OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# rentes
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈren.təs/, occidental /ˈren.tes/
   * Rimes: -entes

### Verb

rentes
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de rentar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb rentar.

#### Variants

* [2] rentis, rentos

### Miscel·lània

* Síl·labes: ren·tes (2)
* Anagrames: enters, entres, entrés, Ernest, estrén, eterns, renets, renéts, resten, tenres, ternes, trenes, trenés, tresen
# rentessa
## Català
### Verb

rentessa
* (col·loquial central, nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb rentar.

#### Variants

* rentessi, renteguessa, rentés, rentàs, rentara

### Miscel·lània

* Anagrames: entressa, estrenàs, taressen, tensares, trenessa
# renteguéssou
## Català
### Verb

renteguéssou
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb rentar.

#### Variants

* rentéssiu, rentésseu, rentàssiu, rentàsseu, rentàreu

### Miscel·lània

* Anagrames: entreguéssou, treneguéssou
# rentesses
## Català

   * Pronúncia: oriental /rənˈte.səs/, occidental /renˈte.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

rentesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb rentar.

#### Variants

* renteguesses, rentessis, rentassis, rentasses, rentares

### Miscel·lània

* Anagrames: entresses, restessen, trenesses, tresessen
# rentessin
## Català

   * Pronúncia: oriental /rənˈte.sin/, occidental /renˈte.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

rentessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb rentar.

#### Variants

* renteguessen, rentessen, rentassin, rentassen, rentaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: ren·tes·sin (3)
* Anagrames: entressin, nitressen, trenessin, trinessen
# rentessen
## Català

   * Pronúncia: oriental /rənˈte.sən/, occidental /renˈte.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

rentessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb rentar.

#### Variants

* renteguessen, rentessin, rentassin, rentassen, rentaren

### Miscel·lània

* Anagrames: entressen, trenessen
# rentessi
## Català
### Verb

rentessi
* (col·loquial septentrional, alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb rentar.
* (col·loquial septentrional, alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb rentar.

#### Variants

* [1] rentessa, renteguessa, rentés, rentàs, rentara
* [2] rentegués, rentés, rentàs, rentara

### Miscel·lània

* Síl·labes: ren·tes·si (3)
* Anagrames: entressi, estrenis, retessin, sentir-se, sentires, tiressen, trenessi, triessen
# rentessis
## Català

   * Pronúncia: oriental /rənˈte.sis/, occidental /renˈte.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

rentessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb rentar.

#### Variants

* renteguesses, rentesses, rentassis, rentasses, rentares

### Miscel·lània

* Síl·labes: ren·tes·sis (3)
* Anagrames: entressis, nitresses, restessin, trenessis, tresessin, trinesses
# rentem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /rənˈtɛm/ balear /rənˈtəm/, /rənˈtɛm/ Occidental: /renˈtem/
   * Rimes: -ɛm

### Verb

rentem
* Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de rentar.
* Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb rentar.
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperatiu del verb rentar.

#### Variants

* [1] rentam
* [2] renteguem

### Miscel·lània

* Síl·labes: ren·tem (2)
* Anagrames: entrem, mentre, termèn, tremen, trenem
# sacerdoti
## Llatí

   * Pronúncia: /sa.kɛrˈdoː.tiː/

### Nom

sacerdōtī
* datiu singular de sacerdōs
# sacerdotem
## Llatí

   * Pronúncia: /sa.kɛrˈdoː.tɛm/

### Nom

sacerdōtem
* acusatiu singular de sacerdōs
# sacerdotes
## Llatí

   * Pronúncia: /sa.kɛrˈdoː.teːs/

### Nom

sacerdōtēs
* nominatiu plural de sacerdōs
* vocatiu plural de sacerdōs
* acusatiu plural de sacerdōs
# sacerdotibus
## Llatí

   * Pronúncia: /sa.kɛrˈdoː.tɪ.bʊs/

### Nom

sacerdōtibus
* datiu plural de sacerdōs
* ablatiu plural de sacerdōs
# sacerdotis
## Llatí

   * Pronúncia: /sa.kɛrˈdoː.tɪs/

### Nom

sacerdōtis
* genitiu singular de sacerdōs
# sacerdote
## Llatí

   * Pronúncia: /sa.kɛrˈdoː.tɛ/

### Nom

sacerdōte
* ablatiu singular de sacerdōs
# sanglotaran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /səŋ.ɡɫu.təˈɾan/ balear /səŋ.ɡɫo.təˈɾan/, /səŋ.ɡɫu.təˈɾan/ Occidental: /saŋ.ɡɫo.taˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

sanglotaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de sanglotar.
# sanglotam
## Català
### Verb

sanglotam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de sanglotar.
# sanglotara
## Català
### Verb

sanglotara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb sanglotar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb sanglotar.
# sanglotaren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /səŋ.ɡɫuˈta.ɾən/ balear /səŋ.ɡɫoˈta.ɾən/, /səŋ.ɡɫuˈta.ɾən/ Occidental: /saŋ.ɡɫoˈta.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

sanglotaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de sanglotar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb sanglotar.
# sanglotar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /səŋ.ɡɫuˈta/ balear /səŋ.ɡɫoˈta/, /səŋ.ɡɫuˈta/ Occidental: nord-occidental /saŋ.ɡɫoˈta/ valencià /saŋ.ɡɫoˈtaɾ/, /saŋ.ɡɫoˈta/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: sanglotà
   * Etimologia: Del català antic senglotar per la tendència en català occidental a l’obertura de la e pretònica en síl·laba travada, del llatí vulgar *singlutare, metàtesi de singultare, segle XV.

### Verb

sanglotar intr.
* Fer sanglots.
* (occidental, septentrional) singlotar

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: sangloto, sanglota, sanglotem Vocal rizotònica: /o/

#### Sinònims

* sanglotejar, xanglotar

#### Relacionats

* clamar, complànyer, cridar, llagrimejar, plorar, ploriquejar, vociferar

#### Derivats

* sanglotejar

#### Traduccions

* Alemany: schluchzen $^{(de)}$
* Anglès: sob $^{(en)}$
* Castellà: sollozar $^{(es)}$
* Francès: sangloter $^{(fr)}$
* Occità: saumucar $^{(oc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: san·glo·tar (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# sanglotares
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /səŋ.ɡɫuˈta.ɾəs/ balear /səŋ.ɡɫoˈta.ɾəs/, /səŋ.ɡɫuˈta.ɾəs/ Occidental: /saŋ.ɡɫoˈta.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

sanglotares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de sanglotar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb sanglotar.
# sanglotaien
## Català
### Verb

sanglotaien
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de sanglotar.
# sanglotaies
## Català
### Verb

sanglotaies
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de sanglotar.
# recarem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /rə.kəˈɾɛm/ balear /rə.kəˈɾəm/, /rə.kəˈɾɛm/ Occidental: /re.kaˈɾem/
   * Rimes: -ɛm

### Verb

recarem
* Primera persona del plural (nosaltres) del futur de recar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·ca·rem (3)
* Anagrames: crearem, creàrem, cremaré, mercera
# recaragoladament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /rə.kə.ɾə.ɣuˌɫa.ðəˈmen/ balear /rə.kə.ɾə.ɣoˌɫa.ðəˈment/, /rə.kə.ɾə.ɣuˌɫa.ðəˈmen/ Occidental: nord-occidental /re.ka.ɾa.ɣoˌɫa.ðaˈmen/ valencià /re.ka.ɾa.ɣoˌɫa.ðaˈment/, /re.ka.ɾa.ɣoˌɫa.ðaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De recaragolat i el sufix -ment.

### Adverbi

recaragoladament
* D’una manera recaragolada.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: re·ca·ra·go·la·da·ment (7)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# recaptatòries
## Català

   * Pronúncia: oriental /rə.kəp.təˈtɔ.ɾi.əs/, occidental /re.kap.taˈtɔ.ɾi.es/
   * Rimes: -ɔɾies

### Adjectiu

recaptatòries f. pl.
* Forma plural de recaptatòria.

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·cap·ta·tò·ri·es (6)
# recapte
## Català

   * Pronúncia: oriental /rəˈkap.tə/, occidental /reˈkap.te/
   * Rimes: -apte
   * Etimologia: De recaptar amb desinència zero i vocal de reforç, segle XIII.

### Nom

recapte m. ‎(plural recaptes)
* Menjar que hom s'endú al camp, típicament per berenar.

#### Compostos i expressions

* Coca de recapte (especialment a Lleida): coca salada que porta hortalisses escalivades damunt.

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·cap·te (3)
* Anagrama: recepta

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# recaptes
## Català

   * Pronúncia: oriental /rəˈkap.təs/, occidental /reˈkap.tes/
   * Rimes: -aptes

### Nom

recaptes m. pl.
* Forma plural de recapte.

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·cap·tes (3)
* Anagrames: carpetes, esparcet, espetarc, pescater
# saeculorum
## Llatí

   * Pronúncia: /saj.kʊˈloː.rʊm/

### Nom

saeculōrum
* genitiu plural de saeculum
# saeculum
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈsaj.kʊ.lʊm/
   * Etimologia: De l'arrel indoeuropea sem- («sembrar»), amb una evolució de «temps de la sembra» a «generació»; cal tenir en compte que per als antics el concepte de segle no tenia una quantitat d'anys fixa com en l'actualitat sinó que el feien servir com a període de temps de vegades equivalent a 30 anys, 100 o més: per als etruscs un segle es calculava partint de l'edat del més vell entre tots els nascuts en un dia determinat i la traducció moderna seria l'«esperança de vida màxima d'una generació».

### Nom

saeculum n. ‎(genitiu saeculī)
* generació, època, raça
* edat, el temps d'una vida
* segle

#### Declinació

2a declinació -um, -ī :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | saeculum | saecula |
| Vocatiu | saeculum | saecula |
| Acusatiu | saeculum | saecula |
| Genitiu | saeculī | saeculōrum |
| Datiu | saeculō | saeculīs |
| Ablatiu | saeculō | saeculīs |

#### Derivats

* saeculāris

### Vegeu també

* ↑ Félix Gaffiot, Dictionnaire latin français, Hachette, 1934
# sadomasochistic
## Anglès
### Adjectiu

sadomasochistic ‎(comparatiu more sadomasochistic, superlatiu most sadomasochistic)
* sadomasoquista

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# saecula
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈsaj.kʊ.la/

### Nom

saecula
* nominatiu plural de saeculum
* vocatiu plural de saeculum
* acusatiu plural de saeculum
# saeculi
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈsaj.kʊ.liː/

### Nom

saeculī
* genitiu singular de saeculum
# saeculis
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈsaj.kʊ.liːs/

### Nom

saeculīs
* datiu plural de saeculum
* ablatiu plural de saeculum
# saeculo
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈsaj.kʊ.loː/

### Nom

saeculō
* datiu singular de saeculum
* ablatiu singular de saeculum
# saepio
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈsaj.pɪ.oː/
   * Etimologia: Del protoindoeuropeu *seh₂ip-.

### Verb

saepiō ‎(1a present$^?$), saepīs ‎(2a present), saepīre ‎(infinitiu), saepsī ‎(perfet), saeptum ‎(supí)
* encerclar amb tanques, emmurallar, cloure
# salvae
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈsaɫ.waj/

### Adjectiu

salvae
* nominatiu femení plural de salvus
* vocatiu femení plural de salvus
* genitiu femení singular de salvus
* datiu femení singular de salvus
# salvaguarda
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /səɫ.βəˈɣwar.də/, balear /səɫ.vəˈɣwaɾ.ðə/ Occidental: nord-occidental /saɫ.βaˈɣwar.ða/ valencià /saɫ.vaˈɣwaɾ.ða/, /saɫ.βaˈɣwaɾ.ða/
   * Rimes: -aɾda
   * Etimologia: De salva i guarda.

### Nom

salvaguarda f. ‎(plural salvaguardes)
* Situació en què la vida d'una persona està protegida d'atacs d'enemics.
    Els sarraïns lliures estaven sota la salvaguarda reial. Això volia dir que se'ls havia de tractar com a veïns de Mallorca i que gaudien dels mateixos privilegis i llibertats d'aquests darrers.

#### Sinònims

* protecció

#### Traduccions

* Anglès: safeguard $^{(en)}$
* Castellà: salvaguardia $^{(es)}$
* Francès: sauvegarde $^{(fr)}$
* Italià: salvaguardia $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: sal·va·guar·da (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
* ↑ Universitat de Barcelona. Anuario de estudios medievales, 1992
# salvam
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈsaɫ.wam/

### Adjectiu

salvam
* acusatiu femení singular de salvus
# salvajes
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \salˈβa.xes\, meridional \salˈβa.heh\
       Americà: alt \salˈβa.x(e)s\, baix \salˈβa.heh\, austral \salˈβa.xes\
   * Rimes: -axes

### Adjectiu

salvajes inv. pl.
* forma plural de salvaje

### Nom

salvajes m. f. pl.
* forma plural de salvaje
# salvadoreño
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \sal.βa.ðoˈɾe.ɲo\
       Americà: alt \s(a)l.βa.doˈɾe.ɲo\, baix \sal.βa.ðoˈɾe.ɲo\
   * Rimes: -eɲo
   * Etimologia: De Salvador i el sufix -eño.

### Adjectiu

salvadoreño m. ‎(femení salvadoreña, plural masculí salvadoreños, plural femení salvadoreñas)
* salvadorenc

### Nom

salvadoreño m. ‎(plural salvadoreños, femení salvadoreña)
* salvadorenc

### Miscel·lània

* Síl·labes: sal·va·do·re·ño (5)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre salvadoreño
# salvadoreños
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \sal.βa.ðoˈɾe.ɲos\, meridional \sal.βa.ðoˈɾe.ɲoh\
       Americà: alt \sal.βa.doˈɾe.ɲ(o)s\, baix \sal.βa.ðoˈɾe.ɲoh\, austral \sal.βa.ðoˈɾe.ɲos\
   * Rimes: -eɲos

### Adjectiu

salvadoreños m. pl.
* forma plural de salvadoreño

### Nom

salvadoreños m. pl.
* forma plural de salvadoreño

### Miscel·lània

* Síl·labes: sal·va·do·re·ños (5)
# salvaje
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \salˈβa.xe\, meridional \salˈβa.he\
       Americà: alt \salˈβa.x(e)\, baix \salˈβa.he\, austral \salˈβa.xe\
   * Rimes: -axe
   * Etimologia: Del català antic salvatge o de l'occità antic salvatge.

### Adjectiu

salvaje inv. ‎(plural salvajes)
* salvatge

### Nom

salvaje m. f. ‎(plural salvajes)
* salvatge

### Miscel·lània

* Síl·labes: sal·va·je (3)
* Anagrama: lavajes

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre salvaje
# riqueràsseu
## Català
### Verb

riqueràsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb riquerar.
# riquerà
## Català

   * Pronúncia: oriental /ri.kəˈɾa/, occidental /ri.keˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

riquerà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de riquerar.
# riqueràssim
## Català
### Verb

riqueràssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb riquerar.
# riqueris
## Català

   * Pronúncia: /riˈke.ɾis/
   * Rimes: -eɾis

### Verb

riqueris
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb riquerar.
# riquero
## Català

   * Pronúncia: central /riˈke.ɾu/, occidental /riˈke.ɾo/
   * Rimes: -eɾo

### Verb

riquero
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de riquerar.
# riqueràrem
## Català

   * Pronúncia: oriental /ri.kəˈɾa.ɾəm/, occidental /ri.keˈɾa.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

riqueràrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de riquerar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb riquerar.
# riqueràreu
## Català

   * Pronúncia: oriental /ri.kəˈɾa.ɾəw/, occidental /ri.keˈɾa.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

riqueràreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de riquerar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb riquerar.
# riqueràssem
## Català
### Verb

riqueràssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb riquerar.
# sarbideetarantz
## Basc
### Nom

sarbideetarantz
* al·latiu direccional definit plural de sarbide
# sarbideetaraino
## Basc
### Nom

sarbideetaraino
* terminatiu definit plural de sarbide
# sarbideetatik
## Basc
### Nom

sarbideetatik
* ablatiu definit plural de sarbide
# sarbiderekin
## Basc
### Nom

sarbiderekin
* comitatiu indefinit de sarbide
# sarbideez
## Basc
### Nom

sarbideez
* instrumental definit plural de sarbide
# sarbidek
## Basc
### Nom

sarbidek
* ergatiu indefinit de sarbide
# sarbideko
## Basc
### Nom

sarbideko
* genitiu locatiu definit singular de sarbide
# sarbidera
## Basc
### Nom

sarbidera
* al·latiu definit singular de sarbide
# sarbideraino
## Basc
### Nom

sarbideraino
* terminatiu definit singular de sarbide
# sarbiderantz
## Basc
### Nom

sarbiderantz
* al·latiu direccional definit singular de sarbide
# sarziràs
## Català
### Verb

sarziràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de sarzir.
# sarzisses
## Català
### Verb

sarzisses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb sarzir.
# sarzissin
## Català
### Verb

sarzissin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb sarzir.
# sarziré
## Català
### Verb

sarziré
* Primera persona del singular (jo) del futur de sarzir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sar·zi·ré (3)
* Anagrama: arrizes
# sarziríeu
## Català
### Verb

sarziríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de sarzir.
# sarzissen
## Català
### Verb

sarzissen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb sarzir.
# sarzissis
## Català
### Verb

sarzissis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb sarzir.
# sconnettevate
## Italià
### Verb

sconnettevate
* segona persona plural (voi) de l'imperfet d'indicatiu de sconnettere
# sconnetto
## Italià
### Verb

sconnetto
* primera persona singular (io) del present d'indicatiu de sconnettere
# sconnettevi
## Italià
### Verb

sconnettevi
* segona persona singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de sconnettere
# sconnettiamo
## Italià
### Verb

sconnettiamo
* primera persona plural (noi) del present d'indicatiu de sconnettere
* primera persona plural (noi) del present de subjuntiu de sconnettere
* primera persona plural (noi) de l'imperatiu de sconnettere
# sconnettiate
## Italià
### Verb

sconnettiate
* segona persona plural (voi) del present de subjuntiu de sconnettere
# sconnettevo
## Italià
### Verb

sconnettevo
* primera persona singular (io) de l'imperfet d'indicatiu de sconnettere
# sconnetti
## Italià
### Verb

sconnetti
* segona persona singular (tu) del present d'indicatiu de sconnettere
* segona persona singular (tu) de l'imperatiu de sconnettere
# sconnettiamoci
## Italià
### Verb

sconnettiamoci
* primera persona plural (noi) de l'imperatiu de sconnettersi
# sconnettiti
## Italià
### Verb

sconnettiti
* segona persona singular (tu) de l'imperatiu de sconnettersi
# sconnettevano
## Italià
### Verb

sconnettevano
* tercera persona plural (loro, essi/esse) de l'imperfet d'indicatiu de sconnettere
# recerca i desenvolupament
## Català
### Nom

recerca i desenvolupament f.
* Conjunt d'activitats intel·lectuals i materials adreçades a la creació de coneixement i a l'ús d'aquest coneixement per a dissenyar noves aplicacions.

#### Sinònims

* R+D

#### Traduccions

* Anglès: research and development $^{(en)}$, research and experimental development $^{(en)}$, R & D $^{(en)}$
* Castellà: investigación y desarrollo $^{(es)}$, I+D $^{(es)}$
* Francès: recherche et développement $^{(fr)}$, recherche-développement $^{(fr)}$, R & D $^{(fr)}$, R. et D. $^{(fr)}$, R-D $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* recerca i desenvolupament. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# recerca qualitativa
## Català
### Nom

recerca qualitativa f. ‎(plural recerques qualitatives)
* Recerca que estudia els fenòmens socials mitjançant l'aplicació de la metodologia constructivista i sociocrítica, i la utilització d'instruments d'anàlisi qualitativa de dades.

#### Traduccions

* Anglès: qualitative research $^{(en)}$
* Castellà: investigación cualitativa $^{(es)}$
* Francès: recherche qualitative $^{(fr)}$

### Vegeu també

* recerca qualitativa. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# recerca quantitativa
## Català
### Nom

recerca quantitativa f. ‎(plural recerques quantitatives)
* Recerca que estudia els fenòmens socials susceptibles de ser quantificats mitjançant l'aplicació de la metodologia empiricoanalítica i la utilització d'instruments d'anàlisi quantitativa de dades.

#### Traduccions

* Anglès: quantitative research $^{(en)}$
* Castellà: investigación cuantitativa $^{(es)}$
* Francès: recherche quantitative $^{(fr)}$

### Vegeu també

* recerca quantitativa. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# recerca i captura
## Català
### Nom

recerca i captura f. ‎(plural recerques i captures)
* (castellanisme) crida i cerca

### Vegeu també

* Obres de referència: ésAdir
# recerques
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /rəˈsɛr.kəs/ balear /rəˈsəɾ.kəs/, /rəˈsɛr.kəs/ Occidental: /reˈseɾ.kes/
   * Rimes: -ɛɾkes

### Nom

recerques f. pl.
* Forma plural de recerca.

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·cer·ques (3)
* Anagrama: requeresc
# recercador
## Català

   * Etimologia: De recercar i el sufix -dor.

### Nom

recercador m. ‎(plural recercadors, femení recercadora)
* investigador

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·cer·ca·dor (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* recercador. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# scepter
## Anglès

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

scepter ‎(plural scepters)
* Ceptre (vareta real).
# scepters
## Anglès
### Nom

scepters
* forma plural de scepter
# sceptical
## Anglès
### Adjectiu

sceptical ‎(comparatiu more sceptical, superlatiu most sceptical)
* (Brit.) escèptic

#### Sinònims

* skeptical

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# scevre
## Italià

   * Pronúncia: /ˈʃeː.vre/

### Adjectiu

scevre f. pl.
* forma plural de scevra
# sceptically
## Anglès

   * Etimologia: De sceptic i el sufix -ally.

### Adverbi

sceptically ‎(comparatiu more sceptically, superlatiu most sceptically)
* (britànic) escèpticament

#### Variants

* skeptically
# sceptre
## Francès
### Nom

sceptre m. ‎(plural sceptres)
* Ceptre (vareta real).
# scetticamente
## Italià

   * Pronúncia: /ˌʃɛt.ti.kaˈmen.te/
   * Etimologia: De scettico i el sufix -mente.

### Adverbi

scetticamente
* escèpticament

### Miscel·lània

* Síl·labes: scet·ti·ca·mén·te (5)
# scevra
## Italià

   * Pronúncia: /ˈʃeː.vra/

### Adjectiu

scevra f. ‎(plural scevre)
* forma femenina de scevro
# scevri
## Italià

   * Pronúncia: /ˈʃeː.vri/

### Adjectiu

scevri m. pl.
* forma plural de scevro

### Miscel·lània

* Síl·labes: scé·vri (2)
* Heterograma de 6 lletres (ceirsv)
* Anagrama: scrive
# sceptres
## Francès

   * Pronúncia: /sɛptʁ/

### Nom

sceptres m. pl.
* forma plural de sceptre
# saxophone
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈsæksəfoʊn/ audio (US)

### Nom

saxophone ‎(plural saxophones)
* saxòfon

### Vegeu també

* saxophone. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].

## Francès

   * Pronúncia: /sak.sɔˈfɔn/

### Nom

saxophone m. ‎(plural saxophones)
* saxòfon

### Vegeu també

* saxophone. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# saxophones
## Anglès
### Nom

saxophones
* forma plural de saxophone

## Francès

   * Pronúncia: /sak.sɔˈfɔn/

### Nom

saxophones m. pl.
* forma plural de saxophone