OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# nord-oestegen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌnɔr.tu.əsˈtɛ.ʒən/ balear /ˌnɔɾ.to.əsˈtə.ʒən/, /ˌnɔr.tu.əsˈtɛ.ʒən/ Occidental: nord-occidental /ˌnɔr.to.esˈte.ʒen/, valencià /ˌnɔɾ.to.esˈte.d͡ʒen/
   * Rimes: -ɛʒen

### Verb

nord-oestegen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de nord-oestejar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb nord-oestejar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb nord-oestejar.

#### Variants

* [2] nord-oestegin
* [3] nord-oestegin

### Miscel·lània

* Síl·labes: nord·o·es·te·gen (5)
# nord-oestegin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌnɔr.tu.əsˈtɛ.ʒin/ balear /ˌnɔɾ.to.əsˈtə.ʒin/, /ˌnɔr.tu.əsˈtɛ.ʒin/ Occidental: nord-occidental /ˌnɔr.to.esˈte.ʒin/, valencià /ˌnɔɾ.to.esˈte.d͡ʒin/
   * Rimes: -ɛʒin

### Verb

nord-oestegin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb nord-oestejar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb nord-oestejar.

#### Variants

* [1] nord-oestegen
* [2] nord-oestegen

### Miscel·lània

* Síl·labes: nord·o·es·te·gin (5)
# subordinadament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /su.βur.diˌna.ðəˈmen/ balear /su.boɾ.ðiˌna.ðəˈment/, /su.bur.ðiˌna.ðəˈmen/ Occidental: nord-occidental /su.βor.ðiˌna.ðaˈmen/ valencià /su.boɾ.ðiˌna.ðaˈment/, /su.βoɾ.ðiˌna.ðaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De subordinada i el sufix -ment.

### Adverbi

subordinadament
* D’una manera subordinada.

#### Traduccions

* Castellà: subordinadamente $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: sub·or·di·na·da·ment (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# superilla
## Català

   * Pronúncia: oriental /su.pəˈɾi.ʎə/, occidental /su.peˈɾi.ʎa/
   * Rimes: -iʎa
   * Etimologia: Del prefix super- i illa, segle XXI.

### Nom

superilla f. ‎(plural superilles)
* Agrupació d'illes urbanes habilitades de tal manera que es transfereix espai abans dedicat als automòbils als vianants.

#### Traduccions

* Anglès: superblock $^{(en)}$
* Castellà: supermanzana $^{(es)}$
* Francès: super-îlot $^{(fr)}$
* Italià: supermanzana $^{(it)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: su·per·i·lla (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
# superilles
## Català

   * Pronúncia: oriental /su.pəˈɾi.ʎəs/, occidental /su.peˈɾi.ʎes/
   * Rimes: -iʎes

### Nom

superilles f. pl.
* Forma plural de superilla.

### Miscel·lània

* Síl·labes: su·per·i·lles (4)
# Säulen
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈzɔɪ̯lən/ àudio

### Nom

Säulen
* forma plural de Säule
# Säule
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈzɔɪ̯lə/ àudio àudio

### Nom

Säule f. ‎(genitiu Säule, plural Säulen)
* columna
    «Nachdem ich die lange Norderstraße hinaufgestiegen und das Tor erreicht, sah ich bald die Säulen durch das Grüne schimmern -- also hier, dacht'ich.» ((von Chamisso, Adelbert; Llobet, Gustau (trad.). Peter Schlemihls wundersame Geschichte (La meravellosa història de Peter Schlèmihl). Project Gutenberg, La Magrana (trad.), 1813, 1983 (trad.). ISBN 84-7410-137-9.))Quan vaig haver pujat en tota la seva llargada el carrer del Nord i un cop passada la Porta, de seguida vaig veure les columnes que brillaven entre el fullam dels arbres. «Ja hi soc!», vaig dir-me.

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | die | Säule | die | Säulen |
| Genitiu | der | Säule | der | Säulen |
| Datiu | der | Säule | den | Säulen |
| Acusatiu | die | Säule | die | Säulen |
# llogater
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʎu.ɣəˈte/ balear /ʎo.ɣəˈte/, /ʎu.ɣəˈte/ Occidental: nord-occidental /ʎo.ɣaˈte/, valencià /ʎo.ɣaˈteɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: Del català antic llogader i l'infix -at- per analogia amb altres mots en -ater, de llogar i el sufix -er, segle XV.

### Nom

llogater m. ‎(plural llogaters, femení llogatera)
* Persona que viu en un habitatge que no és propietat seva i paga una quota pel seu ús.

#### Sinònims

* arrendatari, estatger, inquilí, llogador

#### Derivats

* sotsllogater

#### Traduccions

* Anglès: renter $^{(en)}$
* Castellà: inquilino $^{(es)}$
* Francès: locataire $^{(fr)}$
* Italià: inquilino $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: llo·ga·ter (3)
* Anagrames: llagoter, llogaret, rellogat, tragello

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
# sangunera
## Sard

   * Etimologia: Del català sangonera.

### Nom

sangunera f. ‎(plural sanguneras)
* sangonera

#### Variants

* draperi

#### Sinònims

* abbisui, ambisújula, angassua, sambesuca, sanghisúgina

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Ditzionàriu in línia de sa Limba e Cultura Sarda sobre sangunera
# -eg-
## Català

   * Etimologia: Vegeu el sufix -ec.

### Infix

-eg-
* Afegeix un matís augmentatiu d’abundància o d’excés.
# dentegada
## Català

   * Pronúncia: oriental /dən.təˈɣa.ðə/, occidental /den.teˈɣa.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De dentada i l'infix -eg-.

### Nom

dentegada f. ‎(plural dentegades)
* dentada

### Miscel·lània

* Síl·labes: den·te·ga·da (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# dentegades
## Català

   * Pronúncia: oriental /dən.təˈɣa.ðəs/, occidental /den.teˈɣa.ðes/
   * Rimes: -ades

### Nom

dentegades f. pl.
* Forma plural de dentegada.

### Miscel·lània

* Síl·labes: den·te·ga·des (4)
# dentada
## Català

   * Pronúncia: oriental /dənˈta.ðə/, occidental /denˈta.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De dent i el sufix -ada.

### Nom

dentada f. ‎(plural dentades)
* Cop de dents d’un animal que escomet o encalça.
* mossegada

#### Sinònims

* dentegada

#### Traduccions

* Castellà: dentellada $^{(es)}$ f.
* Francès: morsure $^{(fr)}$ f.
* Italià: dentata $^{(it)}$ f.

### Adjectiu

dentada f. ‎(plural dentades)
* Forma femenina de dentat.

### Miscel·lània

* Síl·labes: den·ta·da (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# dentades
## Català

   * Pronúncia: oriental /dənˈta.ðəs/, occidental /denˈta.ðes/
   * Rimes: -ades

### Nom

dentades f. pl.
* Forma plural de dentada.

### Adjectiu

dentades f. pl.
* Forma plural de dentada.

### Miscel·lània

* Síl·labes: den·ta·des (3)
# gotellada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡu.təˈʎa.ðə/ balear /ɡo.təˈʎa.ðə/, /ɡu.təˈʎa.ðə/ Occidental: /ɡo.teˈʎa.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De gota, el sufix -ell i el sufix -ada, segle XIX.

### Nom

gotellada f. ‎(plural gotellades)
* Pluja curta d’algunes gotes grosses.

#### Relacionats

* escaldot

#### Traduccions

* Anglès: downpour $^{(en)}$
* Castellà: chaparrón $^{(es)}$
* Francès: giboulée $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: go·te·lla·da (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# manotada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mə.nuˈta.ðə/ balear /mə.noˈta.ðə/, /mə.nuˈta.ðə/ Occidental: /ma.noˈta.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De mà, l'infix -ot- i el sufix -ada, segle XIX.

### Nom

manotada f. ‎(plural manotades)
* Cop donat amb la mà.

#### Sinònims

* manada, plantofada

#### Traduccions

* Anglès: slap $^{(en)}$
* Castellà: manotazo $^{(es)}$ m.
* Francès: tape $^{(fr)}$ f.
* Italià: manata $^{(it)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·no·ta·da (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# rellotger
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /rə.ʎuˈd͡ʒe/ balear /rə.ʎoˈd͡ʒe/, /rə.ʎuˈd͡ʒe/ Occidental: nord-occidental /re.ʎoˈd͡ʒe/, valencià /re.ʎoˈd͡ʒeɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: De rellotge i el sufix -er.

### Nom

rellotger m. ‎(plural rellotgers, femení rellotgera)
* (professions) Un artesà que fa, repara o ven rellotges.

#### Relacionats

* rellotge
* rellotgera
* rellotgeria

#### Traduccions

* Alemany: Uhrmacher $^{(de)}$ m.
* Anglès: watchmaker $^{(en)}$
* Castellà: relojero $^{(es)}$ m.
* Danès: urmager $^{(da)}$ c.
* Francès: horloger $^{(fr)}$ m.
* Llengua de signes catalana: RELLOTGE $^{(csc)}$
* Neerlandès: uurwerkmaker $^{(nl)}$ c.
* Suec: urmakare $^{(sv)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·llot·ger (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# freqüència
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɾəˈkwɛn.si.ə/, occidental /fɾeˈkwɛn.si.a/
   * Rimes: -ɛnsia
   * Etimologia: Del llatí frequentia.

### Nom

freqüència f. ‎(plural freqüències)
* Nombre de vegades que un valor està representat en una sèrie d'observacions o de casos registrats sobre l'aparició d'un fenomen.
    «L'histograma és un gràfic que representa les dades de manera ordenada, de tal manera que es vegi immediatament la freqüència amb què es repeteix un cert resultat (com ara temperatures, dimensions, densitats, temps, etc.).» (Pablo Alcalde San Miguel, Qualitat,, 2007)

#### Traduccions

* Alemany: Frequenz $^{(de)}$ f.
* Anglès: frequency $^{(en)}$
* Àrab: تَرَدُّد $^{(ar)}$ m.
* Armeni: հաճախականություն $^{(hy)}$ ‎(hatxakhakanutiun)
* Castellà: frecuencia $^{(es)}$
* Coreà: 빈도 $^{(ko)}$ ‎(bindo)
* Danès: hyppighed $^{(da)}$ c.
* Esperanto: ofto $^{(eo)}$
* Feroès: tíðføri $^{(fo)}$ n.
* Finès: taajuus $^{(fi)}$
* Francès: fréquence $^{(fr)}$
* Georgià: სიხშირე $^{(ka)}$ ‎(síkhxire)
* Grec: συχνότητα $^{(el)}$ f. ‎(sikhnótita)
* Hebreu: תדירות‎ $^{(he)}$ f.
* Hindi: आवृत्ति $^{(hi)}$ f.
* Hongarès: gyakoriság $^{(hu)}$
* Indonesi: frekuensi $^{(id)}$
* Islandès: tíðni $^{(is)}$ f.
* Italià: frequenza $^{(it)}$ f.
* Japonès: 頻度 $^{(ja)}$
* Kazakh: жиілік $^{(kk)}$ ‎(jïilik/jilik)
* Kirguís: жыштык $^{(ky)}$ ‎(djuixtuk)
* Llatí: crebritas $^{(la)}$ f.
* Macedoni: честота $^{(mk)}$ f.
* Malai: kekerapan $^{(ms)}$
* Neerlandès: frequenti $^{(nl)}$ f.
* Noruec: hyppighet $^{(no)}$
* Polonès: częstość $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: frequência $^{(pt)}$ f.
* Romanès: frecvență $^{(ro)}$ f.
* Rus: частота́ $^{(ru)}$ f. ‎(txastotà)
* Serbocroat: učestalost $^{(sh)}$ f.
* Suec: frekvens $^{(sv)}$
* Tagal: dalas $^{(tl)}$
* Turc: frekans $^{(tr)}$
* Txec: četnost $^{(cs)}$ f., frekvence $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: ча́стість $^{(uk)}$ f. ‎(txàstist)
* Uzbek: tezlik $^{(uz)}$
* Xinès: 頻率 $^{(zh)}$ ‎(频率, pínlǜ)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·qüèn·ci·a (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* freqüència. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# naturalesa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nə.tu.ɾəˈɫɛ.zə/ balear /nə.tu.ɾəˈɫə.zə/, /nə.tu.ɾəˈɫɛ.zə/ Occidental: /na.tu.ɾaˈɫe.za/
   * Rimes: -ɛza
   * Etimologia: De natural i el sufix -esa, segle XIV.

### Nom

naturalesa f. ‎(plural naturaleses)
* natura
* Propietat constitutiva.
    «La naturalesa de l'acte de denegació de l'autorització o de la seva concessió condicionada és discutible ja que pot argumentar-se a favor de la seva naturalesa legislativa i en contra d'aquesta.» (Institut d'Estudis Autonòmics, Comentaris sobre l'Estatut d'autonomia de Catalunya, 1988)

### Miscel·lània

* Síl·labes: na·tu·ra·le·sa (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* naturalesa. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# tam
## Llatí

   * Pronúncia: /tam/
   * Etimologia: Del protoindoeuropeu *tö- ‎(«aquell»).

### Adverbi

tam
* tan
    Sextus tam iratus erat ut fratrem interficere vellet.Sextus estava tan enfadat que desitjava matar el seu germà.
* també
    «Sed omnia praeclara tam difficilia, quam rara sunt.» (Baruch Spinoza, Ethica)Sinó que està prou clar, que totes les coses que són complicades són també rares.

#### Derivats

* tamen
* tamquam
* tandem
* tametsi

### Vegeu també

* Julius Pokorny, Indogermanisches Etymologisches Wörterbuch, 1956, p.1086-1087
# loaf
## Anglès

   * Pronúncia: /ləʊf/ àudio (RU)
   * Etimologia: Del protogermànic *hlaibaz ‎(«pa»), del protoindoeuropeu *lei- ‎(«tendre»).

### Nom

loaf ‎(plural loaves)
* barra de pa
* peça de pa, de carn, de sucre
* pastilla de sabó

#### Derivats

* catloaf
* fleshloaf
* loaflike
* meatloaf

#### Compostos i expressions

* half a loaf is better than none

### Verb

loaf ‎(3a persona singular present loafs, gerundi loafing, passat i participi loafed)
* vagarejar, voltar
    «They don’t often kill other animals, they probably form monogamous pairs, and we know they share parental care of chicks, and loaf and bathe in large, congenial groups.» (Elizabeth Royte, «Vultures Are Revolting. Here’s Why We Need to Save Them.», National Geographic, desembre del 2015)No acostumen a matar altres animals, és probable que formin parelles monògames que comparteixen les cures de criança, i se'ls veu formant grans grups per voltar i banyar-se conjuntament.
* donar-se un cop de cap

### Vegeu també

* Julius Pokorny, Indogermanisches Etymologisches Wörterbuch, 1956 p.661-662
# infinitud
## Català

   * Pronúncia: /iɱ.fi.niˈtut/
   * Rimes: -ut
   * Etimologia: De infinit i el sufix -ud.

### Nom

infinitud f. ‎(plural infinituds)
* Qualitat d'infinit.
    «Bruno estima la vida i considera la natura quelcom viu, animat, i la tasca de la filosofia consisteix a comprendre aquesta animació universal, la infinitud de l'univers.» (Joan Lluís Llinàs Begon, Història de la filosofia moderna I: de Maquiavel a Descartes, 2009)

#### Traduccions

* Alemany: Unendlichkeit $^{(de)}$
* Anglès: infinity $^{(en)}$
* Castellà: infinitud $^{(es)}$
* Francès: infinité $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·fi·ni·tud (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# solitud
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /su.ɫiˈtut/ balear /so.ɫiˈtut/, /su.ɫiˈtut/ Occidental: /so.ɫiˈtut/
   * Rimes: -ut
   * Etimologia: Del llatí sōlitūdō.

### Nom

solitud f. ‎(plural solituds)
* Situació d'absència de d'altres éssers vius.
    «Podem gaudir de la lectura que fa sobre les obres d'aquesta vídua que es lamenta de la solitud en les seves balades.» (Mireia Comas-Via, Entre la solitud i la llibertat: Vídues barcelonines a finals de l’Edat Mitjana,, 2016)

#### Sinònims

* soledat

#### Traduccions

* Alemany: Unendlichkeit $^{(de)}$
* Anglès: loneliness $^{(en)}$
* Castellà: soledad $^{(es)}$ f.
* Francès: solitude $^{(fr)}$
* Italià: solitudine $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: so·li·tud (3)
* Heterograma de 7 lletres (dilostu)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# amplitud
## Català

   * Pronúncia: oriental /əm.pɫiˈtut/, occidental /am.pɫiˈtut/
   * Rimes: -ut
   * Etimologia: De ample i el sufix -itud.

### Nom

amplitud f. ‎(plural amplituds)
* Gran diversitat.
    «Ell només es reserva els proemis que tenen intima connexió amb cadascun dels llibres i els són un veritable preludi on manifesta tota l'amplitud de la seva concepció oratòria.» (Salvador Galmés [trad.], Marcus Tullius Cicero, De l'orador, v. 1, 1929)
* La variació més gran entre els valors més extrems enregistrats.
    «L'amplitud anual entre el gener i el juliol és de 21°.» (Almacelles, visió d'un poble, 1970)

#### Traduccions

* Anglès: amplitude $^{(en)}$
* Castellà: amplitud $^{(es)}$
* Francès: amplitude $^{(fr)}$
* Italià: ampiezza $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: am·pli·tud (3)
* Heterograma de 8 lletres (adilmptu)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# ressemblança
## Català

   * Pronúncia: oriental /rə.səmˈbɫan.sə/, occidental /re.semˈbɫan.sa/
   * Rimes: -ansa
   * Etimologia: De ressemblar i el sufix -ança.

### Nom

ressemblança f. ‎(plural ressemblances)
* Aspecte que presenta algú o quelcom, coincident amb un altre de conegut.
    «El desig d'imitar dóna com a resultat peces d'una ressemblança tan corprenedora que ens produeixen, a causa d'aquesta ressemblança, una enorme pertorbació.» (Fèlix Fanés, La germana fosca, 1988)

#### Sinònims

* semblança, similitud, paregut

#### Antònims

* diferència

#### Traduccions

* Alemany: Ähnlichkeit $^{(de)}$
* Anglès: resemblance $^{(en)}$
* Castellà: parecido $^{(es)}$
* Francès: ressemblance $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: res·sem·blan·ça (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# irrisori
## Català

   * Pronúncia: /i.riˈzɔ.ɾi/
   * Rimes: -ɔɾi
   * Etimologia: Del llatí tardà irrisōrius, segle XIV.

### Adjectiu

irrisori m. ‎(femení irrisòria, plural masculí irrisoris, plural femení irrisòries)
* Que fa riure.
* insignificant
    «Això ara pot semblar un fet irrisori, però fa cinquanta anys revestia una altra importància.»

#### Sinònims

* derisori, ridícul, risible

#### Traduccions

* Anglès: paltry $^{(en)}$
* Castellà: irrisorio $^{(es)}$
* Italià: irrisorio $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ir·ri·so·ri (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
* ↑ M Àngels Alsina i Ribé, El meu record del doctor Tarrés, 2007
# raccord
## Francès

   * Pronúncia: /ʁa.kɔʁ/ àudio
   * Etimologia: De raccorder.

### Nom

raccord m. ‎(plural raccords)
* unió
    Faire le raccord des deux ailes d’un bâtiment.Fer la unió de les dues ales d'un edifici.
* ràcord, connexió
    «Quand il s'agissait de livrer en Allemagne ou au Luxembourg, le dépotage des citernes de notre flotte était freiné par le système de raccord allemand Storz, la norme dans ces deux pays.» («Le raccord français/allemand : Une pièce maîtresse pour la sécurité et l'efficacité», publicat a Tratel'action, n°2, desembre 2015, p. 5)Pel que fa a les entregues que s'havien de fer a Alemanya o a Luxemburg, la descàrrega dels tancs de la nostra flota es veié obstaculitzat pel sistema de connexió Storz, que era l'estàndard en aquests dos països.
* assaig previ
    Donnez-moi le produit des préventes au plus tard avant le raccord du concert.Doneu-me la recaptació de la venda anticipada a més tardar abans de l'assaig previ al concert.
* llegenda d'un mapa

### Adjectiu

raccord m. ‎(femení raccorde, plural masculí raccords, plural femení raccordes)
* coherent, concordant, consonant
    «Il faut quelqu’un capable de comprendre le monde scientifique, qui est celui qui décrit l’état du monde y compris quand cela n’est pas raccord avec l’opinion, qui peut sous-estimer la gravité du problème, par exemple dans le cas du climat, de la pêche ou de la biodiversité, ou au contraire même si plus rarement la surestimer, par exemple dans le cas du nucléaire.» (Benoit Georges, « Comme ministre, Nicolas Hulot était à contre-emploi » , LesEchos.fr, 30 d'agost del 2018)Cal algú capaç de comprendre el món científic, per descriure l'estat del món, fins i tot quan no s'està en consonància amb l'opinió, que pugui subestimar la gravetat del problema, per exemple en el cas del clima o la pesca, o la biodiversitat, o pel contrari, encara que sigui menys freqüent sobreestimar,pr exemple en el cas de l'energia nuclear.
# estand
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əsˈtan/ balear /əsˈtant/, /əsˈtan/ Occidental: nord-occidental /esˈtan/ valencià /esˈtant/, /esˈtan/
   * Rimes: -ant
   * Homòfons: estan, estant
   * Etimologia: De l'anglès stand.

### Nom

estand m. ‎(plural estands)
* Cadascun dels espais, en una fira d'exposicions, per presentar productes.
    «A Canes presenten i comercialitzen els seus continguts les grans televisions públiques, com la BBC o Televisió Espanyola, que compten amb estands realment espectaculars.» (Enric Violan Galán, Com fer un programa per a televisió: l'elaboració del projecte, de la idea a l'emissió, 2009)

#### Traduccions

* Alemany: Stand $^{(de)}$ m.
* Anglès: stand $^{(en)}$, booth $^{(en)}$
* Armeni: կրպակ $^{(hy)}$ ‎(krpak)
* Castellà: puesto $^{(es)}$ m.
* Danès: stade $^{(da)}$
* Finès: koju $^{(fi)}$
* Francès: étal $^{(fr)}$ m., stand $^{(fr)}$ m.
* Hongarès: stand $^{(hu)}$
* Italià: stand $^{(it)}$
* Japonès: 屋台 $^{(ja)}$
* Macedoni: штанд $^{(mk)}$ m.
* Neerlandès: stand $^{(nl)}$ m.
* Portuguès: estande $^{(pt)}$ m.
* Rus: ларёк $^{(ru)}$ m. ‎(lariok)
* Suec: stånd $^{(sv)}$ n.
* Txec: stánek $^{(cs)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·tand (2)
* Heterograma de 6 lletres (adenst)
* Anagrames: desant, nedats, sedant, tandes

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# repressiu
## Català

   * Pronúncia: oriental /rə.pɾəˈsiw/, occidental /re.pɾeˈsiw/
   * Rimes: -iw
   * Etimologia: Del llatí repressivus.

### Adjectiu

repressiu m. ‎(femení repressiva, plural masculí repressius, plural femení repressives)
* Que causa repressió.
    «I si bé no ens tractaven malament pel que fa a l'alimentació, allò era molt repressiu.» (Francesc Pérez Moragon, Manuel Sanchis Guarner: el compromís cívic d’un filòleg, 1998)

#### Traduccions

* Alemany: repressiv $^{(de)}$
* Anglès: repressive $^{(en)}$
* Castellà: represivo $^{(es)}$
* Italià: represivo $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·pres·siu (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# escissió
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.si.siˈo/, balear /əs.si.siˈo/ Occidental: /e.si.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del llatí scissio.

### Nom

escissió f. ‎(plural escissions)
* Trencament que implica separació o subdivisió.
    «El 1967 fou el PSUC que patí una escissió per l'esquerra que donà lloc al Partit Comunista d'Espanya.» (Antoni Ferret, Compendi d'història de Catalunya volum II, 1992)

#### Traduccions

* Alemany: Spaltung $^{(de)}$
* Anglès: scission $^{(en)}$
* Castellà: escisión $^{(es)}$
* Francès: scission $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·cis·si·ó (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# nounat
## Català

   * Pronúncia: /ˌnɔwˈnat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: De nou i nat.

### Adjectiu

nounat m. ‎(femení nounada, plural masculí nounats, plural femení nounades)
* (també substantivat) nadó
    «La producció de bilirubina en el nounat és de dues a tres vegades superior a la de l'adult i la capacitat del fetge per conjugar-la és molt baixa.» (Jovita Mezquita Pla, Fisiologia de la reproducció i desenvolupament humà, 2009)

#### Traduccions

* Anglès: newborn $^{(en)}$
* Castellà: neonato $^{(es)}$
* Francès: noveau-né $^{(fr)}$
* Italià: neonato $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: nou·nat (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# agrest
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈɣɾest/, occidental /aˈɣɾest/
   * Rimes: -est
   * Etimologia: Del llatí agrestis.

### Adjectiu

agrest m. ‎(femení agresta, plural masculí agrests o agrestos, plural femení agrestes)
* Tal com l'ha fet la natura, sense canvis produïts per l'ésser humà.
    «Segons explicava l'Antoni, calia embotir-se per una senda dels Ports, al cap de la qual prèviament havies d'arribar per una pista de muntanya, tan agrest com per fer imperatiu l'ús d'un quatre-per-quatre.» (José Luis Castro, Pamián Torrijos, Viñas Alfonso, Jordi Pijoan, Làpides negres, 2005)

#### Sinònims

* natural, abrupte, feréstec, salvatge, inculte, rústic, incivilitzat

#### Traduccions

* Anglès: rustic $^{(en)}$
* Castellà: agreste $^{(es)}$
* Francès: agreste $^{(fr)}$
* Italià: agreste $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·grest (2)
* Heterograma de 6 lletres (aegrst)
* Anagrames: agrets, gaters, gestar, grates, ragets, regats, trages

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# inculte
## Català

   * Pronúncia: oriental /iŋˈkuɫ.tə/, occidental /iŋˈkuɫ.te/
   * Etimologia: Del llatí incultus.

### Adjectiu

inculte m. ‎(femení inculta, plural invariable incultes)
* No conreat.
    «I és que la construcció de nova planta del lloc de Vilafranquesa no s'entendria sense la construcció del pantà de Tibi, imprescindible per a garantir el reg en unes terres incultes, que Pedro Franqueza, secretari d'Estat... decideix encarregar a Pedro Miralles.» (Amparo Felipo, Nobles, patrimonis i conflictes a la València moderna, 2018)
* Sense educació.
    «És intolerable que, persones incultes, fins i tot grolleres, puguin dirigir un país.» (Joan Granados, Juan Granados Riera, Un viatge de pluja, 2012)

#### Traduccions

* Anglès: uncultivated $^{(en)}$
* Castellà: inculto $^{(es)}$
* Italià: incolto $^{(it)}$
* Neerlandès: onbebouwd $^{(nl)}$
* Anglès: uncivilized $^{(en)}$
* Castellà: inculto $^{(es)}$
* Italià: incolto $^{(it)}$
* Portuguès: inculto $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·cul·te (3)
* Heterograma de 7 lletres (ceilntu)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB

## Llatí

   * Pronúncia: /ɪŋˈkʊɫ.tɛ/

### Adjectiu

inculte
* vocatiu masculí singular de incultus