OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# llest
## Català

   * Pronúncia: /ˈʎest/
   * Rimes: -est
   * Etimologia: Del llatí vulgar *lĕxtus/lĕstus alteració de lectus, participi de legĕre ‎(«llegir») en el sentit de 'escollit, espavilat', segle XIII.

### Adjectiu

llest m. ‎(femení llesta, plural masculí llests o llestos, plural femení llestes)
* Espavilat, intel·ligent per comprendre i descobrir coses.
* Preparat, acabat, a punt.

#### Sinònims

* (espavilat): astut, despert, eixerit, espavilat, intel·ligent, llarg, perspicaç, ràpid, sagaç, savi, viu, enginyós
* (preparat): acabat, enllestit, resolt

#### Derivats

* enllestir

#### Traduccions

* Afrikaans: slim $^{(af)}$
* Albanès: i zgjuar $^{(sq)}$
* Alemany: schlau $^{(de)}$, klug $^{(de)}$, gescheit $^{(de)}$
* Anglès: clever $^{(en)}$, smart $^{(en)}$
* Àrab: ذَكِيّ‎ $^{(ar)}$
* Armeni: խելացի $^{(hy)}$ ‎(khelatxí), խելոք $^{(hy)}$ ‎(khelok)
* Asturià: llistu $^{(ast)}$
* Àzeri: ağıllı $^{(az)}$
* Belarús: разу́мны $^{(be)}$ ‎(razumni)
* Bengalí: চতুর $^{(bn)}$
* Búlgar: у́мен $^{(bg)}$ ‎(umen)
* Castellà: listo $^{(es)}$, pillo $^{(es)}$, astuto $^{(es)}$
* Coreà: 똑똑하다 $^{(ko)}$ ‎(ttokttokhada)
* Danès: klog $^{(da)}$, smart $^{(da)}$
* Eslovac: chytrý $^{(sk)}$
* Eslovè: pameten $^{(sl)}$
* Esperanto: sprita $^{(eo)}$
* Estonià: nutikas $^{(et)}$
* Francès: malin $^{(fr)}$, intelligent $^{(fr)}$
* Friülà: svelt $^{(fur)}$, furb $^{(fur)}$
* Georgià: ჭკვიანი $^{(ka)}$ ‎(txkvíani)
* Grec: έξυπνος $^{(el)}$ ‎(éxipnos)
* Hebreu: פיקח‎ $^{(he)}$
* Hindi: होशियार $^{(hi)}$
* Hongarès: okos $^{(hu)}$, eszes $^{(hu)}$
* Ídix: קלוג‎ $^{(yi)}$
* Irlandès: cliste $^{(ga)}$
* Islandès: snjall $^{(is)}$
* Italià: furbo $^{(it)}$
* Japonès: 賢い $^{(ja)}$, 敏い $^{(ja)}$, 利口な $^{(ja)}$
* Kazakh: ақылды $^{(kk)}$ ‎(aqıldı/akhildi)
* Kirguís: акылдуу $^{(ky)}$ ‎(akulduu), эстүү $^{(ky)}$ ‎(estuu)
* Letó: gudrs $^{(lv)}$
* Lituà: protingas $^{(lt)}$
* Llatí: sapiens $^{(la)}$, catus $^{(la)}$
* Macedoni: умен $^{(mk)}$
* Malai: pandai $^{(ms)}$
* Maltès: lvent $^{(mt)}$
* Neerlandès: slim $^{(nl)}$, kloek $^{(nl)}$
* Polonès: sprytny $^{(pl)}$, zmyślny $^{(pl)}$, bystry $^{(pl)}$, zdolny $^{(pl)}$
* Portuguès: esperto $^{(pt)}$
* Romanès: deștept $^{(ro)}$
* Rus: у́мный $^{(ru)}$ ‎(umni)
* Serbocroat: паметан $^{(sh)}$, pametan $^{(sh)}$
* Suahili: erevu $^{(sw)}$
* Suec: klok $^{(sv)}$, smart $^{(sv)}$
* Tadjik: оқил $^{(tg)}$
* Tàtar: акыллы $^{(tt)}$
* Turc: akıllı $^{(tr)}$, zeki $^{(tr)}$, afacan $^{(tr)}$
* Txec: chytrý $^{(cs)}$
* Ucraïnès: розу́мний $^{(uk)}$ ‎(rozumni)
* Urdú: ہوشیار‎ $^{(ur)}$
* Uzbek: aqlli $^{(uz)}$
* Való: sûti $^{(wa)}$, malén $^{(wa)}$
* Vietnamita: thông minh $^{(vi)}$
* Xinès: 聰明 $^{(zh)}$ ‎(聪明, cōngmíng)
* Alemany: bereit $^{(de)}$
* Anglès: ready $^{(en)}$
* Castellà: listo $^{(es)}$
* Francès: prêt $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: llets

## Català antic
### Verb

llest
* participi masculí singular de llegir
# llis
## Català

   * Pronúncia: /ˈʎis/
   * Rimes: -is
   * Homòfon: lliç
   * Etimologia: D'origen incert, podria derivar d'una base romànica lisius, d'origen expressiu format a partir del so produït pel frec d'una superfície llisa.

### Adjectiu

llis m. ‎(femení llisa, plural masculí llisos, plural femení llises)
* Superfície plana, uniforme al tacte.
* "cabells llisos": Sense ondulacions, ni rínxols.

#### Sinònims

pla

#### Antònims

rugós

#### Traduccions

* Alemany: glatt $^{(de)}$
* Anglès: smooth $^{(en)}$, flat $^{(en)}$
* Àrab: نَاعِم‎ $^{(ar)}$
* Armeni: հարթ $^{(hy)}$ ‎(hart)
* Belarús: гла́дкі $^{(be)}$ ‎(hladki)
* Búlgar: гла́дък $^{(bg)}$ ‎(glàdak)
* Castellà: liso $^{(es)}$
* Coreà: 매끄럽다 $^{(ko)}$ ‎(maekkeureopda)
* Danès: glat $^{(da)}$
* Eslovac: hladký $^{(sk)}$
* Eslovè: gladek $^{(sl)}$
* Esperanto: glata $^{(eo)}$
* Finès: sileä $^{(fi)}$
* Francès: lisse $^{(fr)}$
* Friülà: lis $^{(fur)}$
* Gal·lès: llyfn $^{(cy)}$
* Grec: λείος $^{(el)}$ ‎(lios), απαλός $^{(el)}$ ‎(apalós)
* Grec antic: λεῖος $^{(grc)}$ ‎(leîos), λισσός $^{(grc)}$ ‎(lissós)
* Guaraní: sỹi $^{(gn)}$
* Hebreu: חָלָק‎ $^{(he)}$
* Hindi: चिकना $^{(hi)}$
* Hongarès: sima $^{(hu)}$
* Irlandès: caoin $^{(ga)}$, mín $^{(ga)}$
* Islandès: sléttur $^{(is)}$
* Italià: regolare $^{(it)}$, liscio $^{(it)}$
* Japonès: 滑らかな $^{(ja)}$
* Kazakh: тегіс $^{(kk)}$ ‎(tegis/teguis)
* Kurd: lûs $^{(ku)}$
* Letó: gluds $^{(lv)}$
* Llatí: glaber $^{(la)}$, levis $^{(la)}$, teres $^{(la)}$
* Luxemburguès: glat $^{(lb)}$
* Macedoni: гладак $^{(mk)}$
* Malai: licin $^{(ms)}$
* Mongol: тэгш $^{(mn)}$, гөлгөр $^{(mn)}$
* Neerlandès: glad $^{(nl)}$
* Occità: lis $^{(oc)}$
* Polonès: gładki $^{(pl)}$
* Portuguès: liso $^{(pt)}$
* Retoromànic: glisch $^{(rm)}$
* Romanès: neted $^{(ro)}$, lin $^{(ro)}$, lis $^{(ro)}$
* Rus: гла́дкий $^{(ru)}$ ‎(gladki)
* Serbocroat: гладак $^{(sh)}$, gladak $^{(sh)}$
* Sicilià: lisciu $^{(scn)}$
* Suahili: laini $^{(sw)}$
* Suec: jämn $^{(sv)}$, len $^{(sv)}$, hal $^{(sv)}$
* Tai: เรียบ $^{(th)}$
* Turc: pürüzsüz $^{(tr)}$, düz $^{(tr)}$
* Txec: hladký $^{(cs)}$
* Ucraïnès: гладки́й $^{(uk)}$ ‎(hladkí)
* Vènet: gaulivo $^{(vec)}$, galivo $^{(vec)}$
* Vietnamita: trơn $^{(vi)}$
* Xinès: 平滑 $^{(zh)}$ ‎(pínghuá)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# llong
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈʎoŋ/, balear /ˈʎoŋk/ Occidental: nord-occidental /ˈʎoŋ/ valencià /ˈʎoŋk/, /ˈʎoŋ/
   * Rimes: -oŋk
   * Etimologia: Del llatí longu(m), acusatiu de longus, segle XIV.

### Adjectiu

llong m. ‎(femení llonga, plural masculí llongs, plural femení llongues)
* (arcaisme i alguerès) llarg

#### Derivats

* llongada
* llongària
* llongo
* llonguet
* perllongar

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# llord
## Català

   * Pronúncia: /ˈʎort/
   * Rimes: -oɾt
   * Etimologia: Del llatí vulgar *lordos, derivat de lūridus.

### Adjectiu

llord m. ‎(femení llorda, plural masculí llords, plural femení llordes)
* molt lleig, espantós
* brut, desendreçat

#### Traduccions

* Anglès: awful $^{(en)}$
* Castellà: horrendo $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# llosc
## Català

   * Pronúncia: /ˈʎosk/
   * Rimes: -osk
   * Etimologia: Del llatí lŭscus.

### Adjectiu

llosc m. ‎(femení llosca, plural masculí lloscs o lloscos, plural femení llosques)
* Qui mira malament, o no hi veu molt.

#### Sinònims

* llusc, llosco, variants dialectals

#### Traduccions

* Castellà: cegato $^{(es)}$ m., cegarra $^{(es)}$ inv., cegarrita $^{(es)}$ inv.
* Llatí: lusciosus $^{(la)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: colls, Colls, cólls, llocs

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# lluny
## Català

   * Pronúncia: /ˈʎuɲ/
       Informal: tortosí /ˈʎun/, valencià /ˈʎunt/
   * Rimes: -uɲ
   * Etimologia: Del llatí longē, segle XIII. La pronunciació valenciana "llunt" ve de la despalatització de la nasal i l'addició de la dental per l'ús freqüent de l'expressió de lluny de.

### Adverbi

lluny
* A llarga distància.
    La casa del teu avi és lluny?

#### Sinònims

* apartat, distant, llunyà, remot

#### Antònims

* a prop

#### Derivats

* allunyar
* llunyejar
* llunyà

#### Traduccions

* Alemany: fern $^{(de)}$
* Anglès: far $^{(en)}$
* Armeni: հեռու $^{(hy)}$ ‎(herú)
* Basc: toki $^{(eu)}$
* Belarús: далёка $^{(be)}$ ‎(dalioka)
* Búlgar: дале́ч $^{(bg)}$ ‎(daletx), дале́че $^{(bg)}$ ‎(daletxe)
* Castellà: lejos $^{(es)}$
* Coreà: 멀리 $^{(ko)}$ ‎(meolli)
* Eslovac: ďaleko $^{(sk)}$
* Eslovè: daleč $^{(sl)}$
* Finès: kaukana $^{(fi)}$
* Francès: loin $^{(fr)}$
* Hongarès: távol $^{(hu)}$
* Italià: lontano $^{(it)}$
* Japonès: 遠く $^{(ja)}$
* Letó: tālu $^{(lv)}$
* Llatí: procul $^{(la)}$, longe $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: LLUNY $^{(csc)}$
* Neerlandès: ver $^{(nl)}$
* Noruec: langt $^{(no)}$
* Polonès: daleko $^{(pl)}$
* Portuguès: longe $^{(pt)}$
* Romanès: departe $^{(ro)}$
* Romaní: dur $^{(rom)}$
* Rus: далеко́ $^{(ru)}$ ‎(dalekó)
* Serbocroat: далеко $^{(sh)}$, daleko $^{(sh)}$
* Suec: långt $^{(sv)}$
* Txec: daleko $^{(cs)}$
* Ucraïnès: дале́ко $^{(uk)}$ ‎(daleko)
* Való: lon $^{(wa)}$
* Vietnamita: xa $^{(vi)}$
* Xinès: 遠的 $^{(zh)}$ ‎(远的, yuǎndí)

### Adjectiu

lluny m. ‎(femení llunya, plural masculí llunys, plural femení llunyes)
* llunyà
    «Les barques llunyes i les de la sorra / prendran un aire fidel i discret.» (Joan-Salvat Papasseit, Dóna'm la mà)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: lluny
# llur
## Català

   * Pronúncia: /ˈʎur/
   * Rimes: -uɾ
   * Etimologia: Del català antic llor, del llatí illōru(m), genitiu plural de ille ‎(«ell»), amb canvi de vocal per analogia amb *illūi del genitiu singular illīus, segle XIII.

### Adjectiu

llur inv. ‎(plural llurs)
* (literari, septentrional) D’ells, pertanyent a ells.

#### Sinònims

* el seu, la seva

#### Derivats

* llura (femení, col·loquial)

#### Relacionats

| Posseïdor/persona | Posseïdor/persona | singular | singular | plural | plural |
| Posseïdor/persona | Posseïdor/persona | masculí | femení | masculí | femení |
| tònic ||||||
| Un sol | 1a | (el) meu | (la) meva, meua$^1$, mia$^2$ | (els) meus | (les) meves, meues$^1$, mies$^2$ |
| Un sol | 2a | (el) teu | (la) teva, teua$^1$, tua$^2$ | (els) teus | (les) teves, teues$^1$, tues$^2$ |
| Un sol | 3a | (el) seu | (la) seva, seua$^1$, sua$^2$ | (els) seus | (les) seves, seues$^1$, sues$^2$ |
| Més d’un | 1a | (el) nostre | (la) nostra | (els/les) nostres | (els/les) nostres |
| Més d’un | 2a | (el) vostre | (la) vostra | (els/les) vostres | (els/les) vostres |
| Més d’un | 3a | llur$^3$ | llur$^3$ | llurs$^3$ | llurs$^3$ |
| Més d’un | 3a | (el) seu | (la) seva, seua$^1$ | (els) seus | (les) seves, seues$^1$ |
| àton ||||||
| Un sol | 1a | mon$^4$ | ma$^4$ | mos$^4$ | mes$^4$ |
| Un sol | 2a | ton$^4$ | ta$^4$ | tos$^4$ | tes$^4$ |
| Un sol | 3a | son$^4$ | sa$^4$ | sos$^4$ | ses$^4$ |
| $^{1)}$ Dialectal i valencià $^{2)}$ Antic, poètic i alguerès $^{3)}$ Literari $^{4)}$ Antic i fossilitzat. ||||||

#### Traduccions

* Anglès: their $^{(en)}$
* Castellà: su $^{(es)}$, suyo $^{(es)}$ (de ellos)
* Francès: leur $^{(fr)}$
* Italià: loro $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: rull $^{(revers)}$, Rull $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# llusc
## Català

   * Pronúncia: /ˈʎusk/
   * Etimologia: Variant de llosc.

### Adjectiu

llusc m. ‎(femení llusca, plural masculí lluscs o lluscos, plural femení llusques)
* (dialectal, septentrional i central) llosc

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: culls

### Vegeu també

* Labernia y Esteller, Pere. Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana y llatina., Tom II, Barcelona, 1840.
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# manc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈmaŋ/, balear /ˈmaŋk/ Occidental: nord-occidental /ˈmaŋ/ valencià /ˈmaŋk/, /ˈmaŋ/
   * Rimes: -aŋk
   * Etimologia: Del llatí mancus ‎(«mutilat»), segle XIV.

### Adjectiu

manc m. ‎(femení manca, plural masculí mancs, plural femení manques)
* (antic, cultisme) manco

### Nom

manc m. ‎(plural mancs, femení manca)
* (antic, cultisme) manco

### Verb

manc
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de mancar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# mans
## Català

   * Pronúncia: /ˈmans/
   * Rimes: -ans
   * Homòfon: mants
   * Etimologia: Del llatí vulgar *mansus, segle XIV, del clàssic mansuetus.

### Adjectiu

mans m. ‎(femení mansa, plural masculí mansos, plural femení manses)
* Referit als animals, dòcil, domesticat.

#### Variants

* mansoi
* mansuet

#### Derivats

* amansir

#### Traduccions

* Alemany: zahm $^{(de)}$, folgsam $^{(de)}$
* Anglès: tame $^{(en)}$
* Asturià: mansu $^{(ast)}$
* Castellà: manso $^{(es)}$
* Francès: docile $^{(fr)}$
* Italià: docile $^{(it)}$, mansueto $^{(it)}$

### Nom

mans f. pl.
* Forma plural de mà.
* (futbol) Falta intencionada consistent a tocar la pilota amb el braç o la mà.
* (argot casteller) Casteller de la pinya que es posiciona darrere (o en el cas d'un pilar, també davant) del baix per a aguantar el segon amb els braços (primeres mans, mans per darrere o per davant) o un casteller que es posiciona en la pinya darrere del primeres mans (segones, etc. mans).
* (argot casteller) Qualsevol casteller de la pinya que fa força amb les seves mans, incloent les mans (com definit anteriorment), les agulles, els laterals i els vents.

#### Traduccions

* Alemany: Handspiel $^{(de)}$ n.
* Anglès: hands $^{(en)}$
* Castellà: mano $^{(es)}$, manos $^{(es)}$
* Francès: faute de main $^{(fr)}$, main $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
* mans. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Català antic
### Nom

mans
* forma plural de man

## Anglès
### Verb

mans
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de man

## Gallec

   * Pronúncia: /maŋs/

### Nom

mans f. pl.
* forma plural de man

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

## Occità

   * Pronúncia: /ˈmas/

### Nom

mans f. pl.
* forma plural de man
# mant
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈman/ balear /ˈmant/, /ˈman/ Occidental: nord-occidental /ˈman/ valencià /ˈmant/, /ˈman/
   * Rimes: -ant
   * Etimologia: Del francès o provençal mant, amb el mateix significat, probablement resultat de l'encreuament dels termes llatins tantum ‎(«tants») i magnum ‎(«gran»).

### Adjectiu

mant m. ‎(femení manta, plural masculí mants, plural femení mantes)
* (sovint en singular amb sentit de plural) En gran quantitat.
    «Manta amplària té Castella! / Sota els corbs no ho sembla pas.» (El deixondir-se a Castella, Joan-Salvat Papasseit)

#### Sinònims

* nombrós

#### Traduccions

* Anglès: many $^{(en)}$
* Castellà: cuantioso $^{(es)}$
* Francès: nombreux $^{(fr)}$
* Italià: sostanziale $^{(it)}$
* Occità: mant $^{(oc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# manx
## Català

   * Pronúncia: /ˈmaɲʃ/

### Adjectiu

manx inv. ‎(plural masculí manxos, plural femení manxes)
* Amb relació a l'illa de Man o la seva llengua

#### Sinònims

* manès, manés

#### Traduccions

* Anglès: Manx $^{(en)}$
* Francès: manois $^{(fr)}$

### Nom

manx m. ‎(només en singular)
* Llengua pròpia de l'illa de Man.

#### Sinònims

* gaèlic manx

### Verb

manx
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de manxar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# mat
## Català

   * Pronúncia: /ˈmat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: Del persa شاه مات ‎(šâh mât, «el rei [està] atrapat») [1].
   * Etimologia: Del francès mat ‎(«abatut»), del llatí mattus ‎(«humit, embrutit, confús»), segle XIV [3].

### Nom

mat m. ‎(plural mats)
* (escacs) Escac al rei definitiu, de manera que aquest no se'n pot escapar en la següent jugada i la partida finalitza. Normalment s'usa l'expressió escac i mat.

#### Traduccions

* Castellà: mate $^{(es)}$

### Nom

mat m. ‎(plural mats)
* (bàdminton) Cop executat rematant el volant de manera brusca just per sobre la xarxa.
* (basquetbol) esmaixada

#### Traduccions

* Anglès: kill $^{(en)}$, net kill $^{(en)}$
* Castellà: kill $^{(es)}$, mate $^{(es)}$
* Francès: coup fatal $^{(fr)}$, coup mortel $^{(fr)}$

### Adjectiu

mat inv. ‎(plural mats)
* Sense brillantor.

#### Traduccions

* Castellà: mate $^{(es)}$

### Verb

mat
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de matar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* mat. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
* Obres de referència: GDLC

## Anglès

   * Pronúncia: /mæt/ àudio (EUA)

### Nom

mat ‎(plural mats)
* estora
# mec
## Català

   * Pronúncia: /ˈmɛk/
   * Rimes: -ɛk
   * Etimologia: D'origen expressiu, segle XIV.

### Adjectiu

mec m. ‎(femení meca, plural masculí mecs, plural femení meques)
* Sense pèl a la cara.
* Beneit.

#### Traduccions

* Castellà: lampiño $^{(es)}$ m.

### Nom

mec m. ‎(plural mecs)
* Vedell una mica crescut.

### Nom

mec m. ‎(plural mecs)
* (balear) borratxera

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Francès

   * Pronúncia: /mɛk/
   * Etimologia: De mac, abreujament de maquereau, del neerlandès makelaar.

### Nom

mec m. ‎(plural mecs)
* (col·loquial) noi

#### Derivats

* keum

#### Relacionats

* meuf

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
# mer
## Català

   * Pronúncia: /ˈmer/
   * Rimes: -eɾ
   * Etimologia: Del llatí merus ‎(«pur, sense mesclar»), segle XIV.

### Adjectiu

mer m. ‎(femení mera, plural masculí mers, plural femení meres)
* Pur, simple, sense res més.

#### Notes

* S'utilitza sempre davant un substantiu.

#### Traduccions

* Anglès: mere $^{(en)}$
* Castellà: mero $^{(es)}$
* Francès: simple $^{(fr)}$
* Italià: mero $^{(it)}$

### Nom

mer m. ‎(plural mers)
* (arcaisme, peixos) Forma alternativa de mero.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: erm, rem $^{(revers)}$

## Francès

   * Pronúncia: /mɛʁ/
   * Etimologia: Del llatí mare.

### Nom

mer f. ‎(plural mers)
* mar
# molt
## Català

   * Pronúncia: (adjectiu, adverbi)
       Oriental: central /ˈmoɫ/ balear /ˈmoɫt/, /ˈmoɫ/ Occidental: nord-occidental /ˈmoɫ/ valencià /ˈmoɫt/, /ˈmoɫ/
   * Pronúncia: (verb)
       Oriental: central /ˈmɔɫ/ balear /ˈmɔɫt/, /ˈmɔɫ/ Occidental: nord-occidental /ˈmɔɫ/ valencià /ˈmɔɫt/, /ˈmɔɫ/
   * Rimes: -ɔlt
   * Homòfon: mol
   * Etimologia: Del llatí multum, segle XII.

### Adjectiu

molt m. ‎(femení molta, plural masculí molts, plural femení moltes)
* En gran quantitat o nombre.

#### Derivats

* moltíssim

#### Traduccions

* Alemany: viel $^{(de)}$
* Anglès: much $^{(en)}$, many $^{(en)}$, a lot $^{(en)}$
* Belarús: мно́га $^{(be)}$ ‎(mnoha)
* Búlgar: мно́го $^{(bg)}$ ‎(mnogo)
* Castellà: mucho $^{(es)}$
* Coreà: 많은 $^{(ko)}$ ‎(maneun)
* Danès: mange $^{(da)}$, flere $^{(da)}$ pl.
* Eslovac: veľa $^{(sk)}$
* Eslovè: veliko $^{(sl)}$
* Esperanto: multa $^{(eo)}$
* Estonià: palju $^{(et)}$
* Finès: paljon $^{(fi)}$
* Francès: beaucoup $^{(fr)}$
* Friülà: trop $^{(fur)}$
* Georgià: ბევრი $^{(ka)}$ ‎(bevri)
* Grec: πολλά $^{(el)}$ ‎(pol·là)
* Grec antic: πλῆθος $^{(grc)}$ ‎(plêthos)
* Hebreu: הַרבֵּה‎ $^{(he)}$
* Hindi: अधिक $^{(hi)}$
* Hongarès: sok $^{(hu)}$
* Ídix: פֿיל‎ $^{(yi)}$
* Italià: molto $^{(it)}$
* Japonès: 沢山 $^{(ja)}$
* Kazakh: көп $^{(kk)}$ ‎(köp/kop)
* Kirguís: көп $^{(ky)}$ ‎(kop)
* Letó: daudz $^{(lv)}$
* Lituà: daug $^{(lt)}$
* Macedoni: многу $^{(mk)}$
* Malai: banyak $^{(ms)}$
* Mongol: олон $^{(mn)}$
* Neerlandès: veel $^{(nl)}$
* Polonès: wiele $^{(pl)}$
* Portuguès: muito $^{(pt)}$
* Rus: мно́го $^{(ru)}$ ‎(mnogo)
* Sànscrit: बहु $^{(sa)}$
* Serbocroat: многӣ $^{(sh)}$ (ciríl·lic), mnogi $^{(sh)}$ (llatí)
* Suahili: sana $^{(sw)}$
* Suec: mycket $^{(sv)}$
* Tadjik: бисёр $^{(tg)}$
* Tai: หลาย $^{(th)}$
* Turc: çok $^{(tr)}$
* Txec: spousta $^{(cs)}$
* Ucraïnès: бага́то $^{(uk)}$ ‎(bahato)
* Uzbek: koʻp $^{(uz)}$
* Vietnamita: nhiều $^{(vi)}$
* Xinès: 很多 $^{(zh)}$ ‎(hěnduō)

### Adverbi

molt
* De manera abundant.

#### Traduccions

* Anglès: much $^{(en)}$, very $^{(en)}$
* Asturià: muncho $^{(ast)}$, mui $^{(ast)}$
* Castellà: mucho $^{(es)}$
* Danès: meget $^{(da)}$
* Francès: beaucoup $^{(fr)}$, très $^{(fr)}$
* Hindi: सा $^{(hi)}$, बड़ा $^{(hi)}$, बहुत $^{(hi)}$
* Italià: molto $^{(it)}$
* Maltès: ferm $^{(mt)}$
* Marathi: अत्यंत $^{(mr)}$

### Verb

molt ‎(infinitiu moldre)
* Participi masculí singular del verb moldre.

#### Variants

* mòlt (grafia obsoleta)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Francès antic

   * Etimologia: Del llatí multum.

### Adverbi

molt
* molt

#### Variants

* mult

#### Derivats

* En francès mitjà: moult
# mon
## Català

   * Pronúncia: (àton)
       Oriental: central /mun/ balear /mon/, /mun/ Occidental: nord-occidental /mon/, /mun/ valencià /mon/
   * Homòfons: món, mont
   * Etimologia: Del llatí vulgar *mum, contracció proclítica de meum ‎(«meu»).

### Adjectiu

mon m. ‎(femení ma, plural masculí mos o mons, plural femení mes)
* Possessiu àton de primera persona, masculí singular

#### Notes

El seu ús havia estat més estès en el passat. Actualment s'empra sobretot anteposat a un nom, especialment parentius (mon pare).

#### Sinònims

* el meu

#### Relacionats

| Posseïdor/persona | Posseïdor/persona | singular | singular | plural | plural |
| Posseïdor/persona | Posseïdor/persona | masculí | femení | masculí | femení |
| tònic ||||||
| Un sol | 1a | (el) meu | (la) meva, meua$^1$, mia$^2$ | (els) meus | (les) meves, meues$^1$, mies$^2$ |
| Un sol | 2a | (el) teu | (la) teva, teua$^1$, tua$^2$ | (els) teus | (les) teves, teues$^1$, tues$^2$ |
| Un sol | 3a | (el) seu | (la) seva, seua$^1$, sua$^2$ | (els) seus | (les) seves, seues$^1$, sues$^2$ |
| Més d’un | 1a | (el) nostre | (la) nostra | (els/les) nostres | (els/les) nostres |
| Més d’un | 2a | (el) vostre | (la) vostra | (els/les) vostres | (els/les) vostres |
| Més d’un | 3a | llur$^3$ | llur$^3$ | llurs$^3$ | llurs$^3$ |
| Més d’un | 3a | (el) seu | (la) seva, seua$^1$ | (els) seus | (les) seves, seues$^1$ |
| àton ||||||
| Un sol | 1a | mon$^4$ | ma$^4$ | mos$^4$ | mes$^4$ |
| Un sol | 2a | ton$^4$ | ta$^4$ | tos$^4$ | tes$^4$ |
| Un sol | 3a | son$^4$ | sa$^4$ | sos$^4$ | ses$^4$ |
| $^{1)}$ Dialectal i valencià $^{2)}$ Antic, poètic i alguerès $^{3)}$ Literari $^{4)}$ Antic i fossilitzat. ||||||

#### Traduccions

* Anglès: my $^{(en)}$
* Castellà: mi $^{(es)}$
* Francès: mon $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: nom $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# mordaç
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /murˈdas/ balear /moɾˈðas/, /murˈðas/ Occidental: /moɾˈðas/
   * Rimes: -as
   * Etimologia: (pendent)

### Adjectiu

mordaç inv. ‎(plural masculí mordaços, plural femení mordaces)
* Que s’expressa d’una manera bel·ligerant, malparlant i acerbament.
    Una crítica o un comentari mordaç

#### Sinònims

* corrosiu, dur, punyent

#### Antònims

* suau

#### Derivats

* mordaçment

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: mor·daç (2)
* Heterograma de 6 lletres (acdmor)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB