OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# carnestoltes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kər.nəsˈtɔɫ.təs/, balear /ˌkaɾ.nəsˈtɔɫ.təs/ Occidental: /kaɾ.nesˈtɔɫ.tes/
   * Rimes: -ɔltes
   * Etimologia: Del llatí carnēs *tollintas ‎(literalment «carns llevades, toltes»), variant de tollentēs, participi de tollere ‎(«llevar, toldre»), per l’abstinència de carn que comença l'endemà, el dimecres de cendra, després ampliat de diumenge a dimarts, segle XI. Figuradament, per la figura del ninot Carnestoltes.

### Nom

carnestoltes m. ‎(plural invariable)
* Període de tres dies abans del dimecres de cendra.
* (històric) Darrer dia abans de l’abstinència de menjar carn durant la Quaresma.
* Període del carnaval, especialment als Països Catalans.
* (figuradament) baldragues, baliga-balaga, titella
    «S'atura per mirar-se atentament un home que és un carnestoltes viu, fora de temps, va amb samarreta de ratlles blaves i blanques damunt d'uns pantalons curts.» (Maria Barbal, Càmfora, 1993)

#### Variants

* carnistoltes
* Carnestoltes

#### Notes

* Amb majúscula inicial de nom propi per designar la festivitat i amb minúscul de nom comú pel període temporal.
* Tradicionalment era femení, conservat en alguns punts del català occidental. L’ús en masculí és provocat per metonímia del ninot Carnestoltes.
* La pronúncia tradicionalment és vacil·lant segons la percepció de compost de carns toltes.

#### Sinònims

* darrers dies

#### Derivats

* carnestoltada
* carnestoltesc

#### Traduccions

* Anglès: Shrovetide $^{(en)}$
* Castellà: carnestolendas $^{(es)}$ f. pl.
* Gallec: entroido $^{(gl)}$ m.
* Portuguès: entrudo $^{(pt)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: car·nes·tol·tes (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
* Atles Lingüístic del Domini Català
# carnistoltes
## Català

   * Pronúncia: oriental /kər.nisˈtɔɫ.təs/, occidental /kaɾ.nisˈtɔɫ.tes/
   * Rimes: -ɔltes
   * Etimologia: De carnestoltes per tancament de la vocal àtona.

### Nom

carnistoltes m. ‎(plural invariable)
* (occidental) Forma alternativa de carnestoltes.
    «Així com a Gerri hi han criat sal i a Sort mules, a Rialb hi han criat sempre un bon camp de verda fantasia. Per Carnaval, per exemple, designaven un "alcalde de Carnistoltes" que es constituïa en la màxima autoritat.» (Josep M. Espinàs, Viatge al Pirineu de Lleida, 1957)

### Miscel·lània

* Síl·labes: car·nis·tol·tes (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# EMA
## Llengua de signes catalana
### Glossa

* Configuracions de la mà: dominant 5 tancat  cap a avall

### Nom

EMA
* ema, m, M

### Vegeu també

* Altres llocs: Wikisign
# -ema
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɛ.mə/, occidental /ˈe.ma/
   * Etimologia: A partir de fonema, del grec antic φώνημα ‎(phṓnēma, «so de la veu»).

### Sufix

-ema m. ‎(plural -emes, nominal)
* Indica una unitat fonamental en alguna mena d'estructura, principalment en lingüística.
    mono- + -ema → monema

#### Derivats
### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC
# embabaï
## Català

   * Pronúncia: central /əm.bəˈβa.i/, occidental /em.baˈba.i/

### Verb

embabaï
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de embabaiar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb embabaiar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb embabaiar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb embabaiar.

#### Variants

* [1] embabaio, embabai
* [2] embabaie
* [3] embabaie
* [4] embabaie

### Miscel·lània

* Síl·labes: em·ba·ba·ï (4)
# embabai
## Català
### Verb

embabai
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de embabaiar.

#### Variants

* embabaio, embabaï

### Miscel·lània

* Síl·labes: em·ba·bai (3)
# embagassís
## Català

   * Pronúncia: oriental /əm.bə.ɣəˈsis/, occidental /em.ba.ɣaˈsis/
   * Rimes: -is

### Verb

embagassís
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb embagassir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb embagassir.

#### Variants

* [1] embagassira
* [2] embagassira

### Miscel·lània

* Síl·labes: em·ba·gas·sís (4)
* Anagrama: agambessis
# embagassis
## Català
### Verb

embagassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb embagar.

#### Variants

* embaguessis, embaguesses, embagasses, embagares

### Miscel·lània

* Síl·labes: em·ba·gas·sis (4)
* Anagrama: agambessis
# darrers dies
## Català
### Nom

darrers dies m. pl.
* (mallorquí, menorquí) Sinònim de carnaval.

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DCVB
# embagàssim
## Català
### Verb

embagàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb embagar.

#### Variants

* embaguéssim, embaguéssem, embagàssem, embagàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: em·ba·gàs·sim (4)
* Anagrama: agambéssim
# embagassim
## Català

   * Pronúncia: oriental /əm.bə.ɣəˈsim/, occidental /em.ba.ɣaˈsim/
   * Rimes: -im

### Verb

embagassim
* Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de embagassir.
* Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb embagassir.
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperatiu del verb embagassir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: em·ba·gas·sim (4)
* Anagrama: agambéssim
# embagàssiu
## Català
### Verb

embagàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb embagar.

#### Variants

* embaguéssiu, embaguésseu, embagàsseu, embagàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: em·ba·gàs·siu (4)
* Anagrama: agambéssiu
# embagassiu
## Català

   * Pronúncia: oriental /əm.bə.ɣəˈsiw/, occidental /em.ba.ɣaˈsiw/
   * Rimes: -iw

### Verb

embagassiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de embagassir.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb embagassir.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb embagassir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: em·ba·gas·siu (4)
* Anagrama: agambéssiu
# emergències
## Català

   * Pronúncia: oriental /ə.mərˈʒɛn.si.əs/, occidental /e.meɾˈd͡ʒɛn.si.es/
   * Rimes: -ɛnsies

### Nom

emergències f. pl.
* Forma plural de emergència.

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·mer·gèn·ci·es (5)
# emergencies
## Anglès
### Nom

emergencies
* forma plural de emergency
# carnestoltada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kər.nəs.tuɫˈta.ðə/ balear /kəɾ.nəs.toɫˈta.ðə/, /kər.nəs.tuɫˈta.ðə/ Occidental: /kaɾ.nes.toɫˈta.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De -ada.

### Nom

carnestoltada f. ‎(plural carnestoltades)
* Festa grotesca i divertiment propi de carnestoltes.

#### Sinònims

* carnavalada

#### Traduccions

* Castellà: carnavalada $^{(es)}$ f.
* Francès: mascarades $^{(fr)}$ f. pl.
* Italià: carnevalata $^{(it)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: car·nes·tol·ta·da (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# carnestoltades
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kər.nəs.tuɫˈta.ðəs/ balear /kəɾ.nəs.toɫˈta.ðəs/, /kər.nəs.tuɫˈta.ðəs/ Occidental: /kaɾ.nes.toɫˈta.ðes/
   * Rimes: -ades

### Nom

carnestoltades f. pl.
* Forma plural de carnestoltada.

### Miscel·lània

* Síl·labes: car·nes·tol·ta·des (5)
# carnavalada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kər.nə.βəˈɫa.ðə/, balear /kəɾ.nə.vəˈɫa.ðə/ Occidental: nord-occidental /kar.na.βaˈɫa.ða/ valencià /kaɾ.na.vaˈɫa.ða/, /kaɾ.na.βaˈɫa.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De carnaval i el sufix -ada.

### Nom

carnavalada f. ‎(plural carnavalades)
* Sinònim de carnestoltada.
* Sinònim de pallassada.

### Miscel·lània

* Síl·labes: car·na·va·la·da (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# carnavalades
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kər.nə.βəˈɫa.ðəs/, balear /kəɾ.nə.vəˈɫa.ðəs/ Occidental: nord-occidental /kar.na.βaˈɫa.ðes/ valencià /kaɾ.na.vaˈɫa.ðes/, /kaɾ.na.βaˈɫa.ðes/
   * Rimes: -ades

### Nom

carnavalades f. pl.
* Forma plural de carnavalada.

### Miscel·lània

* Síl·labes: car·na·va·la·des (5)
# empostís
## Català
### Verb

empostís
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de empostissar.

#### Variants

* empostisso, empostisse, empostissi

### Miscel·lània

* Síl·labes: em·pos·tís (3)
* Anagrames: impostes, impostés, optéssim, topéssim
# empostis
## Català

   * Pronúncia: oriental /əmˈpɔs.tis/, occidental /emˈpɔs.tis/
   * Rimes: -ɔstis

### Verb

empostis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb empostar.

#### Variants

* empostes

### Miscel·lània

* Síl·labes: em·pos·tis (3)
* Anagrames: impostes, impostés, optéssim, topéssim
# carnestoltesc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kər.nəs.tuɫˈtɛsk/ balear /kəɾ.nəs.toɫˈtəsk/, /kər.nəs.tuɫˈtɛsk/ Occidental: /kaɾ.nes.toɫˈtesk/
   * Rimes: -ɛsk
   * Etimologia: De carnestoltes i el sufix -esc.

### Adjectiu

carnestoltesc m. ‎(femení carnestoltesca, plural masculí carnestoltescs o carnestoltescos, plural femení carnestoltesques)
* Propi de carnestoltes.
    «Els pecadors endrapen i s'escarxofen i, tard o d'hora, rebenten, reminiscència del món carnestoltesc de Rabelais i de tants altres escriptors del Renaixement.» (Adrià Pujol Cruells, La gola, 2020)

#### Sinònims

* carnavalesc

#### Traduccions

* Anglès: carnivalesque $^{(en)}$
* Castellà: carnavalesco $^{(es)}$
* Francès: carnavalesque $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: car·nes·tol·tesc (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC
# carnestoltesques
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kər.nəs.tuɫˈtɛs.kəs/ balear /kəɾ.nəs.toɫˈtəs.kəs/, /kər.nəs.tuɫˈtɛs.kəs/ Occidental: /kaɾ.nes.toɫˈtes.kes/
   * Rimes: -ɛskes

### Adjectiu

carnestoltesques f. pl.
* Forma plural de carnestoltesca.

### Miscel·lània

* Síl·labes: car·nes·tol·tes·ques (5)
# carnestoltescos
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kər.nəs.tuɫˈtɛs.kus/ balear /kəɾ.nəs.toɫˈtəs.kos/, /kər.nəs.tuɫˈtɛs.kus/ Occidental: /kaɾ.nes.toɫˈtes.kos/
   * Rimes: -ɛskos

### Adjectiu

carnestoltescos m. pl. ‎(alternatiu carnestoltescs)
* Forma plural de carnestoltesc.

### Miscel·lània

* Síl·labes: car·nes·tol·tes·cos (5)
# carnestoltescs
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kər.nəs.tuɫˈtɛsks/ balear /kəɾ.nəs.toɫˈtəsks/, /kər.nəs.tuɫˈtɛsks/ Occidental: /kaɾ.nes.toɫˈtesks/
   * Rimes: -ɛsks

### Adjectiu

carnestoltescs m. pl. ‎(alternatiu carnestoltescos)
* Forma plural de carnestoltesc.

### Miscel·lània

* Síl·labes: car·nes·tol·tescs (4)
# carnestoltesca
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kər.nəs.tuɫˈtɛs.kə/ balear /kəɾ.nəs.toɫˈtəs.kə/, /kər.nəs.tuɫˈtɛs.kə/ Occidental: /kaɾ.nes.toɫˈtes.ka/
   * Rimes: -ɛska

### Adjectiu

carnestoltesca f. ‎(plural carnestoltesques)
* Forma femenina de carnestoltesc.

### Miscel·lània

* Síl·labes: car·nes·tol·tes·ca (5)
# encendre's
## Català
### Verb

encendre's
* Forma pronominal de encendre.
# encendres
## Català

   * Pronúncia: oriental /ənˈsɛn.dɾəs/, occidental /enˈsɛn.dɾes/
   * Rimes: -ɛndɾes

### Verb

encendres
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de encendrar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb encendrar.

#### Variants

* [2] encendris

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·cen·dres (3)
# encerré
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /en.θeˈre/, meridional \eŋ.θeˈre\
       Americà: alt /en.s(e)ˈre/, baix \eŋ.seˈre\, austral /en.seˈre/
   * Rimes: -e

### Verb

encerré
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb encerrar
# encerre
## Català
### Verb

encerre
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb encerrar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb encerrar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb encerrar.

#### Variants

* [1] encerri
* [2] encerri
* [3] encerri

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·cer·re (3)
# guier
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ɡiˈe/ Occidental: nord-occidental /ɡiˈe/, valencià /ɡiˈeɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: Del llatí gizerium, de gizēria, de gigēgia ‎(«entranyes de pollastre»). Cognat del francès gésier.

### Nom

guier m. ‎(plural guiers)
* pedrer

#### Variants

* grier

#### Derivats

* enguierar

### Miscel·lània

* Síl·labes: gui·er (2)
* Anagrames: gireu, regui, reguí, rigué

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# enchicarás
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /en.t͡ʃi.kaˈɾas/, meridional \eŋ.t͡ʃi.kaˈɾah\
       Americà: alt /en.t͡ʃ(i).kaˈɾas/, baix \eŋ.t͡ʃi.kaˈɾah\, austral /en.t͡ʃi.kaˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

enchicarás
* segona persona del singular (tú, vos) del futur d'indicatiu del verb enchicar
# enchicaras
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /en.t͡ʃiˈka.ɾas/, meridional \eŋ.t͡ʃiˈka.ɾah\
       Americà: alt /en.t͡ʃ(i)ˈka.ɾas/, baix \eŋ.t͡ʃiˈka.ɾah\, austral /en.t͡ʃiˈka.ɾas/
   * Rimes: -aɾas

### Verb

enchicaras
* segona persona del singular (tú, vos) de l’imperfet de subjuntiu del verb enchicar
# guardiola
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ɡwər.diˈɔ.ɫə/ Occidental: nord-occidental /ɡwar.ðiˈɔ.ɫa/ valencià /ɡwaɾ.ðiˈɔ.ɫa/, /ɡwaɾ.ðiˈɔ.ɫɔ/
   * Rimes: -ɔla
   * Etimologia: De lladriola per contaminació de guardar, segle XIX.

### Nom

guardiola f. ‎(plural guardioles)
* Receptacle sòlid i tancat, amb una escletxa per on es posen els diners que estan destinats a fer estalvi.

#### Sinònims

* lladriola, rodiola, vidriola

#### Derivats

* enguardiolar

#### Traduccions

* Anglès: moneybox $^{(rn)}$
* Castellà: hucha $^{(es)}$ f.
* Francès: tirelire $^{(fr)}$ f.
* Italià: salvadanaio $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: guar·di·o·la (4)
* Anagrama: igualador

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# guerra
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈɡɛ.rə/ Occidental: nord-occidental /ˈɡɛ.ra/ valencià /ˈɡɛ.ra/, /ˈɡɛ.rɛ/
   * Rimes: -ɛra
   * Etimologia: Del llatí medieval guerra, del fràncic *werra ‎(«baralla»), segle XII.

### Nom

guerra f. ‎(plural guerres)
* Conflicte amb armes.
* Hostilitat agressiva entre diverses parts.
* Estat de lluita, de competició.
    La guerra amb la competència és ferotge, ells han abaixat massa els preus; La guerra contra la fam al món.

#### Sinònims

* enfrontament, lluita, bel·ligerància

#### Antònims

* pau

#### Derivats

* aguerrit
* enguerrar
* guerrer
* guerrera
* guerrejar
* guerrejador
* guerrilla
* guerriller

#### Compostos i expressions

* guerra freda: Tensió entre països enfrontats en la qual hi pot haver amenaces, atacs propagandístics, diplomàtics o econòmics, però no lluita militar directa. Per extensió, qualsevol enfrontament entre persones basat en una tensió continguda i no pas en un enfrontament directe i en especial quan hi ha manca de comunicació verbal.
* en peu de guerra: enfadat, hostil

#### Traduccions

* Afrikaans: oorlog $^{(af)}$
* Alemany: Krieg $^{(de)}$
* Anglès: war $^{(en)}$
* Asturià: guerra $^{(ast)}$
* Basc: gerra $^{(eu)}$
* Bretó: brezel $^{(br)}$ m.
* Búlgar: война $^{(bg)}$ f. ‎(voina)
* Castellà: guerra $^{(es)}$
* Cors: guerra $^{(co)}$
* Eslovac: vojna $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: vojna $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: milito $^{(eo)}$
* Estonià: sõda $^{(et)}$
* Finès: sota $^{(fi)}$
* Francès: guerre $^{(fr)}$
* Friülà: vuere $^{(fur)}$ f.
* Gallec: guerra $^{(gl)}$ f.
* Grec: πόλεμος $^{(el)}$ m. ‎(pólemos)
* Grec antic: πόλεμος $^{(grc)}$ m. ‎(pólemos)
* Hebreu: מִלְחָמָה $^{(he)}$ f.
* Italià: guerra $^{(it)}$ f.
* Japonès: 戦争 $^{(ja)}$
* Llatí: bellum $^{(la)}$ n., arma $^{(la)}$ n. pl.
* Neerlandès: oorlog $^{(nl)}$ m., krijg $^{(nl)}$ m.
* Occità: guèrra $^{(oc)}$ f.
* Polonès: wojna $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: guerra $^{(pt)}$ f.
* Retoromànic: guerra $^{(rm)}$ f.
* Romanès: război $^{(ro)}$ n.
* Rus: война́ $^{(ru)}$ f. ‎(voinà)
* Sard: gherra $^{(sc)}$
* Sicilià: verra $^{(scn)}$ f., guerra $^{(scn)}$ f.
* Suahili: vita $^{(sw)}$
* Suec: krig $^{(sv)}$, krig $^{(sv)}$ n.
* Txec: vojna $^{(cs)}$ f., válka $^{(cs)}$ f.
* Xinès: 战争 $^{(zh)}$ ‎(zhànzhēng)

### Miscel·lània

* Síl·labes: guer·ra (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈɡe.ra/
   * Rimes: -era
   * Etimologia: D'un germànic *werra ‎(«batalla»).

### Nom

guerra f. ‎(plural guerras)
* guerra

#### Derivats

* guerrear
* guerrero
* guerrilla

### Miscel·lània

* Síl·labes: gue·rra (2)
* Anagrames: gruera, rugare, rugaré

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre guerra

## Italià

   * Pronúncia: /ˈɡwɛr.ra/
   * Etimologia: D'un germànic *werra ‎(«batalla»), segle XIII.

### Nom

guerra f. ‎(plural guerre)
* guerra

#### Relacionats

* guerriero

### Miscel·lània

* Síl·labes: guèr·ra (2)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Treccani sobre guerra
# guix
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡiʃ/
   * Rimes: -iʃ
   * Etimologia: De l'àrab جِصّ ‎(jiṣṣ), del llatí *gissum, de gypsum, del grec antic γύψος ‎(gýpsos), segle XIV.

### Nom

guix m. ‎(plural guixos)
* Mineral de sulfat de calci hidratat CaSO$_4$·2H$_2$O que s’usa com a material de construcció i en l’escultura.
* Barreta de mineral usada per a escriure a la pissarra.
* (billar) Dau compost de guix amb una base de cola que s'aplica a la sola d'un tac, utilitzat per a evitar que el tac rellisqui en impactar contra la bola d'atac.

#### Sinònims

* (mineral) algeps, ges
* (barreta) clarió, senyala

#### Derivats

* enguixar

#### Traduccions

* Anglès: gypsum $^{(en)}$
* Castellà: yeso $^{(es)}$
* Francès: gypse $^{(fr)}$
* Alemany: Gips $^{(de)}$ m.
* Anglès: plaster $^{(en)}$
* Castellà: yeso $^{(es)}$
* Danès: gips $^{(da)}$ c.
* Finès: kipsivalos $^{(fi)}$
* Francès: plâtre $^{(fr)}$
* Grec: γύψος $^{(el)}$ m. ‎(gipsos)
* Hongarès: gipsz $^{(hu)}$
* Irlandès: plástar $^{(ga)}$ m.
* Italià: gesso $^{(it)}$ m.
* Portuguès: gesso $^{(pt)}$ m.
* Rus: гипс $^{(ru)}$ m. ‎(guips)
* Afrikaans: kryt $^{(af)}$
* Albanès: shkumës $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Kreide $^{(de)}$ f.
* Anglès: chalk $^{(en)}$
* Àrab: طَبْشُورَة‎ $^{(ar)}$ f.
* Armeni: կավիճ $^{(hy)}$ ‎(kavitx)
* Belarús: крэ́йда $^{(be)}$ f. ‎(kreida)
* Búlgar: тебеши́р $^{(bg)}$ m. ‎(tebexir)
* Castellà: tiza $^{(es)}$
* Coreà: 분필 $^{(ko)}$ ‎(bunpil)
* Danès: kridt $^{(da)}$ n.
* Eslovac: krieda $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: kreda $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: kreto $^{(eo)}$
* Estonià: kriit $^{(et)}$
* Feroès: krit $^{(fo)}$ n.
* Finès: liitu $^{(fi)}$
* Francès: craie $^{(fr)}$
* Gallec: xiz $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: sialc $^{(cy)}$ m.
* Georgià: ცარცი $^{(ka)}$ ‎(tsartsi)
* Grec: κιμωλία $^{(el)}$ f. ‎(kimolia)
* Hebreu: גִּיר‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: चाक $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: kréta $^{(hu)}$
* Ídix: קרײַד‎ $^{(yi)}$ f.
* Indonesi: kapur tulis $^{(id)}$
* Irlandès: cailc $^{(ga)}$ f.
* Islandès: krít $^{(is)}$ f.
* Italià: gessetto $^{(it)}$ m.
* Japonès: 白墨 $^{(ja)}$
* Kazakh: бор $^{(kk)}$ ‎(bor)
* Kirguís: бор $^{(ky)}$ ‎(bor)
* Letó: krits $^{(lv)}$ m.
* Lituà: kreida $^{(lt)}$ f.
* Llengua de signes catalana: GUIX $^{(csc)}$
* Luxemburguès: Kräid $^{(lb)}$ f.
* Maltès: ġibs $^{(mt)}$
* Neerlandès: krijt $^{(nl)}$ m.
* Polonès: kreda $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: giz $^{(pt)}$ m.
* Romanès: cretă $^{(ro)}$ f.
* Rus: мел $^{(ru)}$ m. ‎(mel)
* Serbocroat: креда $^{(sh)}$, kreda $^{(sh)}$ f.
* Suahili: chaki $^{(sw)}$
* Suec: krita $^{(sv)}$ c.
* Tagal: tisa $^{(tl)}$
* Tai: ชอล์ก $^{(th)}$
* Tàtar: бур $^{(tt)}$
* Turc: tebeşir $^{(tr)}$
* Txec: křída $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: кре́йда $^{(uk)}$ f. ‎(kreida)
* Urdú: چاک‎ $^{(ur)}$ m.
* Uzbek: bo'r $^{(uz)}$
* Vietnamita: lằn gạch $^{(vi)}$
* Xinès: 粉筆 $^{(zh)}$ ‎(粉笔, fěnbǐ)
* Anglès: chalk $^{(en)}$
* Castellà: tiza $^{(es)}$
* Francès: craie $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
* guix. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# jardí
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʒərˈdi/, occidental /d͡ʒaɾˈði/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: Del francès jardin, segle XIV.

### Nom

jardí m. ‎(plural jardins)
* Conjunt de plantes col·locades d'una manera determinada per una persona dins un espai delimitat.

#### Derivats

* enjardinar

#### Traduccions

* Afrikaans: tuin $^{(af)}$
* Alemany: Garten $^{(de)}$ m.
* Amazic marroquí: ⵜⵓⵔⵜⵉⵜ $^{(zgh)}$ ‎(turtit)
* Anglès: garden $^{(en)}$
* Basc: lorategi $^{(eu)}$
* Belarús: сад $^{(be)}$ m. ‎(sad)
* Castellà: jardín $^{(es)}$ m.
* Coreà: 정원 $^{(ko)}$ ‎(jeong-won)
* Cors: ghjardinu $^{(co)}$
* Danès: have $^{(da)}$ c.
* Eslovac: záhrada $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: vrt $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: ĝardeno $^{(eo)}$
* Estonià: aet $^{(et)}$
* Feroès: urtagarður $^{(fo)}$ m.
* Francès: jardin $^{(fr)}$ m.
* Friülà: zardin $^{(fur)}$
* Gallec: xardín $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: gardd $^{(cy)}$
* Georgià: ბაღი $^{(ka)}$ ‎(bagui)
* Grec: περιβόλι $^{(el)}$ n. ‎(perivoli)
* Grec antic: κῆπος $^{(grc)}$ m. ‎(kêpos)
* Gujarati: બગીચો $^{(gu)}$
* Hebreu: גַּן‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: बाग़ीचा $^{(hi)}$ m.
* Ídix: גאָרטן $^{(yi)}$ m.
* Ido: gardeno $^{(io)}$
* Indonesi: taman $^{(id)}$
* Irlandès: gairdín $^{(ga)}$
* Italià: giardino $^{(it)}$ m.
* Japonès: 庭園 $^{(ja)}$
* Laosià: ສວນ $^{(lo)}$
* Lituà: sodas $^{(lt)}$
* Llatí: hortus $^{(la)}$ m.
* Macedoni: гра́дина $^{(mk)}$ f.
* Maltès: ġnien $^{(mt)}$ m.
* Noruec: hage $^{(no)}$ m.
* Occità: jardin $^{(oc)}$ m.
* Persa: باغ‎ $^{(fa)}$
* Polonès: ogród $^{(pl)}$ m., sad $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: jardim $^{(pt)}$ m.
* Retoromànic: curtin $^{(rm)}$ m.
* Romanès: grădină $^{(ro)}$ f.
* Rus: сад $^{(ru)}$ m. ‎(sad)
* Sicilià: jardinu $^{(scn)}$ m.
* Suahili: shamba $^{(sw)}$, bustani $^{(sw)}$
* Suec: trädgård $^{(sv)}$ c.
* Tagal: hardin $^{(tl)}$
* Tai: สวน $^{(th)}$
* Tàtar: бакча $^{(tt)}$
* Turc: bahçe $^{(tr)}$
* Turcman: bag $^{(tk)}$
* Txec: zahrada $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: сад $^{(uk)}$ m. ‎(sad)
* Urdú: باغیچہ‎ $^{(ur)}$ m.
* Való: corti $^{(wa)}$
* Volapük: gad $^{(vo)}$
* Xinès: 花園 $^{(zh)}$ ‎(花园, huāyuán)

### Miscel·lània

* Síl·labes: jar·dí (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB