# os
## Multilingüe
### Símbol

os
* Codi de llengua ISO 639-1 de l'osseta.

## Català

   * Pronúncia: (anatomia, lletra) /ˈɔs/
   * Rimes: -ɔs
   * Pronúncia: (mamífer) /ˈos/
   * Rimes: -os
   * Etimologia: Anatomia: del llatí vulgar ossum, del clàssic ōs, segle XIV.
   * Etimologia: Mamífer: del llatí ursus, segle XIV.

### Nom

os m. ‎(plural ossos)
* Òrgan dur i resistent, no gaire pesant, que forma l'esquelet dels vertebrats.
* (figurat) mandra

#### Derivats

* ossada, ossera

#### Traduccions

* Alemany: Knochen $^{(de)}$ m.
* Anglès: bone $^{(en)}$
* Basc: hezur $^{(eu)}$
* Castellà: hueso $^{(es)}$ m.
* Danès: knogle $^{(da)}$ c., ben $^{(da)}$ n.
* Eslovac: kosť $^{(sk)}$ f.
* Esperanto: osto $^{(eo)}$
* Feroès: bein $^{(fo)}$ n.
* Francès: os $^{(fr)}$
* Friülà: vuès $^{(fur)}$ m.
* Gallec: óso $^{(gl)}$ m.
* Grec: οστό $^{(el)}$ n. ‎(ostó)
* Hebreu: עֶצֶם $^{(he)}$ m.
* Indonesi: tulang $^{(id)}$
* Italià: osso $^{(it)}$
* Japonès: 骨 $^{(ja)}$
* Llatí: os $^{(la)}$ n.
* Llengua de signes catalana: OS $^{(csc)}$
* Neerlandès: been $^{(nl)}$ n.
* Occità: òs $^{(oc)}$ m.
* Polonès: kość $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: osso $^{(pt)}$ m.
* Romanès: os $^{(ro)}$ n.
* Rus: кость $^{(ru)}$ f. ‎(kost)
* Sard: ossu $^{(sc)}$
* Serbocroat: кост $^{(sh)}$, kost $^{(sh)}$
* Sicilià: ossu $^{(scn)}$ m.
* Suec: ben $^{(sv)}$ n.
* Turc: kemik $^{(tr)}$
* Txec: kost $^{(cs)}$ f.
* Xinès: 骨頭 $^{(zh)}$ ‎(骨头, gǔtóu)

### Nom

os m. ‎(plural ossos, femení ossa)
* Mamífer omnívor, pelut, molt voluminós, amb cua i orelles rodones i urpes llargues i dures, quadrúpede que també es manté en dues potes (Ursidae).

#### Variants

* ós (grafia obsoleta)

#### Derivats

* os blanc
* os bru
* os del Tibet
* os panda
* os polar

#### Traduccions

* Alemany: Bär $^{(en)}$ n.
* Anglès: bear $^{(en)}$ n.
* Asturià: osu $^{(ast)}$
* Basc: hartz $^{(eu)}$
* Bretó: ourz $^{(br)}$ m., arzh $^{(br)}$
* Castellà: oso $^{(es)}$ m.
* Cors: orsu $^{(co)}$
* Danès: bjørn $^{(da)}$ c.
* Eslovac: medveď $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: urso $^{(eo)}$
* Francès: ours $^{(fr)}$ m.
* Friülà: ors $^{(fur)}$ m.
* Gallec: oso $^{(gl)}$ m.
* Grec: αρκούδα $^{(el)}$ f. ‎(arkuda)
* Grec antic: ἄρκτος $^{(grc)}$ f. ‎(árktos)
* Italià: orso $^{(it)}$ m.
* Llatí: ursus $^{(la)}$ m.
* Neerlandès: beer $^{(nl)}$ m.
* Noruec: bjørn $^{(no)}$
* Occità: ors $^{(oc)}$ m.
* Polonès: niedźwiedź $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: urso $^{(pt)}$ m.
* Retoromànic: urs $^{(rm)}$ m.
* Romanès: urs $^{(ro)}$ m.
* Rus: медведь $^{(ru)}$ m. ‎(medved)
* Sard: ursu $^{(sc)}$, ultzu $^{(sc)}$ m.
* Sicilià: ursu $^{(scn)}$ m.
* Suec: björn $^{(sv)}$
* Txec: medvěd $^{(cs)}$ m.

### Nom

os f. pl.
* Forma plural de o.

### Miscel·lània

* Anagrames: so $^{(revers)}$, só

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Gallec

   * Pronúncia: /os/

### Article

os m. pl.
* forma plural de o

### Pronom

os m. pl.
* forma plural de o

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: so $^{(revers)}$, só

## Llatí

   * Pronúncia: [1] /oːs/, [2] /os/
   * Etimologia: [1] Del protoindoeuropeu *h₃éh₁os, de l'arrel *ōus-; la mateixa que va donar en eslau ѹста, usta, o en sàncrit आस् ‎(ās). [2] Del protoindoeuropeu *h₃ésth₁, de l'arrel *ost- («os»); que va donar en grec antic ὀστέον ‎(ostéon) i en sànscrit अस्थि ‎(ásthi).

### Nom

ōs n. ‎(genitiu ōris)
* (Terminologia Anatomica) boca
* veu, paraula
    Uno oreD'una sola veu, tots a una.
* cara
    In ore parentum liberos jugulat.Ell va matar els nens davant dels pares (de cara).
* obertura
* proa

#### Declinació

3a declinació -, -is (tema cons.) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | ōs | ōra |
| Vocatiu | ōs | ōra |
| Acusatiu | ōs | ōra |
| Genitiu | ōris | ōrum |
| Datiu | ōrī | ōribus |
| Ablatiu | ōre | ōribus |

#### Derivats

* cōram
* ōrārium
* ōreae
* ōrō
* ōscillum
* ōscitō
* ōsculum
* ōstīgō

### Nom

os n. ‎(genitiu ossis)
* os