OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# sargeixen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /sərˈʒɛ.ʃən/ balear /səɾˈʒə.ʃən/, /sərˈʒɛ.ʃən/ Occidental: nord-occidental /sarˈd͡ʒej.ʃen/ valencià /saɾˈd͡ʒej.ʃen/, /saɾˈd͡ʒe.ʃen/
   * Rimes: -ɛjʃen

### Verb

sargeixen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de sargir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sar·gei·xen (3)
* Anagrama: enagrixes
# sargeixo
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /sərˈʒɛ.ʃu/ Occidental: nord-occidental /sarˈd͡ʒej.ʃo/ valencià /saɾˈd͡ʒej.ʃo/, /saɾˈd͡ʒe.ʃo/

### Verb

sargeixo
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de sargir.

### Miscel·lània

* Anagrama: greixosa
# sargeixin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /sərˈʒɛ.ʃin/ balear /səɾˈʒə.ʃin/, /sərˈʒɛ.ʃin/ Occidental: nord-occidental /sarˈd͡ʒej.ʃin/

### Verb

sargeixin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb sargir.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb sargir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sar·gei·xin (3)
* Anagrama: xingaries
# sargeix
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /sərˈʒɛʃ/ balear /səɾˈʒəʃ/, /sərˈʒɛʃ/ Occidental: /saɾˈd͡ʒejʃ/
   * Rimes: -ɛjʃ

### Verb

sargeix
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de sargir.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb sargir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sar·geix (2)
* Heterograma de 7 lletres (aegirsx)
* Anagrames: agrixes, greixàs, xergais
# immergeixin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /im.mərˈʒɛ.ʃin/ balear /im.məɾˈʒə.ʃin/, /im.mərˈʒɛ.ʃin/ Occidental: nord-occidental /im.merˈd͡ʒej.ʃin/

### Verb

immergeixin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb immergir.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb immergir.
# immergeixis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /im.mərˈʒɛ.ʃis/ balear /im.məɾˈʒə.ʃis/, /im.mərˈʒɛ.ʃis/ Occidental: nord-occidental /im.merˈd͡ʒej.ʃis/

### Verb

immergeixis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb immergir.
# immergeixes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /im.mərˈʒɛ.ʃəs/ balear /im.məɾˈʒə.ʃəs/, /im.mərˈʒɛ.ʃəs/ Occidental: nord-occidental /im.merˈd͡ʒej.ʃes/ valencià /im.meɾˈd͡ʒej.ʃes/, /im.meɾˈd͡ʒe.ʃes/
   * Rimes: -ɛjʃes

### Verb

immergeixes
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de immergir.
# immergeix
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /im.mərˈʒɛʃ/ balear /im.məɾˈʒəʃ/, /im.mərˈʒɛʃ/ Occidental: /im.meɾˈd͡ʒejʃ/
   * Rimes: -ɛjʃ

### Verb

immergeix
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de immergir.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb immergir.
# immergeixi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /im.mərˈʒɛ.ʃi/ balear /im.məɾˈʒə.ʃi/, /im.mərˈʒɛ.ʃi/ Occidental: nord-occidental /im.merˈd͡ʒej.ʃi/

### Verb

immergeixi
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de immergir.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb immergir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb immergir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb immergir.
# immergeixo
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /im.mərˈʒɛ.ʃu/ Occidental: nord-occidental /im.merˈd͡ʒej.ʃo/ valencià /im.meɾˈd͡ʒej.ʃo/, /im.meɾˈd͡ʒe.ʃo/

### Verb

immergeixo
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de immergir.
# immergeixen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /im.mərˈʒɛ.ʃən/ balear /im.məɾˈʒə.ʃən/, /im.mərˈʒɛ.ʃən/ Occidental: nord-occidental /im.merˈd͡ʒej.ʃen/ valencià /im.meɾˈd͡ʒej.ʃen/, /im.meɾˈd͡ʒe.ʃen/
   * Rimes: -ɛjʃen

### Verb

immergeixen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de immergir.
# Lluçà
## Català

   * Pronúncia: /ʎuˈsa/
   * Rimes: -a
   * Etimologia: Del llatí *Luciānus, possessió de Lūcius, documentat Lucano/Luçano des del segle X i Lluçà el segle XIV.

### Nom propi

Lluçà
* Municipi del Lluçanès, abans d’Osona, situat entre Vic, Berga i Ripoll.

#### Variants

* Llussà (arcaic)

#### Derivats

* lluçanenc, Lluçanès

### Miscel·lània

* Síl·labes: Llu·çà (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, OnCat, GEC
# lluca
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʎu.kə/, occidental /ˈʎu.ka/
   * Rimes: -uka

### Verb

lluca
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de llucar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb llucar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: llu·ca (2)
* Anagrames: acull $^{(revers)}$, culla
# Martinenc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mər.tiˈnɛŋ/ balear /məɾ.tiˈnəŋk/, /mər.tiˈnɛŋk/ Occidental: nord-occidental /mar.tiˈneŋ/ valencià /maɾ.tiˈneŋk/, /maɾ.tiˈneŋ/
   * Rimes: -ɛŋk
   * Etimologia: Adjectivació de Martí.

### Nom propi

Martinenc
* Cognom d’origen patronímic

### Miscel·lània

* Síl·labes: Mar·ti·nenc (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
* Cognoms de la població, Idescat
# Marçal
## Català

   * Pronúncia: oriental /mərˈsaɫ/, occidental /maɾˈsaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: Del llatí martialis ‎(«del guerrer»), derivat de Mars ‎(«déu de la guerra»).

### Nom propi

Marçal m.
* Prenom masculí
* Nom d'un predicador cristià i bisbe de Llemotges del segle III, amb els sobrenoms de «caçador d'ànimes» i «màxima autoritat mundial».

#### Traduccions

* Castellà: Marcial $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: Mar·çal (2)
# marçal
## Català

   * Pronúncia: oriental /mərˈsaɫ/, occidental /maɾˈsaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: De març i el sufix -al.

### Adjectiu

marçal inv. ‎(plural marçals)
* marcenc

### Miscel·lània

* Síl·labes: mar·çal (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# Marçà
## Català

   * Pronúncia: oriental /mərˈsa/, occidental /maɾˈsa/
   * Rimes: -a
   * Etimologia: Del llatí Martianum designant un predi de Martius. Documentant Marçan i Marzan al segle XII.

### Nom propi

Marçà
* Municipi del Priorat situat al sud-oest de Falset.
* Cognom

#### Variants

* Marsà

#### Derivats

* marçanenc

### Miscel·lània

* Síl·labes: Mar·çà (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, OnCat, GEC, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# marca
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈmar.kə/, occidental /ˈmaɾ.ka/
   * Rimes: -aɾka
   * Etimologia: Del llatí marca, del fràncic *marku ‎(«frontera»), segle XII.

### Nom

marca f. ‎(plural marques)
* Senyal realitzat en alguna cosa per tal de donar algun tipus d'informació: indicar que per allí passa una ruta, indicar la pujada màxima d'un riu, indicar propietat, etc.
* Senyal que un objecte deixa en un altre.
    El cafè ha deixat marca en les estovalles.
* Paraula, símbol o ambdós alhora que identifiquen un producte o servei i que sovint pretenen fer-los més atractius per al seu potencial destinatari.
* (antigament) Territori fronterer amb l'enemic.
* (rugbi) assaig

#### Traduccions

* Anglès: mark $^{(en)}$, scratch $^{(en)}$
* Castellà: marca $^{(es)}$
* Francès: marque $^{(fr)}$, trace $^{(fr)}$ f.
* Gallec: marca $^{(gl)}$ f.
* Italià: marchio $^{(it)}$, macchia $^{(it)}$ f.
* Neerlandès: blaam $^{(nl)}$ m.
* Portuguès: marca $^{(pt)}$ f.
* Rus: пятно́ $^{(ru)}$ n. ‎(piatnó)

#### Traduccions

* Anglès: brand $^{(en)}$
* Castellà: marca $^{(es)}$
* Francès: marque $^{(fr)}$
* Italià: marca $^{(it)}$

#### Traduccions

* Anglès: march $^{(en)}$
* Castellà: marca $^{(es)}$
* Francès: marche $^{(fr)}$
* Italià: marca $^{(it)}$

### Verb

marca
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de marcar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb marcar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mar·ca (2)
* Anagrames: arcam, caram, macar

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈmaɾ.ka/
       Americà: alt /ˈmaɾ.k(a)/, baix /ˈmaɾ.ka/
   * Rimes: -aɾka
   * Etimologia: Del baix llatí marca, d'un germànic *mark ‎(«frontera»).

### Nom

marca f. ‎(plural marcas)
* marca
* (rugbi) assaig
* (rugbi) senyal

#### Sinònims

* señal, distintivo
* (rugbi) ensayo

### Verb

marca
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del present d’indicatiu del verb marcar
* segona persona del singular (tú) de l'imperatiu del verb marcar

#### Variants

* (voseo) marcá

### Miscel·lània

* Síl·labes: mar·ca (2)
* Anagrama: macar

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre marca

## Polonès

   * Pronúncia: /ˈmar.t͡sa/

### Nom

marca
* genitiu singular de marzec

### Miscel·lània

* Síl·labes: mar·ca (2)
# Monòver
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /muˈnɔ.βər/ balear /moˈnɔ.vəɾ/, /muˈnɔ.vər/ Occidental: nord-occidental /moˈnɔ.βer/ valencià /moˈnɔ.veɾ/, /muˈnɔ.ve/
   * Etimologia: De l'àrab مُنَوَّر ‎(munawwar, «florit, florent»), participi de نَوَّرَ ‎(nawwara, «florir, treure flor»). Doblet del mallorquí Monnàber.

### Nom propi

Monòver m.
* Municipi del Vinalopó Mitjà situat entre Novelda i Elda.

#### Variants

* Monnòver

#### Derivats

* monover

### Miscel·lània

* Síl·labes: Mo·nò·ver (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, OnCat
# ora
## Català

   * Pronúncia: (nom)
       Oriental: /ˈɔ.ɾə/ Occidental: nord-occidental /ˈɔ.ɾa/ valencià /ˈɔ.ɾa/, /ˈɔ.ɾɔ/
   * Rimes: -ɔɾa
   * Pronúncia: (verb) oriental /ˈo.ɾə/, occidental /ˈo.ɾa/
   * Rimes: -oɾa
   * Etimologia: Del llatí aura ‎(«brisa»). Doblet de aura ‎(«vent suau»).

### Nom

ora f. ‎(plural ores)
* Vent suau i plaent.
* Temps tranquil, agradable sense fred ni calor.

#### Derivats

* oratge

#### Compostos i expressions

* «Fa una bona ora» - fa bon temps (modisme jugant amb el mot hora)

### Verb

ora
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de orar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb orar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·ra (2)
* Anagrames: Aro $^{(revers)}$, rao, Raò, raó, Raó

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈoː.ra/

### Nom

ōra
* nominatiu plural de ōs
* vocatiu plural de ōs
* acusatiu plural de ōs
# orà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /uˈɾa/ balear /oˈɾa/, /uˈɾa/ Occidental: /oˈɾa/
   * Rimes: -a
   * Homòfons: orar, Urà

### Nom

orà f. ‎(plural oraes)
* (col·loquial, valencià) orada

### Verb

orà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de orar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·rà (2)
* Anagrames: Aro $^{(revers)}$, rao, Raò, raó, Raó

### Vegeu també

* orà. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# Penelope
## Llatí

   * Pronúncia: /peːˈnɛ.lɔ.peː/
   * Etimologia: Del grec antic Πηνελόπη ‎(Pēnelópē).

### Nom propi

Pēnelopē f. ‎(genitiu Pēnelopēs)
* (mitologia grega) Penèlope

#### Declinació

1a declinació -ē, -ēs (grega) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | Pēnelopē | - |
| Vocatiu | Pēnelopē | - |
| Acusatiu | Pēnelopēn | - |
| Genitiu | Pēnelopēs | - |
| Datiu | Pēnelopae | - |
| Ablatiu | Pēnelopē | - |

### Vegeu també

* Gaffiot, Félix. «Penelope». A: Dictionnaire Latin - Français, 1934. París: Hachette, 1934.
# Penèlope
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pəˈnɛ.ɫu.pə/ balear /pəˈnɛ.ɫo.pə/, /pəˈnɛ.ɫu.pə/ Occidental: /peˈnɛ.ɫo.pe/
   * Etimologia: Del llatí Pēnelopē, del grec antic Πηνελόπη ‎(Pēnelópē).

### Nom propi

Penèlope f.
* (mitologia grega) Muller d’Ulisses i mare de Telèmac.
* Prenom femení

#### Traduccions

* Anglès: Penelope $^{(en)}$
* Castellà: Penélope $^{(es)}$
* Francès: Pénélope $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: Pe·nè·lo·pe (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, GEC
* Noms de la població, Idescat
# Phoenice
## Llatí

   * Pronúncia: /fojˈniː.keː/
   * Etimologia: Del grec antic Φοινίκη ‎(Phoiníkē, «país dels rogencs»)

### Nom propi

Phoenīcē f. ‎(genitiu Phoenīcēs)
* Fenícia

#### Declinació

1a declinació -ē, -ēs (grega) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | Phoenīcē | - |
| Vocatiu | Phoenīcē | - |
| Acusatiu | Phoenīcēn | - |
| Genitiu | Phoenīcēs | - |
| Datiu | Phoenīcae | - |
| Ablatiu | Phoenīcē | - |

#### Sinònims

* Phoenicia

### Nom propi

Phoenīce
* ablatiu singular de Phoenīx

### Vegeu també

* Diccionari grec-francès de Félix Gaffiot
# phoenice
## Llatí

   * Pronúncia: /fojˈniː.kɛ/

### Nom

phoenīce
* ablatiu singular de phoenīx
# Phoenicem
## Llatí

   * Pronúncia: /fojˈniː.kɛm/

### Nom propi

Phoenīcem
* acusatiu singular de Phoenīx
# phoenicem
## Llatí

   * Pronúncia: /fojˈniː.kɛm/

### Nom

phoenīcem
* acusatiu singular de phoenīx
# Phoenices
## Llatí

   * Pronúncia: /fojˈniː.keːs/

### Nom propi

Phoenīcēs
* genitiu singular de Phoenīcē
# phoenices
## Llatí

   * Pronúncia: /fojˈniː.keːs/

### Nom

phoenīcēs
* nominatiu plural de phoenīx
* vocatiu plural de phoenīx
* acusatiu plural de phoenīx
# Phoenici
## Llatí

   * Pronúncia: /fojˈniː.kiː/

### Nom propi

Phoenīcī
* datiu singular de Phoenīx
# phoenici
## Llatí

   * Pronúncia: /fojˈniː.kiː/

### Nom

phoenīcī
* datiu singular de phoenīx
# Phoenicis
## Multilingüe

   * Etimologia: Genitiu llatí de Phoenix.

### Nom propi

Phoenicis
* Nomenclatura pels estels de la constel·lació de Fènix.
    α Phoenicis, β Phoenicis, etc.

#### Derivats

* Phe

## Llatí

   * Pronúncia: /fojˈniː.kɪs/

### Nom propi

Phoenīcis
* genitiu singular de Phoenīx
# phoenicis
## Llatí

   * Pronúncia: /fojˈniː.kɪs/

### Nom

phoenīcis
* genitiu singular de phoenīx
# porto
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈpɔr.tu/, occidental /ˈpɔr.to/

### Verb

porto
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de portar.
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb portar.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb portar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: por·to (2)
* Anagrames: potro, protó

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈpɔr.toː/
   * Etimologia: Postverbal de portus.

### Verb

portō ‎(1a present$^?$), portās ‎(2a present), portāre ‎(infinitiu), portāvī ‎(perfet), portātum ‎(supí)
* portar, jo porto

#### Derivats

| apportō asportō comportō deportō exportō | importō importūnus portābilis opportō opportūnus | reportō supportō trānsportō |
# ren
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈrɛn/, occidental /ˈren/
   * Rimes: -ɛn
   * Homòfon: rent ‎(nord-occidental)
   * Etimologia: Del francès renne.

### Nom

ren m. ‎(plural rens)
* Cèrvid de l'espècie Rangifer tarandus que habita a la tundra i a la taigà.

#### Hipònims

* caribú (Amèrica del Nord)

#### Traduccions

* Albanès: renë $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Rentier $^{(de)}$ n., Ren $^{(de)}$ n.
* Anglès: reindeer $^{(en)}$
* Àrab: رَنَة $^{(ar)}$ f.
* Asturià: renu $^{(ast)}$ m.
* Basc: elur-orein $^{(eu)}$
* Bretó: karv-erc'h $^{(br)}$ m.
* Castellà: reno $^{(es)}$
* Danès: ren $^{(da)}$ c.
* Eslovac: sob $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: rangifero $^{(eo)}$
* Estonià: põhjapõder $^{(et)}$, poro $^{(et)}$
* Feroès: reindýr $^{(fo)}$ n.
* Finès: peura $^{(fi)}$
* Francès: renne $^{(fr)}$
* Gallec: reno $^{(gl)}$ m.
* Grec: τάρανδος $^{(el)}$ m. ‎(tàrandos)
* Hindi: रेनडियर $^{(hi)}$
* Hongarès: rénszarvas $^{(hu)}$
* Ido: rentiro $^{(io)}$
* Irlandès: réinfhia $^{(ga)}$ m.
* Islandès: hreindýr $^{(is)}$ n.
* Italià: renna $^{(it)}$ f.
* Letó: ziemeļbriedis $^{(lv)}$ m.
* Llatí: tarandrus $^{(la)}$ m., tarandus $^{(la)}$ m.
* Luxemburguès: Rendéier $^{(lb)}$
* Macedoni: ирвас $^{(mk)}$ m.
* Mongol: буга $^{(mn)}$
* Neerlandès: rendier $^{(nl)}$ n.
* Noruec: rein $^{(no)}$ m., reinsdyr $^{(no)}$ n.
* Polonès: renifer $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: rena $^{(pt)}$ f.
* Romanès: ren $^{(ro)}$
* Suec: ren $^{(sv)}$
* Tagal: reno $^{(tl)}$
* Txec: sob $^{(cs)}$ m.
* Vietnamita: tuần lộc $^{(vi)}$
* Xinès: 馴鹿 $^{(zh)}$ ‎(驯鹿, xùnlù)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Llatí

   * Pronúncia: /reːn/

### Nom

rēn m. ‎(genitiu rēnis)
* (Terminologia Anatomica) ronyó

#### Declinació

3a declinació -, -is (tema cons.) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | rēn | rēnēs |
| Vocatiu | rēn | rēnēs |
| Acusatiu | rēnem | rēnēs |
| Genitiu | rēnis | rēnum |
| Datiu | rēnī | rēnibus |
| Ablatiu | rēne | rēnibus |

#### Sinònims

* nephros

### Vegeu també

* ren. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# Rosés
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ruˈzes/ balear /roˈzes/, /ruˈzes/ Occidental: /roˈzes/
   * Rimes: -es
   * Etimologia: Variant de Rosers.

### Nom propi

Rosés
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ro·sés (2)
* Anagrames: orses, orsés, resos

### Vegeu també

* Cerca Rosés a Wikidata
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# rosés
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ruˈzes/ balear /roˈzes/, /ruˈzes/ Occidental: /roˈzes/
   * Rimes: -es

### Verb

rosés
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb rosar.

#### Variants

* rosessi, rosegués, rosàs, rosara

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·sés (2)
* Anagrames: orses, orsés, resos
# Salats
## Alemany

   * Pronúncia: /zaˈlaːʦ/

### Nom

Salats
* genitiu singular de Salat
# Salàs
## Català

   * Pronúncia: oriental /səˈɫas/, occidental /saˈɫas/
   * Rimes: -as
   * Etimologia: Documentat *Salasse d’origen indoeuropeu desconegut, cèltic o precèltic.

### Nom propi

Salàs m.
* Municipi del Pallars Sobirà situat entre Tremp i la Pobla de Segur, amb determinant Salàs de Pallars.
* Cognom

#### Derivats

* salassenc

### Miscel·lània

* Síl·labes: Sa·làs (2)
* Anagrames: lassa, lassà, salsa

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, OnCat, GEC
* Cognoms de la població, Idescat
# Salas
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈsa.ɫəs/, occidental /ˈsa.ɫes/
   * Etimologia: Plural arcaic de Sala.

### Nom propi

Salas
* Cognom

#### Variants

* Sales

### Miscel·lània

* Síl·labes: Sa·las (2)
* Anagrames: lassa, lassà, salsa

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# salas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈsa.las/, meridional /ˈsa.lah/
       Americà: alt /ˈsa.l(a)s/, baix /ˈsa.lah/, austral /ˈsa.las/
   * Rimes: -alas

### Nom

salas f. pl.
* forma plural de sala
# siges
## Català antic
### Nom

siges
* forma plural de sija
# sitges
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈsi.d͡ʒəs/, occidental /ˈsi.d͡ʒes/
   * Rimes: -idʒes

### Nom

sitges f. pl.
* Forma plural de sitja.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sit·ges (2)
* Anagrama: gestis
# vinent
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /biˈnen/ balear /viˈnent/, /viˈnen/ Occidental: nord-occidental /biˈnen/ valencià /viˈnent/, /biˈnen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: Del llatí vulgar *veniente, acusatiu de veniēns, participi present de veniō ‎(«venir»), segle XIII.

### Adjectiu

vinent inv. ‎(plural vinents)
* Que ve, següent.

#### Sinònims

* entrant

#### Traduccions

* Afrikaans: volgende $^{(af)}$
* Alemany: nächster $^{(de)}$
* Anglès: next $^{(en)}$
* Àrab: تَالٍ‎ $^{(ar)}$
* Armeni: հաջորդ $^{(hy)}$ ‎(hadjord)
* Búlgar: сле́дващ $^{(bg)}$ ‎(slèdvaxt)
* Castellà: próximo $^{(es)}$
* Eslovè: naslednji $^{(sl)}$
* Esperanto: proksima $^{(eo)}$
* Estonià: järgmine $^{(et)}$
* Finès: seuraava $^{(fi)}$
* Francès: prochain $^{(fr)}$
* Grec: επόμενος $^{(el)}$ ‎(epómenos)
* Hongarès: legközelebbi $^{(hu)}$
* Irlandès: seo chugainn $^{(ga)}$
* Italià: prossimo $^{(it)}$
* Japonès: 明くる $^{(ja)}$
* Llatí: propior $^{(la)}$
* Macedoni: следен $^{(mk)}$
* Neerlandès: volgend $^{(nl)}$, aanstaand $^{(nl)}$
* Noruec: neste $^{(no)}$, følgende $^{(no)}$
* Persa: آینده‎ $^{(fa)}$
* Portuguès: próximo $^{(pt)}$, seguinte $^{(pt)}$
* Rus: сле́дующий $^{(ru)}$ ‎(sléduiusxi)
* Suec: nästa $^{(sv)}$
* Turc: ertesi $^{(tr)}$
* Txec: další $^{(cs)}$, následující $^{(cs)}$
* Xinès: 下 $^{(zh)}$ ‎(xià)

### Miscel·lània

* Síl·labes: vi·nent (2)
* Anagrames: invent, venint, ventin

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, DCVB
# violant
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bi.uˈɫan/ balear /vi.oˈɫant/, /vi.uˈɫan/ Occidental: nord-occidental /bi.oˈɫan/ valencià /vi.oˈɫant/, /bi.oˈɫan/
   * Rimes: -ant

### Verb

violant
* Gerundi del verb violar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: vi·o·lant (3)
* Heterograma de 7 lletres (ailnotv)
* Anagrames: olivant, volantí
# xiu
## Català

   * Pronúncia: alguerès /ˈt͡ʃiw/
   * Etimologia: Del sard tziu ‎(«oncle, senyor»), del llatí thīus.

### Nom

xiu m. ‎(plural xius, femení xia)
* (alguerès) oncle

#### Sinònims

* babai (familiar)

#### Derivats

* xu

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, DAlg
* ↑ Jaume Corbera Pou, Caracterització del lèxic alguerès, ISBN 9788476326183
# Xiu
## Català antic
### Nom propi

Xiu m.
* Quios (illa grega)

### Vegeu també

* Obres de referència: GEC
# a prop
## Català
### Adverbi

a prop
* A poca distància, espacial o temporal.
    «No puc arrossegar les cames. Creus que el riu és a prop?» (Joaquina Barba, El viatge de Tortu i Tuga, pàg. 343, 2018)

#### Traduccions

* Alemany: nah $^{(de)}$, nahebei $^{(de)}$
* Anglès: near $^{(en)}$
* Àrab: قَرِيبًا‎ $^{(ar)}$
* Basc: hur $^{(eu)}$
* Belarús: блі́зка $^{(be)}$ ‎(blizka)
* Búlgar: близо $^{(bg)}$ ‎(blizo)
* Castellà: cerca $^{(es)}$
* Coreà: 가까이 $^{(ko)}$ ‎(gakkai)
* Eslovac: blízko $^{(sk)}$, nablízku $^{(sk)}$, neďaleko $^{(sk)}$
* Eslovè: blizu $^{(sl)}$
* Finès: lähellä $^{(fi)}$
* Francès: près $^{(fr)}$
* Grec antic: πέλας $^{(grc)}$ ‎(pélas), ἄγχι $^{(grc)}$ ‎(ánkhi)
* Hebreu: קָרוֹב‎ $^{(he)}$
* Hindi: क़रीबन $^{(hi)}$
* Hongarès: közel $^{(hu)}$
* Italià: vicino $^{(it)}$, circa $^{(it)}$
* Japonès: 近く $^{(ja)}$
* Llatí: prope $^{(la)}$, propter $^{(la)}$, iuxta $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: PROP $^{(csc)}$
* Macedoni: бли́ску $^{(mk)}$
* Neerlandès: nabij $^{(nl)}$, bij $^{(nl)}$
* Polonès: blisko $^{(pl)}$
* Portuguès: perto $^{(pt)}$
* Sicilià: circa $^{(scn)}$
* Ucraïnès: бли́зько $^{(uk)}$ ‎(blizko)
* Vietnamita: gần $^{(vi)}$
* Xinès: 近 $^{(zh)}$ ‎(jìn)

#### Sinònims

* a la vora, al costat, arran (molt a prop)

#### Antònims

* lluny

#### Relacionats

* a l'abast, a mà

### Preposició

a prop
* (antic) prop de
    «Ffem-vos saber que havem entés per en Ponç Riera, vehí nostre, que ell tallava e tallar fehia pedra dins vostre terme, ço és, a prop Ènova.» (Anònim, Manual de consells de la ciutat de València, pàg. 351, 1326)

#### Traduccions
### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# aprop
## Català
### Verb

aprop
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de apropar.

#### Variants

* apropo, aprope, apropi

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·prop (2)
* Anagrama: popar
# a ver
## Castellà

   * Etimologia: El·lipsi de vamos a ver ‎(literalment «anem a veure»).

### Interjecció

a ver
* vejam

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre a ver
# aver
## Català antic
### Verb

aver
* Forma alternativa de haver.

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB

## Occità

   * Pronúncia: /aˈbe/
   * Àudio: Bearn

### Verb

aver
* haver
* tenir
# ressec
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /rəˈsɛk/ balear /rəˈsək/, /rəˈsɛk/ Occidental: /reˈsek/
   * Rimes: -ɛk
   * Etimologia: Del prefix re- i sec.

### Adjectiu

ressec m. ‎(femení resseca, plural masculí ressecs, plural femení resseques)
* Completament sec, sense gens d'humitat
* Massa prim

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: res·sec (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB