OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# sort
## Català

   * Pronúncia: /ˈsɔrt/
   * Rimes: -ɔɾt
   * Etimologia: Del llatí sors, segle XII.

### Nom

sort f. ‎(plural sorts)
* Fet que passa fortuïtament i que afecta positivament o negativa, especialment quan és positiu.
    Guaita quina sort, acabo de trobar un bitllet de cinc euros.
* Conjunt de fets seqüencials de l'accepció anterior.
    Quina sort que té en Miquel, li ha tocat la loteria, s'ha lliurat d'una multa i ha aprovat les oposicions.
* Reiteració d'un fet aleatori amb la mateixa condició de positiu o negatiu.
    Quin sort que tinc, sempre em toca la fava del tortell de reis.
* Per extensió, qualsevol fet que hom considera positiu i difícil d'aconseguir sigui per l'atzar o per esforç propi.
    Tinc una sort amb la meva feina, està feta a la meva mida; ara bé, m'ha costat arribar-hi!
* Allò que hom considera que pertany a l'atzar i del que n'espera resultats positius, esperança.
    Anem a provar sort a les curses de cavalls.
* Futur, esdevenir, especialment quan és complicat o arriscat.
    Ella pateix molt per la sort del seu fill des que va ser reclutat.
* Allò que indica una ajuda o un fet positiu oportú o algun fet insuficientment dolent, la qual cosa evita un problema pitjor. Quan parteix d'uns fets anteriors negatius sovint l'antecedeix la paraula encara.
    Sort d'en Pere que va arribar a temps a salvar aquella dona, sinó ella s'hauria ofegat al riu.
    Vaig arribar tard a l'estadi i encara sort que vaig poder veure el final del partit.

#### Traduccions

* Alemany: Glück $^{(de)}$ n.
* Anglès: luck $^{(en)}$
* Basc: zori $^{(eu)}$
* Castellà: suerte $^{(es)}$ f.
* Danès: held $^{(da)}$ n.
* Eslovac: úspech $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: bonŝanco $^{(eo)}$
* Finès: onni $^{(fi)}$
* Francès: chance $^{(fr)}$ f.
* Friülà: sorte $^{(fur)}$ f.
* Gallec: sorte $^{(gl)}$ f.
* Grec: τύχη $^{(el)}$ f. ‎(tikhi)
* Grec antic: τύχη $^{(grc)}$ ‎(týkhē)
* Hebreu: מזל $^{(he)}$ m.
* Irlandès: ádh $^{(ga)}$ m.
* Islandès: heppni $^{(is)}$ f.
* Italià: sorte $^{(it)}$ f.
* Japonès: 運 $^{(ja)}$
* Llatí: fortuna $^{(la)}$ f.
* Neerlandès: geluk $^{(nl)}$, geluk $^{(nl)}$ n.
* Polonès: szczęście $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: sorte $^{(pt)}$ f.
* Quítxua: ataw $^{(qu)}$
* Romanès: noroc $^{(ro)}$ n., șansă $^{(ro)}$ f., soartă $^{(ro)}$ f.
* Rus: уда́ча $^{(ru)}$ f. ‎(udatxa)
* Suec: tur $^{(sv)}$ c.
* Txec: štěstí $^{(cs)}$ n.
* Xinès: 運氣 $^{(zh)}$ ‎(运气, yùnqì)

### Interjecció

sort
* Expressió amb que hom desitja èxit o dóna ànims.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: rost, rots, tors, tros $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /sɔːt/ àudio (EUA)

### Nom

sort ‎(plural sorts)
* classe, tipus
# surt
## Català

   * Pronúncia: /ˈsurt/
   * Rimes: -uɾt

### Interjecció

surt
* (pilota basca) Expressió amb què el saguer indica al davanter que la pilota sortirà projectada amb força de la paret de rebot i arribarà als quadres davanters.

#### Traduccions

* Basc: kanpora $^{(eu)}$
* Castellà: sale $^{(es)}$
* Francès: elle sort $^{(fr)}$

### Verb

surt
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de sortir.
* (balear, valencià, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de sortir.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb sortir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: turs

### Vegeu també

* surt. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# sus
## Català

   * Pronúncia: /ˈsus/
   * Rimes: -us
   * Etimologia: Del llatí vulgar *sūsum, de sūrsum ‎(«amunt»).

### Interjecció

sus
* (balear) tret de sortida
    «D'aquí al pou Jurà i tornar: qui perdi, donarà dues escopinyes a l'altre, entesos? Dues, no; una. Una. Un, dos, tres, sus.» (Guillem Frontera, La mort i la pluja, 2008)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB

## Català antic

   * Etimologia: Del llatí vulgar *sūsum, de sūrsum ‎(«amunt»).

### Preposició

sus
* damunt, sobre
    «Els Francesos hagueren parades lurs tendes e llurs pavellons sus al pla.» (Crònica de Bernat Desclot)
* prop

#### Derivats

* dessús
* suara

### Interjecció

sus
* fuig
* ordre per avançar
    El sus i a «ellos» (dita popular)

#### Compostos i expressions

* donar el sus

### Nom

sus m.
* (escacs) escac (posar el rei en perill)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo

## Occità

   * Pronúncia: /ˈsys/
   * Àudio: Bearn

### Preposició

sus
* damunt, sobre

#### Contraccions

* sul (sus + lo)
* suls (sus + los)
# tat
## Català

   * Pronúncia: /ˈtat/
   * Rimes: -at

### Interjecció

tat
* Exclamació que es deixa anar en jugar amb els infants després de tapar-se la cara i de mostrar-la de cop.
* Forma apocopada de veritat, emprada en frases interrogatives buscant la conformitat de l'interlocutor.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

## Alemany
### Verb

tat
* primera persona singular (ich) del passat d'indicatiu de tun
    Ex.: Ich tat es. (traducció: «Jo ho vaig fer.»)
# tit
## Català

   * Pronúncia: /ˈtit/
   * Rimes: -it
   * Etimologia: Onomatopeic.

### Nom

tit m. ‎(plural tits)
* (infantil) pardal, pollet
* Crida de gallines, pollets i aviram en general.
* xiscle
* Crit del tord.

#### Variants

* (crit del tord) trit

### Interjecció

tit
* Garrameu del tord, de la guatlla.Crit d’una guatlla mascle
* Reclam de gallines i pollets.

#### Sinònims

* (reclam): tita (gallines), pull (pollets)

#### Traduccions

* Anglès: cheep $^{(en)}$
* Castellà: pita $^{(es)}$, pío $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, DCVB, GEC, Optimot
* Viccionari:Tesaurus/sons d'animals
# tornem-hi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /turˈnɛ.mi/ balear /toɾˈnə.mi/, /turˈnɛ.mi/ Occidental: /toɾˈne.mi/ Informal: mallorquí /toɾ.nəˈmi/, menorquí /tur.nəˈmi/
   * Rimes: -ɛmi
   * Etimologia: De tornar-hi.

### Interjecció

tornem-hi
* Expressió de determinació per a reprendre una acció.
* (figuradament) Expressió d’impaciència i d’enuig per una repetició inoportuna.

#### Variants

* (impaciència) torna-hi, ja hi tornem a ésser, sant tornem-hi

#### Traduccions

* Castellà: vamos $^{(es)}$
* Castellà: dale $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: tor·nem·hi (3)
* Heterograma de 8 lletres (ehimnort)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DCVB, Optimot
# tut
## Català

   * Pronúncia: /ˈtut/
   * Rimes: -ut
   * Etimologia: D'origen prerromà [1].
   * Etimologia: D'origen onomatopeic [2].

### Nom

tut m. ‎(plural tuts)
* Habitacle fosc i de dimensions reduïdes.
* Cavitat de dimensions reduïdes.

#### Sinònims

* tuguri

#### Traduccions

* Castellà: choza $^{(es)}$ f.

### Interjecció

tut
* So de la trompeta o de la flauta.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Alemany
### Verb

tut
* tercera persona singular (er, sie, es) del present d'indicatiu de tun
    Ex.: Er tut es. (traducció: «Ell ho fa.»)
* segona persona plural (ihr) del present d'indicatiu de tun
    Ex.: Ihr tut es. (traducció: «Vosaltres ho feu.»)
# vam
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbam/, balear /ˈvam/ Occidental: nord-occidental /ˈbam/ valencià /ˈvam/, /ˈbam/
   * Rimes: -am
   * Etimologia: Reducció de viam, de aviam, de veiam, de vejam, imperatiu antic de veure.

### Interjecció

vam
* (menorquí) vejam

### Verb

vam
* (auxiliar, perifràstic) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de anar.

#### Sinònims

* vàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# ves
## Català

   * Pronúncia: (nom, anar, vessar)
       Oriental: central /ˈbes/, balear /ˈves/ Occidental: nord-occidental /ˈbes/ valencià /ˈves/, /ˈbes/
   * Rimes: -es
   * Pronúncia: (interjecció, veure, vesar)
       Oriental: central /ˈbɛs/ balear /ˈvəs/, /ˈvɛs/ Occidental: nord-occidental /ˈbes/ valencià /ˈves/, /ˈbes/
   * Rimes: -ɛs
   * Homòfons: beç, bes, vés
   * Etimologia: Nom: del llatí versus ‎(«girat»), segle XVI. Doblet de vers ‎(preposició).
   * Etimologia: Interjecció: del català antic veies ‎(«veges, ves»), imperatiu de veure.

### Nom

ves m. ‎(plural vessos)
* (nàutica) Tros de tela cosit amb altres trossos formant una vela.

#### Variants

* bes

#### Traduccions

* Francès: toile $^{(fr)}$ f.

### Interjecció

ves
* Exclamació d’estranyesa.
    Ves qui ho havia de dir.

#### Variants

* ves per on

#### Traduccions

* Castellà: vaya $^{(es)}$, mira $^{(es)}$
* Francès: tu vois $^{(fr)}$

### Nom

ves f. pl.
* Forma plural de ve.

### Verb

ves ‎(infinitiu anar)
* (ortografia del 2016) Forma alternativa de vés.

### Verb

ves ‎(infinitiu veure)
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb veure.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb veure.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb veure.

### Verb

ves ‎(infinitiu vessar)
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de vessar.

### Verb

ves ‎(infinitiu vesar)
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de vesar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈbes/, meridional /ˈbeh/
       Americà: alt /ˈbes/, baix /ˈbeh/, austral /ˈbes/
   * Rimes: -es
   * Homòfon: bes

### Nom

ves f. pl.
* forma plural de ve

### Verb

ves
* segona persona del singular (tú, vos) del present d’indicatiu del verb ver

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
# viam
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /biˈam/, balear /viˈam/ Occidental: nord-occidental /biˈam/ valencià /viˈam/, /biˈam/
   * Rimes: -am
   * Etimologia: Reducció de aviam, de veiam, de vejam, imperatiu antic de veure, actualment vegem.

### Interjecció

viam
* vejam

#### Derivats

* vam

### Verb

viam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de viar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: vi·am (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈwɪ.am/

### Nom

viam
* acusatiu singular de via
# xec
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʃɛk/, occidental /ˈt͡ʃɛk/
   * Rimes: -ɛk
   * Parònims: gec, txec
   * Etimologia: De l'anglès check ‎(«comprovar»), segle XX.
   * Etimologia: Variant de xic.

### Nom

xec m. ‎(plural xecs)
* Paper amb valor d'una quantitat de diners, l'existència dels quals cal comprovar en l'entitat bancària escrita en aquest paper.
* Forma col·loquial per adreçar-se a un company, variant de xic.

#### Traduccions

* Anglès: check $^{(en)}$cheque $^{(en)}$
* Castellà: cheque $^{(es)}$
* Francès: chèque $^{(fr)}$
* Italià: assegno $^{(it)}$

### Interjecció

xec
* (tortosí) xic (adreçant-se familiarment a algú)

#### Variants

* xeic

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# xup
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʃup/, occidental /ˈt͡ʃup/
   * Rimes: -up
   * Etimologia: [1] De aljub.
   * Etimologia: [2] De xut, onomatopeic.

### Nom

xup m. ‎(plural xups)
* (central) Cavitat subterrània per a recollir i comunicar aigua.

#### Derivats

* enxubat

#### Traduccions

* Castellà: pocillo $^{(es)}$ m.

### Nom

xup m. ‎(plural xups)
* (tarragoní) òliba

### Interjecció

xup
* (tarragoní, penedesenc) Esgarip de l’òliba, el mussol i altres ocells nocturns.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC1, DCVB
* Marrugat Cuyàs, Ramon. «El parlar del Penedès i Torredembarra». Recull de treballs, 2014, Núm. 15, p. 311-46 [Consulta: 23-04-2020].
# iii
## Multilingüe
### Numeral

iii ‎(anterior ii, posterior iv)
* forma alternativa de III ‎(«3 en números romans»).

## Català

   * Pronúncia: /ˌiˌiˈi/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: Onomatopeic.

### Interjecció

iii
* Crit de certs mamífers: cavall, porc, conill, mico, elefant, rata.

#### Variants

* hii
* Pot alternar amb repeticions de la vocal, normalment tres, per tal de donar més èmfasi o remarcar el so.

### Vegeu també

* Obres de referència: GEC, Optimot
* Viccionari:Tesaurus/sons d'animals
# xut
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʃut/, occidental /ˈt͡ʃut/
   * Rimes: -ut
   * Etimologia: Nom: Del verb anglès shoot ‎(«tirar») probablement pres en lloc del substantiu shot ‎(«tir»), segle XX.
   * Etimologia: Interjecció: De xot, onomatopeia de l’ocell.

### Nom

xut m. ‎(plural xuts)
* (futbol, futbol americà, rugbi) Cop fort donat a la pilota amb la part anterior del peu.
* (hoquei sobre herba) Llançament executat elevant l'estic cap enrere perquè agafi impuls abans de colpejar la bola amb un cop sec.
* (tortosí) xuixo

#### Sinònims

* cop de peu, puntada de peu

#### Hipònims

* En futbol, són xuts el cacau, el ciri, el globus, el misto, la rabona, la tisora, el xut ras i el servei d'honor.
* En futbol americà: el xut a pals, el xut al vol, el xut col·locat, el xut d'allunyament, el xut de sobrebot, el xut inicial, el xut lliure, el xut ras i el servei d'honor.
* En rugbi: el xut a pals, el xut al vol, el xut col·locat, el xut de 22 m, el xut de sobrebot, el xut de transformació, el xut franc i el xut ras.

#### Traduccions

* Anglès: kick $^{(en)}$
* Castellà: chut $^{(es)}$, disparo $^{(es)}$, patada $^{(es)}$, puntapié $^{(es)}$
* Francès: botté $^{(fr)}$, coup de botte $^{(fr)}$, coup de pied $^{(fr)}$
* Maltès: xutt $^{(mt)}$ m.
* Anglès: hit $^{(en)}$
* Castellà: golpeo $^{(es)}$
* Francès: coup $^{(fr)}$, tir $^{(fr)}$

### Interjecció

xut
* uh (esgarrip d’ocells nocturns)
* (tortosí, valencià) mutis

#### Variants

* (esgarrip) xup

### Verb

xut
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de xutar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
* xut. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# zas
## Català
### Interjecció

zas
* Expressió d’un moviment molt ràpid, especialment quan, amb algun objecte esmolat, es talla l'aire, la vegetació, una tela o qualsevol altre element de certa amplada que ofereix poca resistència a l'objecte tallant.
    Zas! Zas! ... El matxet anava netejant de vegetació el camí de la jungla.

#### Notes

Aquesta paraula s'utilitza principalment en els còmics i altra literatura on predomina l'acció.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# uuu
## Català

   * Etimologia: Onomatopeic.

### Interjecció

uuu
* aú (udol)
* uh (esgarip)

#### Variants

* Pot alternar amb repeticions, normalment tres, per tal de donar més èmfasi o remarcar el so.

### Vegeu també

* enciclopedia.cat
* Viccionari:Tesaurus/sons d'animals
# amb
## Català

   * Pronúncia: (àton) oriental /əm/, occidental /am/
   * Homòfon: em
   * Pronúncia:
       Seguit de vocal: oriental /əmb/, occidental /amb/
       Variants: central /əb/, septentrional /əmbə/, alɡuerès /ama/, valencià i tortosí /en/
   * Etimologia: D'un antic ab, segle X, provinent del llatí vulgar apud, que va substituir el clàssic cum ‎(«amb»), i que prenia la forma am davant consonant, acabant creuant-se les dues formes.

### Preposició

amb
* Nexe que indica companyia o inclusió.
    vaig amb tu
* Introdueix el complement verbal d'instrument.
    vaig amb cotxe, talla-ho amb aquest ganivet

#### Variants

* (arcaismes) á, ab

#### Traduccions

* Albanès: me $^{(sq)}$
* Alemany: mit $^{(de)}$, nebst $^{(de)}$
* Anglès: with $^{(en)}$
* Àrab: مَعَ‎ $^{(ar)}$
* Armeni: հետ $^{(hy)}$ ‎(het)
* Asturià: con $^{(ast)}$
* Belarús: з $^{(be)}$ ‎(z)
* Bretó: ser $^{(br)}$
* Búlgar: с $^{(bg)}$ ‎(s)
* Castellà: con $^{(es)}$
* Coreà: 와 $^{(ko)}$ ‎(wa)
* Croat: s, sa $^{(hr)}$
* Danès: med $^{(da)}$
* Escocès: wi $^{(sco)}$
* Eslovac: s $^{(sk)}$
* Eslovè: s $^{(sl)}$
* Esperanto: kun $^{(eo)}$
* Feroès: við $^{(fo)}$
* Finès: kanssa $^{(fi)}$, kera $^{(fi)}$
* Francès: avec $^{(fr)}$
* Friülà: cun $^{(fur)}$
* Gallec: con $^{(gl)}$
* Gal·lès: â $^{(cy)}$
* Georgià: -თან $^{(ka)}$ ‎(tan)
* Grec: με $^{(el)}$ ‎(me)
* Grec antic: μετά $^{(grc)}$ ‎(metá)
* Hebreu: עם‎ $^{(he)}$
* Hongarès: -val $^{(hu)}$
* Ídix: מיט‎ $^{(yi)}$
* Irlandès: le $^{(ga)}$
* Islandès: með $^{(is)}$
* Italià: con $^{(it)}$
* Japonès: と $^{(ja)}$ ‎(to)
* Kazakh: бірге $^{(kk)}$ ‎(birge/birgue)
* Letó: ar $^{(lv)}$
* Lituà: su $^{(lt)}$
* Llatí: cum $^{(la)}$
* Luxemburguès: mat $^{(lb)}$
* Neerlandès: met $^{(nl)}$, bij $^{(nl)}$
* Noruec: med $^{(no)}$
* Occità: amb $^{(oc)}$, damb $^{(oc)}$ (aranès)
* Polonès: z $^{(pl)}$
* Portuguès: com $^{(pt)}$
* Retoromànic: cun $^{(rm)}$
* Romanès: cu $^{(ro)}$
* Rus: с $^{(ru)}$ ‎(s)
* Serbocroat: с $^{(sh)}$, s $^{(sh)}$
* Sicilià: cu $^{(scn)}$
* Suec: med $^{(sv)}$
* Tadjik: бо $^{(tg)}$
* Tai: กับ $^{(th)}$
* Tàtar: белән $^{(tt)}$
* Turc: ile $^{(tr)}$
* Txec: s $^{(cs)}$
* Ucraïnès: з $^{(uk)}$ ‎(z)
* Való: avou $^{(wa)}$
* Vietnamita: với $^{(vi)}$
* Wolof: ag $^{(wo)}$
* Xinès: 跟 $^{(zh)}$ ‎(gēn)
* Alemany: mit $^{(de)}$
* Anglès: with $^{(en)}$
* Castellà: con $^{(es)}$
* Francès: avec $^{(fr)}$
* Grec: με $^{(el)}$ ‎(me)
* Occità: amb $^{(oc)}$, damb $^{(oc)}$ (gascó), en $^{(oc)}$ (vehicle)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Occità
### Preposició

amb
* amb

#### Variants

* ambe
* dab (gascó)
* damb (aranès)
# mor
## Català

   * Pronúncia: (verb) /ˈmɔr/
   * Rimes: -ɔɾ
   * Pronúncia: (preposició) /ˈmor/
   * Rimes: -oɾ
   * Etimologia: Preposició: reducció de amor.

### Verb

mor
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de morir.
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de morir.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb morir.

#### Variants

* (imperatiu, col·loquial, seguit del pronom te) more

### Preposició

mor
* Usat només en la locució per mor de.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: rom $^{(revers)}$
# per
## Català

   * Pronúncia: (preposició, àton) oriental /pəɾ/, occidental /peɾ/
   * Pronúncia: (nom) /ˈper/
       Informal: /ˈperk/
   * Rimes: -eɾ
   * Etimologia: [1] Del llatí per, segle XI.
   * Etimologia: [2] Del català antic pèr, del llatí vulgar *parium, del gàl·lic *pario, del protocèltic *kwayros.

### Preposició

per
* Introdueix la causa, el mitjà.
    Ho ha fet per gelosia.
* Introdueix l'autor en la forma passiva.
    Va ser decidit per la comissió.
* Introdueix un complement que expressa alhora el motiu i la finalitat.
    Hem vingut per veure la mare.

#### Compostos i expressions

* per a
* pel

#### Traduccions

* Anglès: for $^{(en)}$, to $^{(en)}$
* Castellà: por $^{(es)}$
* Francès: pour $^{(fr)}$
* Italià: per $^{(it)}$
* Occità: per $^{(oc)}$

### Nom

per m. ‎(plural pers)
* (dialectal central) bugader

#### Relacionats

* perol

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: rep $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /pɜː(ɹ)/ àudio (EUA)

### Preposició

per
* per, per cada (expressant unitats)
    I do it at least three times per month.Ho faig almenys tres cops per mes.
* segons, d'acord amb
    I parked my car at the curb per your request.Vaig aparcar el cotxe a la vorada per petició teva.
* (medecina) per via (seguit d'un nom en llatí)
    Introduce the endoscope per nasum.Introdueix l'endoscopi pel nas.

## Italià

   * Pronúncia: /ˈper/

### Preposició

per
* per

## Llatí

   * Etimologia: Del protoindoeuropeu peri, amb cognats en grec antic περί ‎(perí) i en sànscrit परि ‎(pári).

### Preposició

per
* per mitjà de, a través de
    Per membranas oculorum cernere.Veure a través de les membranes dels ulls.
* per arreu
    Per forum.Arreu del fòrum.
* durant
    Ludi per decem dies facti sunt.Els jocs es van celebrar durant deu dies.
* en nom de, per
    Per Jovem!Per Júpiter!

## Occità

   * Pronúncia: /ˈper/
   * Àudio: Bearn

### Preposició

per
* per

### Contracció

per
* Variant en posició antevocàlica de peth.
# pro
## Multilingüe

   * Etimologia: De l'anglès Provençal i old.

### Símbol

pro
* Codi ISO 639 per l'occità antic.

## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈpɾɔ/, occidental /ˈpɾo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del llatí pro.

### Preposició

pro
* A favor de, per bé de
    En pro de la humanitat.

#### Traduccions

* Alemany: für $^{(de)}$
* Anglès: pro $^{(en)}$
* Castellà: pro $^{(es)}$
* Francès: pour $^{(fr)}$
* Italià: pro $^{(it)}$

### Nom

pro m. ‎(plural pros)
* L'aspecte favorable, especialment en contrast amb el desfavorable (contra).

#### Compostos i expressions

* el pro i el contra

#### Traduccions

* Alemany: Für $^{(de)}$
* Anglès: pro $^{(en)}$
* Castellà: pro $^{(es)}$
* Francès: pour $^{(fr)}$
* Italià: pro $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: por

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Català antic
### Nom

pro m. ‎(plural pros)
* forma alternativa de prou

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo

## Llatí
### Interjecció

pro
* per!, oh!, quin!
    Pro deum! ― Per déu!
    Pro pudor! ― Quina vergonya!

### Preposició

pro
* davant de
    Pro castris. ― Davant del campament.
* en substitució de
    Pro patre esse aliqui. ― Actuar en substitució del pare d'algú.
* segons, en funció de
    Pro re. ― Segons les circumstàncies.
* en favor de, en defensa de, per
    Pro Roscio Amerino. ― En favor de Roscio d'Amèria.
    Pro patria mori. ― Morir per la pàtria.

## Occità

   * Pronúncia: /ˈpɾu/

### Adverbi

pro
* prou
# sots
## Català

   * Pronúncia: /ˈsots/
   * Rimes: -ots (preposició)
   * Pronúncia: /ˈsɔts/
   * Rimes: -ɔts (nom)
   * Etimologia: Del català antic sots, del llatí subtus, segle XIII.

### Preposició

sots
* sota

### Nom

sots m. pl.
* Forma plural de sot.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

## Català antic

   * Etimologia: Del llatí subtus.

### Preposició

sots
* sota

### Verb

sots
* segona persona plural (vós, vosaltres) del present d'indicatiu de ésser

#### Variants

* sou

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo, DTCA, CIVAL
# sens
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈsens/, (gironí) /ˈsɛns/ balear /ˈsəns/, /ˈsɛns/ Occidental: /ˈsens/
   * Rimes: -ens
   * Homòfons: cens, cents, sents
   * Etimologia: Del català antic senes, de sene i -s ‎(adverbial), del llatí sine, segle XIII.

### Preposició

sens
* sense
    Sens dubte, sens falta

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Català antic

   * Etimologia: Reducció de senes, de sene i -s ‎(adverbial), del llatí sine.

### Preposició

sens
* sense
    «Establiment fo fet que neguna dona no exís del monestir sens gran necessitat.» (Ramon Llull, Romanç d'Evast e Blaquerna, 1283)

#### Variants

* sene, senes, sense, sensa

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo, DTCA, CIVAL

## Francès
### Nom

sens m. ‎(plural sens)
* sentit
* direcció

## Occità

   * Pronúncia: /ˈsens/
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

sens m. ‎(plural senses o sensi [aranès])
* seny

#### Variants

* sense
* (gascó) shens

### Preposició

sens
* sense

## Polonès

   * Pronúncia: /sεns/
   * Etimologia: Del llatí sēnsus.

### Nom

sens m. inan.
* sentit
    Nie ma sensu. ― No té sentit.

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | sens | sensy |
| Genitiu | sensu | sensów |
| Datiu | sensowi | sensom |
| Acusatiu | sens | sensy |
| Instrumental | sensem | sensami |
| Locatiu | sensie | sensach |
| Vocatiu | sensie | sensy |

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Wielki słownik języka polskiego sobre sens
* Per a més informació vegeu l'entrada al Słownik Języka Polskiego sobre sens