronaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de atronar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·tro·na·ran (4)
# atronessin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.tɾuˈne.sin/ balear /ə.tɾoˈne.sin/, /ə.tɾuˈne.sin/ Occidental: /a.tɾoˈne.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

atronessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb atronar.

#### Variants

* atronessen, atronassin, atronassen, atronaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·tro·nes·sin (4)
# atronin
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈtɾɔ.nin/, occidental /aˈtɾɔ.nin/
   * Rimes: -ɔnin

### Verb

atronin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb atronar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb atronar.

#### Variants

* [1] atronen
* [2] atronen

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·tro·nin (3)
# atronesses
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.tɾuˈne.səs/ balear /ə.tɾoˈne.səs/, /ə.tɾuˈne.səs/ Occidental: /a.tɾoˈne.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

atronesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb atronar.

#### Variants

* atronessis, atronassis, atronasses, atronares

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·tro·nes·ses (4)
# atronéssim
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.tɾuˈne.sim/ balear /ə.tɾoˈne.sim/, /ə.tɾuˈne.sim/ Occidental: /a.tɾoˈne.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

atronéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb atronar.

#### Variants

* atronéssem, atronàssim, atronàssem, atronàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·tro·nés·sim (4)