OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# feldespatoídic
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fəɫ.dəs.pə.tuˈi.ðik/ balear /fəɫ.dəs.pə.toˈi.ðik/, /fəɫ.dəs.pə.tuˈi.ðik/ Occidental: /feɫ.des.pa.toˈi.ðik/
   * Etimologia: De feldespatoide i el sufix -ic.

### Adjectiu

feldespatoídic m. ‎(femení feldespatoídica, plural masculí feldespatoídics, plural femení feldespatoídiques)
* Relatiu als, o contenint, feldespatoides.

#### Variants

* feldspatoídic (grafia obsoleta)

#### Sinònims

* foídic

#### Traduccions

* Anglès: feldspathoidal $^{(en)}$
* Castellà: feldespatoídico $^{(es)}$
* Francès: feldspathoïdique $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fel·des·pa·to·í·dic (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, Termcat
# troglòdita
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /tɾuˈɣɫɔ.ði.tə/ balear /tɾoˈɣɫɔ.ði.tə/, /tɾuˈɣɫɔ.ði.tə/ Occidental: /tɾoˈɣɫɔ.ði.ta/
   * Etimologia: Del llatí Trōglŏdўtae, del grec antic τρωγλοδύτης ‎(trōglodýtēs), de τρωγλο ‎(trōglo, «forat») i δύειν ‎(dýein, «ficar»).

### Nom

troglòdita m. f. ‎(plural troglòdites)
* Forma alternativa de troglodita.

### Miscel·lània

* Síl·labes: tro·glò·di·ta (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Alberich i Mariné, Joan (dir.); Cuartero i Iborra, Francesc J. (dir.). Diccionari grec-català: d'Homer al segle ii dC (en grec - català). Enciclopèdia Catalana - Fundació Institut Cambó, 2015. ISBN 9788441224223.
# troglòdites
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /tɾuˈɣɫɔ.ði.təs/ balear /tɾoˈɣɫɔ.ði.təs/, /tɾuˈɣɫɔ.ði.təs/ Occidental: /tɾoˈɣɫɔ.ði.tes/

### Nom

troglòdites m. f. pl.
* Forma plural de troglòdita.

### Miscel·lània

* Síl·labes: tro·glò·di·tes (4)
# troglodites
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /tɾu.ɣɫuˈði.təs/ balear /tɾo.ɣɫoˈði.təs/, /tɾu.ɣɫuˈði.təs/ Occidental: /tɾo.ɣɫoˈði.tes/
   * Rimes: -ites

### Adjectiu

troglodites inv. pl.
* Forma plural de troglodita.

### Nom

troglodites m. f. pl.
* Forma plural de troglodita.

### Miscel·lània

* Síl·labes: tro·glo·di·tes (4)
# troncas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈtɾoŋ.kas\, meridional \ˈtɾoŋ.kah\
       Americà: alt \ˈt͡soŋ.k(a)s\, baix \ˈtɾoŋ.kah\, austral \ˈtɾoŋ.kas\
   * Rimes: -onkas

### Nom

troncas f. pl.
* forma plural de tronca

### Miscel·lània

* Síl·labes: tron·cas (2)
* Heterograma de 7 lletres (acnorst)
# Tür
## Alemany

   * Pronúncia: /tyːɐ̯/ àudio

### Nom

Tür f. ‎(genitiu Tür, plural Türen)
* porta

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | die | Tür | die | Türen |
| Genitiu | der | Tür | der | Türen |
| Datiu | der | Tür | den | Türen |
| Acusatiu | die | Tür | die | Türen |

#### Variants

* Thür (desusat)

### Vegeu també

* Diccionari Alemany Català, 2006. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, p. 669. ISBN 84-412-1452-2.
# tassa
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈta.sə/, occidental /ˈta.sa/
   * Rimes: -asa
   * Etimologia: De l'àrab طاسة ‎(ṭāsa), segle XIII.

### Nom

tassa f. ‎(plural tasses)
* Recipient còncau no gaire gran, amb una ansa, que es fa servir per prendre petites quantitats de líquid calent: llet, cafè, te, etc.
* La mesura del que en cap a dintre.
    Afegiu dues tasses de sucre a la massa.
* (alguerès) got

#### Derivats

* tassó, tassada

#### Traduccions

* Alemany: Tasse $^{(de)}$ f.
* Anglès: cup $^{(en)}$
* Castellà: taza $^{(es)}$
* Eslovac: šálka $^{(sk)}$ f.
* Esperanto: taso $^{(eo)}$
* Francès: tasse $^{(fr)}$
* Gallec: cunca $^{(gl)}$ f.
* Grec: φλιτζάνι $^{(el)}$ n. ‎(flitzani)
* Italià: tazza $^{(it)}$
* Llatí: cantharus $^{(la)}$ m., poculum $^{(la)}$ n.
* Llengua de signes catalana: TASSA $^{(csc)}$
* Occità: tassa $^{(oc)}$ f.
* Polonès: filiżanka $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: xícara $^{(pt)}$ f.
* Romanès: ceașcă $^{(ro)}$ f., pahar $^{(ro)}$ n.
* Rus: ча́шка $^{(ru)}$ f. ‎(txaixka)
* Suec: kopp $^{(sv)}$ c.
* Turc: fincan $^{(tr)}$
* Txec: šálek $^{(cs)}$ m., hrnek $^{(cs)}$ m.
* Xinès: 杯子 $^{(zh)}$ ‎(bēizǐ)

### Miscel·lània

* Síl·labes: tas·sa (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# tässä
## Finès

   * Etimologia: Cas inessiu de tämä.

### Adverbi

tässä
* aquí

#### Relacionats

* tämä
* tuolla

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Kielitoimiston sanakirja sobre tässä
# termica
## Italià

   * Pronúncia: /ˈtɛr.mi.ka/

### Adjectiu

termica f. ‎(plural termiche)
* forma femenina de termico
# ulìca
## Romaní

   * Etimologia: Del búlgar улица ‎(ulitsa, «carrer»).

### Nom

ulìca o ulitsa f.
* carrer

#### Sinònims

* drom

#### Descendents

* Caló espanyol: olicha ‎(olíča)
# ulicą
## Polonès

   * Pronúncia: /uˈlʲi.t͡sɔ̃/

### Nom

ulicą
* instrumental singular de ulica
# ușo
## Romanès
### Nom

ușo
* vocatiu singular de ușă
# valentí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bə.ɫənˈti/, balear /və.ɫənˈti/ Occidental: nord-occidental /ba.ɫenˈti/ valencià /va.ɫenˈti/, /ba.ɫenˈti/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: De l'antiga ciutat romana de Valentia Edetanorum.

### Adjectiu

valentí m. ‎(femení valentina, plural masculí valentins, plural femení valentines)
* Valencià, gentilici de la ciutat de València.
* De l'Església de València o que hi té relació.

#### Traduccions

* Castellà: valentino $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: va·len·tí (3)
* Heterograma de 7 lletres (aeilntv)
* Anagrames: altiven, ventila, ventilà

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# valenti
## Llatí

   * Pronúncia: /waˈlɛn.tiː/

### Adjectiu

valentī
* datiu masculí/femení/neutre singular de valēns
* ablatiu masculí/femení/neutre singular de valēns
# való
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəˈɫo/, balear /vəˈɫo/ Occidental: nord-occidental /baˈɫo/ valencià /vaˈɫo/, /baˈɫo/
   * Rimes: -o
   * Homòfon: baló

### Adjectiu

való m. ‎(femení valona, plural masculí valons, plural femení valones)
* Relatiu o pertanyent a Valònia.
* Relatiu o pertanyent a la llengua valona.

#### Traduccions

* Anglès: Walloon $^{(en)}$
* Castellà: valón $^{(es)}$

### Nom

való m. ‎(plural valons, femení valona)
* Persona que habita o és originària de Valònia.
* (només singular) Llengua romànica parlada a Valònia.

#### Traduccions

* Anglès: Walloon $^{(en)}$
* Castellà: valón $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: va·ló (2)
* Anagrames: àvol, oval, vola, volà

### Vegeu també

* Wiccionaire, edició en való
* Entrades en való al Viccionari en català
* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, Optimot, ésAdir
# valo
## Finès
### Nom

valo
* llum (radiació electromagnètica visible)
    infrapunavalollum infraroja
* un llum (dispositiu emissor de llum)
    auton valotels llums dels cotxes

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Kielitoimiston sanakirja sobre valo
# vedä
## Finès

   * Etimologia: 2a persona imperatiu de vetää (estirar)

### Verb

vedä
* estira! (per exemple, a les portes que cal obrir estirant enrere cap a un mateix)

#### Antònims

* työnnä

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Kielitoimiston sanakirja sobre vedä
# veda
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbɛ.ðə/, balear /ˈve.ðə/ Occidental: nord-occidental /ˈbe.ða/ valencià /ˈve.ða/, /ˈbe.ða/
   * Rimes: -ɛda
   * Etimologia: De vedar.

### Nom

veda f. ‎(plural vedes)
* Període durant el qual no es permet caçar o pescar.
    «Quan s'obre la veda de la llagosta, en aquests últims anys, la llagosta no ha fet més que pujar de preu.» (Josep Pla, El que hem menjat, 1972)

#### Traduccions

* Anglès: closed season $^{(en)}$
* Castellà: veda $^{(es)}$
* Francès: interdiction $^{(fr)}$

### Verb

veda
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de vedar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb vedar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ve·da (2)
* Anagrama: advé

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈbe.ða\
       Americà: alt /ˈbe.da/, baix \ˈbe.ða\
   * Rimes: -eda
   * Etimologia: De vedar.

### Nom

veda f. ‎(plural vedas)
* veda

### Miscel·lània

* Síl·labes: ve·da (2)

## Italià
### Verb

veda
* primera persona singular (io) del present de subjuntiu de vedere
* segona persona singular (tu) del present de subjuntiu de vedere
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del present de subjuntiu de vedere
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) de l'imperatiu de vedere
# volumètric
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bu.ɫuˈmɛ.tɾik/ balear /vo.ɫuˈmɛ.tɾik/, /vu.ɫuˈmɛ.tɾik/ Occidental: nord-occidental /bo.ɫuˈmɛ.tɾik/ valencià /vo.ɫuˈmɛ.tɾik/, /bo.ɫuˈmɛ.tɾik/
   * Homòfon: bolomètric
   * Etimologia: De volumetria i el sufix -ic, segle XX.

### Adjectiu

volumètric m. ‎(femení volumètrica, plural masculí volumètrics, plural femení volumètriques)
* Relatiu o pertanyent a la volumetria.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: vo·lu·mè·tric (4)
* Heterograma de 10 lletres (ceilmortuv)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# volumetric
## Anglès

   * Etimologia: De volume i el sufix -metric.

### Adjectiu

volumetric ‎(no comparable)
* volumètric
# vértigos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈbeɾ.ti.ɣos\, meridional \ˈbeɾ.ti.ɣoh\
       Americà: alt /ˈbeɾ.ti.ɡ(o)s/, baix \ˈbeɾ.ti.ɣoh\, austral \ˈbeɾ.ti.ɣos\
   * Rimes: -eɾtiɡos

### Nom

vértigos m. pl.
* forma plural de vértigo

### Miscel·lània

* Síl·labes: vér·ti·gos (3)
* Heterograma de 8 lletres (egiorstv)
# vertigos
## Anglès
### Nom

vertigos
* forma plural de vertigo
# xíes
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈsi.es/, meridional /ˈsi.eh/
       Americà: alt /ˈsi.(e)s/, baix /ˈsi.eh/, austral /ˈsi.es/
   * Rimes: -ies

### Nom

xíes f. pl.
* forma plural de xi
# yucatannachtzwaluw
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: Compost del corònim Yucatán (Mèxic) i nachtzwaluw ‎(«enganyapastors»).

### Nom

yucatannachtzwaluw m. ‎(plural yucatannachtzwaluwen)
* (ornitologia) enganyapastors maia (Antrostomus badius)

#### Variants

* yucatánnachtzwaluw

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# yucatanpoorwill
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: Compost del corònim Yucatan (Mèxic) i poorwill.

### Nom

yucatanpoorwill m. ‎(plural yucatanpoorwills)
* (ornitologia) enganyapastors de Yucatán (Nyctiphrynus yucatanicus)

#### Variants

* yucatánpoorwill

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# yucatánnachtzwaluw
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: Compost del corònim Yucatán (Mèxic) i nachtzwaluw ‎(«enganyapastors»).

### Nom

yucatánnachtzwaluw m. ‎(plural yucatánnachtzwaluwen)
* (ornitologia) enganyapastors maia (Antrostomus badius)

#### Variants

* yucatannachtzwaluw

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# yö
## Finès
### Nom

yö ‎(partitiu yotä)
* nit
    hyvää yötä!bona nit!

#### Antònims

* päivä

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Kielitoimiston sanakirja sobre yö
# yo
## Multilingüe
### Símbol

yo
* Codi de llengua ISO 639-1 del ioruba.

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈʝo/ americà: austral \ˈʒo\
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del llatí vulgar eo, derivat del llatí clàssic ego, doblet de ego.

### Pronom

yo
* jo

#### Derivats

* superyó

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre yo
# yucatánpoorwill
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: Compost del corònim Yucatán (Mèxic) i poorwill.

### Nom

yucatánpoorwill m. ‎(plural yucatánpoorwills)
* (ornitologia) enganyapastors de Yucatán (Nyctiphrynus yucatanicus)

#### Variants

* yucatanpoorwill

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# zenit
## Català

   * Pronúncia: oriental /zəˈnit/, occidental /zeˈnit/
   * Rimes: -it
   * Etimologia: Del baix llatí zenit, del castellà antic çemt per error de lectura, de l'àrab سَمْت ‎(samt, «direcció»), reducció de سَمْت اَلرَّأْس ‎(samt ar-raʔs, «zenit», literalment «el paratge del cap»), segle XVIII. Compareu amb azimut via el plural àrab.

### Nom

zenit m. ‎(plural zenits)
* Punt de l’esfera celeste situat en la vertical d’un punt de la terra.
* Punt culminant d’un procés, d’un fenomen.

#### Variants

* zènit

#### Antònims

* nadir

#### Derivats

* zenital

#### Traduccions

* Anglès: zenith $^{(en)}$
* Castellà: cenit $^{(es)}$ m.
* Francès: zénith $^{(fr)}$ m.
* Italià: zenit $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ze·nit (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
* ↑ Alfons X el Savi, Libros del Saber de Astronomía, 1256
# zènits
## Català

   * Pronúncia: /ˈzɛ.nits/
   * Rimes: -ɛnits

### Nom

zènits m. pl.
* Forma plural de zènit.

### Miscel·lània

* Síl·labes: zè·nits (2)
* Heterograma de 6 lletres (einstz)
# zenits
## Català

   * Pronúncia: oriental /zəˈnits/, occidental /zeˈnits/
   * Rimes: -its

### Nom

zenits m. pl.
* Forma plural de zenit.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ze·nits (2)
* Heterograma de 6 lletres (einstz)
# asia
## Finès
### Nom

asia ‎(genitiu plural asioiden, partitiu plural asioita)
* tema, assumpte, afer (cosa abstracta)
* (informal) cosa, objecte, afer (cosa concreta)

#### Relacionats

* esine (cosa, objecte concret)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Kielitoimiston sanakirja sobre asia
# Asia
## Anglès
### Nom propi

Asia
* Àsia

#### Derivats

* Asian

### Vegeu també

* Obres de referència: Merriam, Collins, Cambridge, Dict

## Aragonès
### Nom propi

Asia f.
* Àsia

## Asturià
### Nom propi

Asia f.
* Àsia

## Basc
### Nom propi

Asia inan.
* Àsia

#### Declinació

Nom propi inanimat en vocal
Cas
Indefinit
Absolutiu
Asia
Ergatiu
Asiak
Datiu
Asiari
Genitiu
Asiaren
Comitatiu
Asiarekin
Benefactiu
Asiarentzat
Instrumental
Asiaz
Partitiu
Asiarik
Prolatiu
Asiatzat
Causal
Asiarengatik
Locatius
Inessiu
Asian
Ablatiu
Asiatik
Al·latiu
Asiara
Terminatiu
Asiaraino
Al·l. direcional
Asiarantz
Gen. locatiu
Asiako :

#### Compostos i expressions

* Asia Txikia

### Vegeu també

* Entrada «Asia» a l’Elhuyar Hiztegia.

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈa.sja/
   * Rimes: -asja

### Nom propi

Asia f.
* Àsia

#### Relacionats

* asiático

### Miscel·lània

* Síl·labes: A·sia (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà

## Feroès
### Nom propi

Asia
* Àsia

## Gallec
### Nom propi

Asia f.
* Àsia

## Gal·lès
### Nom propi

Asia ?
* Àsia

## Indonesi
### Nom propi

Asia
* Àsia

## Interlingua
### Nom propi

Asia
* Àsia

## Italià

   * Pronúncia: /ˈaː.sja/

### Nom propi

Asia f.
* Àsia

### Miscel·lània

* Síl·labes: À·sia (2)

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈa.sɪ.a/

### Nom propi

Asia f. ‎(genitiu Asiae)
* Àsia

#### Declinació

1a declinació -a, -ae :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | Asia | - |
| Vocatiu | Asia | - |
| Acusatiu | Asiam | - |
| Genitiu | Asiae | - |
| Datiu | Asiae | - |
| Ablatiu | Asiā | - |

## Malai
### Nom propi

Asia
* Àsia

## Noruec (bokmål)
### Nom propi

Asia ?
* Àsia

## Noruec (nynorsk)
### Nom propi

Asia ?
* Àsia

## Papiament

Asia
* (Aruba, Curaçao, Bonaire) Àsia

### Vegeu també

* Obra de referència: Vocabulario di Papiamento

## Romanès
### Nom propi

Asia f.
* Àsia

## Sondanès
### Nom propi

Asia
* Àsia

## Suahili
### Nom propi

Asia
* Àsia
# ano
## Castellà

   * Pronúncia: /ˈa.no/
   * Rimes: -ano
   * Etimologia: Del llatí anus.

### Nom

ano m. ‎(plural anos)
* (anatomia) anus

#### Derivats

* anal

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·no (2)
* Anagrama: nao

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre ano

## Gallec

   * Pronúncia: /ˈa.no/
   * Etimologia: Del llatí annus [1].
   * Etimologia: Del llatí anus [2].

### Nom

ano m. ‎(plural anos)
* any

### Nom

ano m. ‎(plural anos)
* (anatomia) anus

#### Sinònims

* anus

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·no (2)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario da Real Academia Galega sobre ano
* Per a més informació vegeu l'entrada al Dicionário Estraviz sobre ano

## Italià

   * Pronúncia: /ˈaː.no/

### Nom

ano m. ‎(plural ani)
* (anatomia) anus

### Miscel·lània

* Síl·labes: à·no (2)

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈaː.noː/

### Nom

ānō
* datiu singular de ānus
* ablatiu singular de ānus
# -ano
## Castellà

   * Pronúncia: /ˈa.no/
   * Etimologia: Del llatí -ānus [1].
   * Etimologia: De l'alemany -an [2].

### Sufix

-ano m. ‎(adjectival, femení -ana)
* -à

#### Derivats
### Sufix

-ano m. ‎(nominal)
* (química) -à

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre -ano
# año
## Castellà

   * Pronúncia: /ˈa.ɲo/
   * Rimes: -aɲo
   * Etimologia: Del llatí annus.

### Nom

año m. ‎(plural años)
* any

#### Merònims

* mes

#### Holònims

* lustro
* década
* siglo

#### Compostos i expressions

* Año Nuevo = Cap d'Any
* del año de Maricastaña = molt antic
* del año de la catapum = molt antic
* del año de la Pepa = molt antic

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ño (2)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre año
# èider
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɛj.ðər/, occidental /ˈɛj.ðeɾ/
   * Etimologia: De l'alemany Eider, del suec ejder.

### Nom

èider m. ‎(plural èiders)
* Gènere d’ocells dels anàtids, originari dels litorals del nord de l’Atlàntic, amb plomissol emprat per a omplir edredons i coixins (Somateria mollissima).

#### Traduccions

* Anglès: eider $^{(en)}$
* Castellà: eider $^{(es)}$ m.
* Francès: eider $^{(fr)}$ m.
* Italià: edredone $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: èi·der (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# eider
## Neerlandès

   * Pronúncia: /ˈɛi̯.dər/
   * Etimologia: Com l'alemany Eider i l'anglès eider, de l'islandès æðr (genitiu æðar), probablement mitjançant el suec eider (actualment ortografiat ejder).

### Nom

eider m. ‎(plural eiders)
* (ornitologia) èider (Somateria mollissima) i, per analogia, també
    Stellers eider ― èider de Steller (Polysticta stelleri)

#### Sinònims

* eidereend

#### Derivats

* brileider
* eiderdons
* eidereend
* eidergans
* koningseider

### Vegeu també

* Per a la discussió etimològica del mot, consulteu l'entrada eider a l'Etymologiebank.nl.
* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# ćaćipen
## Romaní

   * Etimologia: De ćaćo ‎(«veritable») i el sufix -ipen.

### Nom

ćaćipen o čačipen o chachipen m.
* veritat
* realitat
* justícia
* sinònim de manuśipen ‎(«honradesa»)
* lleialtat

#### Sinònims

* (realitat) ćaćikanipen
* (justícia) justicija

#### Descendents

* Caló català: xipén ‎(čipén)
* Caló espanyol: chachipén ‎(čačipén)
** Castellà: chachi

### Vegeu també

* Cizmich, Perseo; Adiego, Ignasi-Xavier. Rromani ćhib - Diccionari romaní-català / català-romaní. Círculo Rojo, 2022. ISBN 978-84-1155-225-7.
# Ș
## Romanès
### Lletra

Ș ‎(majúscula, minúscula ș)
* Vint-i-tresena lletra de l'alfabet romanès.

#### Relacionats

Alfabet romanès: a A, ă Ă, â Â, b B, c C, d D, e E, f F, g G, h H, i I, î Î, j J, k K, l L, m M, n N, o O, p P, q Q, r R, s S, ș Ș, t T, ț Ț, u U, v V, w W, x X, y Y, z Z

#### Sinònims

* șe, șî
# S.
## Alemany
### Abreviatura

S.
* forma abreujada de Seite
    S. 567 — «pàg. 567»
* Un nom o cognom que comença per S
    Hugo S. sitzt seit 20 Jahren hinter Gittern. — «Hugo S., que ha estat a la presó 20 anys.»

#### Relacionats

* f.
* F.

## Castellà
### Abreviatura

S.
* forma abreujada de sur
* forma abreujada de sábado
# s.
## Català
### Abreviatura

s.
* Forma abreujada de segle.
* Forma abreujada de substantiu.

## Castellà
### Abreviatura

s.
* forma abreujada de sustantivo
# -s-
## Danès

   * Pronúncia: /ɛs/
   * Etimologia: .

### Infix

-s-
* Infix que ajunta dos mots.
# s-
## Italià

   * Etimologia: Principalment del llatí ex- i , de vegades, forma reduïda de dis-.

### Prefix

s-
* El contrari
    s- + ‎fatto ‎(«fet») → ‎sfatto ‎(«desfet»)
* Per crear verbs a partir de substantius, equivalent a dis-
    s- + ‎gancio ‎(«ganxo») → ‎sganciare ‎(«desenganxar»)
* Per crear adjectius exagerant el significat
    s- + ‎bocca ‎(«boca») → ‎sboccato ‎(«malparlat, bocagrossa»)
* Cap enfora, sortida
    s- + ‎buco ‎(«forat, obertura») → ‎sbucare ‎(«desembocar»)
* Sentit privatiu
    s- + ‎buccia ‎(«pell») → ‎sbucciare ‎(«pelar»)
* Tendència a
    s- + ‎bianco ‎(«blanc») → ‎sbiancare ‎(«blanquejar»)
* Intensificar
    s- + ‎cacciare ‎(«caçar») → ‎scacciare ‎(«foragitar»)
# Ŝ
## Esperanto
### Lletra

Ŝ ‎(majúscula, minúscula ŝ)
* Vint-i-tresena lletra de l'alfabet esperantista.

#### Relacionats

Alfabet esperantista: a A, b B, c C, ĉ Ĉ, d D, e E, f F, g G, ĝ Ĝ, h H, ĥ Ĥ, i I, j J, ĵ Ĵ, k K, l L, m M, n N, o O, p P, r R, s S, ŝ Ŝ, t T, u U, ŭ Ŭ, v V, z Z
# ŝ
## Esperanto
### Lletra

ŝ ‎(minúscula, majúscula Ŝ)
* Vint-i-tresena lletra de l'alfabet esperantista.

#### Relacionats

Alfabet esperantista: a A, b B, c C, ĉ Ĉ, d D, e E, f F, g G, ĝ Ĝ, h H, ĥ Ĥ, i I, j J, ĵ Ĵ, k K, l L, m M, n N, o O, p P, r R, s S, ŝ Ŝ, t T, u U, ŭ Ŭ, v V, z Z

#### Derivats

* ŝo (nom)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Plena Ilustrita Vortaro de Esperanto sobre ŝ
# -s
## Català

   * Etimologia: Vegeu el català antic -s.

### Desinència

-s
* Usat per formar plurals regulars nominals: substantius, adjectius, determinants i quantificadors.
    home → homes, bo → bons

#### Relacionats

* -es, -os

## Català antic

   * Etimologia: [1] De les terminacions en llatí de l’acusatiu plural: -ās, -ōs, -ēs.
   * Etimologia: [2] De certs adverbis llatins acabats en -s i interpretat com a marca adverbial, de diferents orígens (com magis, foras, grātis), igualment en grec antic amb la terminació ς ‎(s) (com -ως ‎(-ōs), -άκις ‎(-ákis)).

### Desinència

-s ‎(plural)
* Usat per formar plurals regulars nominals: substantius, adjectius, determinants i quantificadors.
* Usat per formar cognoms patronímics amb el sentit genitiu «fill de» o col·lectiu «fills de».
    Bernardus Guigredi → Bernat Guifrés o Bernat dels Guifré
    Pujol → Pujols ‎(«fill, fills o un dels fills de Pujol»)

### Sufix

-s ‎(adverbial)
* Epítesi analògica d’adverbis.
    corrent → corrents, mentre + tant → mentrestant

#### Notes

* Usat en la formació de les llengües romàniques, actualment no és productiu.
* Per evolució semàntica, també apareix en alguna preposició (fin → fins) i alguna conjunció (llatí *dunc → doncs).
# ś
## Polonès
### Lletra

ś ‎(minúscula, majúscula Ś)
* Vint-i-cinquena lletra de l'alfabet polonès.

#### Relacionats

Alfabet polonès: a A, ą Ą, b B, c C, ć Ć, d D, e E, ę Ę, f F, g G, h H, i I, j J, k K, l L, ł Ł, m M, n N, ń Ń, o O, ó Ó, p P, (q Q), r R, s S, ś Ś, t T, u U, (v V), w W, (x X), y Y, z Z, ź Ź, ż Ż

#### Sinònims

* eś
# Ś
## Polonès
### Lletra

Ś ‎(majúscula, minúscula ś)
* Vint-i-cinquena lletra de l'alfabet polonès.

#### Relacionats

Alfabet polonès: a A, ą Ą, b B, c C, ć Ć, d D, e E, ę Ę, f F, g G, h H, i I, j J, k K, l L, ł Ł, m M, n N, ń Ń, o O, ó Ó, p P, (q Q), r R, s S, ś Ś, t T, u U, (v V), w W, (x X), y Y, z Z, ź Ź, ż Ż

#### Sinònims

* eś
# šuko
## Romaní
### Adjectiu

šuko
* grafia acadèmica de śuko
# śuko
## Romaní

   * Etimologia: Del sànscrit शुष्क ‎(śúṣka).

### Adjectiu

śuko o šuko o shuko
* sec
* prim

#### Sinònims

* (sec) khando
* (prim) śukorro, kiślo, kokalalo, phago, sano, xalo

#### Derivats

* śukipen ‎(«sequedat»)
* śukŏl ‎(«assecar-se»)

#### Descendents

* Caló brasiler: chucon ‎(śukón)
* Caló català: cucó ‎(kukó)
* Caló espanyol: jucó ‎(xukó)

### Vegeu també

* Cizmich, Perseo; Adiego, Ignasi-Xavier. Rromani ćhib - Diccionari romaní-català / català-romaní. Círculo Rojo, 2022. ISBN 978-84-1155-225-7.
# suko
## Basc
### Nom

suko
* genitiu locatiu definit singular de su
# ϊ
## Grec
### Lletra

ϊ ‎(i) ‎(minúscula, majúscula Ϊ)
* Lletra iota minúscula ι ‎(i) amb dièresi.