OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# fiquim
## Català
### Verb

fiquim
* Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de fiquir.
* Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb fiquir.
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperatiu del verb fiquir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·quim (2)
# fiquessis
## Català

   * Pronúncia: /fiˈke.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

fiquessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb ficar.
# exasperaríveu
## Català
### Verb

exasperaríveu
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de exasperar.

#### Variants

* exasperaríeu
# exasperassen
## Català
### Verb

exasperassen
* (valencià, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb exasperar.

#### Variants

* exasperessin, exasperessen, exasperassin, exasperaren
# exasperassis
## Català
### Verb

exasperassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb exasperar.

#### Variants

* exasperessis, exasperesses, exasperasses, exasperares
# exasperaríeu
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɡ.zəs.pə.ɾəˈɾi.əw/, occidental /eɡ.zas.pe.ɾaˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

exasperaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de exasperar.

#### Variants

* exasperaríveu
# exasperaré
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɡ.zəs.pə.ɾəˈɾe/, occidental /eɡ.zas.pe.ɾaˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

exasperaré
* Primera persona del singular (jo) del futur de exasperar.
# exasperaràs
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɡ.zəs.pə.ɾəˈɾas/, occidental /eɡ.zas.pe.ɾaˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

exasperaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de exasperar.
# exasperassin
## Català
### Verb

exasperassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb exasperar.

#### Variants

* exasperessin, exasperessen, exasperassen, exasperaren
# exasperasses
## Català
### Verb

exasperasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb exasperar.

#### Variants

* exasperessis, exasperesses, exasperassis, exasperares
# fissuras
## Gallec
### Nom

fissuras f. pl.
* forma plural de fissura

## Portuguès
### Nom

fissuras f. pl.
* forma plural de fissura

### Miscel·lània

* Síl·labes: fis·su·ras (3)
# fissure
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfɪ.ʃɚ/

### Nom

fissure ‎(plural fissures)
* (anatomia) fissura, cissura, fenedura

### Vegeu també

* fissure. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fistula
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfɪs.tjə.lə/, /ˈfɪs.tʃʊ.lə/ àudio (EUA)

### Nom

fistula ‎(plural fistulas o fistulae o fistulæ)
* fístula

### Vegeu també

* fistula. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# fistulas
## Anglès
### Nom

fistulas
* forma plural de fistula
# fist
## Català antic
### Verb

fist
* segona persona singular (tu) del passat de fer

#### Variants

* fahist, faeres, feres, fes
# fistulae
## Anglès
### Nom

fistulae
* forma plural de fistula
# fistulæ
## Anglès
### Nom

fistulæ
* forma plural de fistula
# flaccida
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈflak.kɪ.da/, /ˈflak.kɪ.daː/

### Adjectiu

flaccida
* nominatiu femení singular de flaccidus
* nominatiu neutre plural de flaccidus
* vocatiu femení singular de flaccidus
* vocatiu neutre plural de flaccidus
* acusatiu neutre plural de flaccidus
flaccidā
* ablatiu femení singular de flaccidus
# flaccidae
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈflak.kɪ.daj/

### Adjectiu

flaccidae
* nominatiu femení plural de flaccidus
* vocatiu femení plural de flaccidus
* genitiu femení singular de flaccidus
* datiu femení singular de flaccidus
# flaccidam
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈflak.kɪ.dam/

### Adjectiu

flaccidam
* acusatiu femení singular de flaccidus
# flaccidarum
## Llatí

   * Pronúncia: /flak.kɪˈdaː.rʊm/

### Adjectiu

flaccidārum
* genitiu femení plural de flaccidus
# flaccidi
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈflak.kɪ.diː/

### Adjectiu

flaccidī
* nominatiu masculí plural de flaccidus
* vocatiu masculí plural de flaccidus
* genitiu masculí singular de flaccidus
* genitiu neutre singular de flaccidus
# flaccidity
## Anglès
### Nom

flaccidity ‎(incomptable)
* (Patologia) flacciditat

### Vegeu també

* flaccidity. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 8 setembre 2014].
# flaccido
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈflak.kɪ.doː/

### Adjectiu

flaccidō
* datiu masculí singular de flaccidus
* datiu neutre singular de flaccidus
* ablatiu masculí singular de flaccidus
* ablatiu neutre singular de flaccidus
# flaccide
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈflak.kɪ.dɛ/

### Adjectiu

flaccide
* vocatiu masculí singular de flaccidus
# flaccidis
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈflak.kɪ.diːs/

### Adjectiu

flaccidīs
* datiu masculí/femení/neutre plural de flaccidus
* ablatiu masculí/femení/neutre plural de flaccidus
# flaccidas
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈflak.kɪ.daːs/

### Adjectiu

flaccidās
* acusatiu femení plural de flaccidus
# exercívem
## Català
### Verb

exercívem
* (col·loquial nord-occidental, alguerès) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de exercir.

#### Variants

* exerciguévem, exercíem

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·xer·cí·vem (4)
* Anagrama: creixévem
# exercíveu
## Català
### Verb

exercíveu
* (col·loquial nord-occidental, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de exercir.

#### Variants

* exerciguéveu, exercíeu

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·xer·cí·veu (4)
* Anagrama: creixéveu
# exercíreu
## Català
### Verb

exercíreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de exercir.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb exercir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·xer·cí·reu (4)
* Anagrames: creixereu, creixéreu

## Català antic
### Verb

exercíreu
* segona persona plural (vós, vosaltres) del passat de exercir
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de exercir

#### Variants

* [1] exercist
* [2] exercíssets, exercísseu, exercírets
# exercísseu
## Català
### Verb

exercísseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb exercir.

## Català antic
### Verb

exercísseu
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de exercir

#### Variants

* exercíssets, exercírets, exercíreu
# exercíssets
## Català antic
### Verb

exercíssets
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de exercir

#### Variants

* exercísseu, exercírets, exercíreu
# exercís
## Català
### Verb

exercís
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb exercir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb exercir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·xer·cís (3)
* Anagrames: creixes, creixés, escreix

## Català antic
### Verb

exercís
* primera persona singular (io, yo, jo) de l'imperfet de subjuntiu de exercir
* tercera persona singular (él, eyl, ell) de l'imperfet de subjuntiu de exercir

#### Variants

* [1] exercira
* [2] exercira
# exercíssim
## Català
### Verb

exercíssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb exercir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·xer·cís·sim (4)
* Anagrama: creixéssim
# exercíssiu
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɡ.zərˈsi.siw/, occidental /eɡ.zeɾˈsi.siw/
   * Rimes: -isiw

### Verb

exercíssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb exercir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·xer·cís·siu (4)
* Anagrama: creixéssiu
# exercírets
## Català antic
### Verb

exercírets
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de exercir

#### Variants

* exercíssets, exercísseu, exercíreu
# exercíssem
## Català
### Verb

exercíssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb exercir.

## Català antic
### Verb

exercíssem
* primera persona plural (nós, nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de exercir

#### Variants

* exercírem
# fascia pelvica
## Llatí
### Nom

fascia pelvica
* (Terminologia Anatomica) fàscia pelviana, fàscia perineal profunda

#### Sinònims

* fascia pelvis

### Vegeu també

* fascia pelvica. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fascia parotidea
## Llatí
### Nom

fascia parotidea
* (Terminologia Anatomica) fàscia parotídia

### Vegeu també

* fascia parotidea. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fascia pelvis visceralis
## Llatí
### Nom

fascia pelvis visceralis
* (Terminologia Anatomica) fàscia pelvivisceral, fàscia endopelviana

### Vegeu també

* fascia pelvis visceralis. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fascia perinei
## Llatí
### Nom

fascia perinei
* (Terminologia Anatomica) fàscia perineal superficial, fàscia de Cruveilhier

#### Sinònims

* fascia investiens perinei superficialis

### Vegeu també

* fascia perinei. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fascia pharyngobasilaris
## Llatí
### Nom

fascia pharyngobasilaris
* (Terminologia Anatomica) fàscia faringobasilar

### Vegeu també

* fascia pharyngobasilaris. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fascia phrenicopleuralis
## Llatí
### Nom

fascia phrenicopleuralis
* (Terminologia Anatomica) fàscia frenicopleural

### Vegeu també

* fascia phrenicopleuralis. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fascia rectoprostatica
## Llatí
### Nom

fascia rectoprostatica
* (Terminologia Anatomica) septe rectovesical

#### Sinònims

* septum rectovesicale

### Vegeu també

* fascia rectoprostatica. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fascia pectoralis
## Llatí
### Nom

fascia pectoralis
* (Terminologia Anatomica) fàscia pectoral

### Vegeu també

* fascia pectoralis. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fascia pelvis
## Llatí
### Nom

fascia pelvis
* (Terminologia Anatomica) fàscia pelviana, fàscia perineal profunda

#### Sinònims

* fascia pelvica

### Vegeu també

* fascia pelvis. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fascia penis
## Llatí
### Nom

fascia penis
* (Terminologia Anatomica) fàscia del penis

### Vegeu també

* fascia penis. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# francmaçó
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌfɾaŋ.məˈso/, occidental /ˌfɾaŋ.maˈso/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del francès franc-maçon, segle XIX.

### Nom

francmaçó m. ‎(plural francmaçons, femení francmaçona)
* Membre de la francmaçoneria.
    «Des de 1738 se succeïren les condemnes papals i les pressions prop dels diferents monarques europeus per tal que foragitessin els francmaçons de llurs regnes.» (Pere Sánchez i Ferré, La maçoneria a Catalunya (1868-1936), 1990)

#### Traduccions

* Afrikaans: vrymesselaar $^{(af)}$
* Alemany: Freimaurer $^{(de)}$ m.
* Anglès: Freemason $^{(en)}$
* Armeni: մասոն $^{(hy)}$ ‎(masson)
* Búlgar: масон $^{(bg)}$ m. ‎(masson)
* Castellà: francmasón $^{(es)}$ m.
* Coreà: 프리메이슨 $^{(ko)}$ ‎(peurimeiseun)
* Danès: frimurer $^{(da)}$ c.
* Esperanto: framasono $^{(eo)}$
* Finès: vapaamuurari $^{(fi)}$
* Francès: franc-maçon $^{(fr)}$ m.
* Georgià: მასონი $^{(ka)}$ ‎(màssoni)
* Grec: ελευθεροτέκτονας $^{(el)}$ m. ‎(elevtherotéktonas)
* Hebreu: מָסוֹן‎ $^{(he)}$ m.
* Hongarès: szabadkőműves $^{(hu)}$
* Islandès: frímúrari $^{(is)}$ m.
* Italià: franco muratore $^{(it)}$ m.
* Japonès: フリーメイソン $^{(ja)}$ ‎(furīmeison)
* Neerlandès: vrijmetselaar $^{(nl)}$ m.
* Noruec: frimurer $^{(no)}$ m.
* Polonès: wolnomularz $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: franco-maçom $^{(pt)}$ m.
* Rus: франкмасо́н $^{(ru)}$ m. ‎(frankmasson)
* Suec: frimurare $^{(sv)}$ c.
* Turc: mason $^{(tr)}$
* Txec: svobodný zednář $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: франкмасо́н $^{(uk)}$ m. ‎(frankmasson)
* Xinès: 共濟會會員 $^{(zh)}$ ‎(共济会会员, gòngjìhuìhuìyuán)

### Miscel·lània

* Síl·labes: franc·ma·çó (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# franco
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈfɾaŋ.ko\
       Americà: alt \ˈfɾaŋ.k(o)\, baix \ˈfɾaŋ.ko\
   * Rimes: -anko
   * Etimologia: D'un germànic *frank ‎(«lliure, exempt»).

### Adjectiu

franco m. ‎(femení franca, plural masculí francos, plural femení francas)
* franc, sincer
* franc (relatiu als francs)
* (economia) franc
* francès

#### Sinònims

* (sincer) sincero

#### Derivats

* franco-
* franqueza

### Nom

franco m. ‎(plural francos, femení franca)
* franc (poble germànic)
* (només masculí) franc (moneda)
* francès
* (només masculí singular) franc (llengua dels francs)

#### Sinònims

* (francès) francés

### Miscel·lània

* Síl·labes: fran·co (2)
* Heterograma de 6 lletres (acfnor)
* Anagrama: canfor

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre franco

## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈfran.t͡so/
   * Etimologia: Del francès français, del polonès Francuz, de l'italià francese, de l'anglès French, del rus фpaнцyз ‎(fpantsyz) o del castellà francés.

### Nom

franco ‎(acusatiu francon, plural francoj, plural acusatiu francojn)
* francès

#### Derivats

* franca
* franciĉo, francino
* Francujo, Francio
* francigi
* francismo
* franclingva
** Franclingvio

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Plena Ilustrita Vortaro de Esperanto sobre franco

## Italià

   * Pronúncia: /ˈfraŋ.ko/

### Adjectiu

franco m. ‎(femení franca, plural masculí franchi, plural femení franche)
* franc

### Adverbi

franco
* franc

### Nom

franco m. ‎(plural franchi, femení franca)
* franc (poble germànic)

### Nom

franco m. ‎(plural franchi)
* franc (moneda)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fràn·co (2)
* Heterograma de 6 lletres (acfnor)
# franco-
## Català

   * Etimologia: Del llatí francus.

### Prefix

franco-
* Forma prefixada que denota relació amb França o amb l'idioma francès.
    franco- + -fon → francòfon

#### Derivats
### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈfɾaŋ.ko\
       Americà: alt \ˈfɾaŋ.k(o)\, baix \ˈfɾaŋ.ko\
   * Etimologia: De franco.

### Prefix

franco-
* franco-

#### Derivats
### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre franco-
# franciĉojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /franˈt͡si.t͡ʃojn/

### Nom

franciĉojn
* acusatiu plural de franciĉo
# franciĉon
## Esperanto

   * Pronúncia: /franˈt͡si.t͡ʃon/

### Nom

franciĉon
* acusatiu de franciĉo
# francmaçoneria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌfɾaŋ.mə.su.nəˈɾi.ə/ balear /ˌfɾaŋ.mə.so.nəˈɾi.ə/, /ˌfɾaŋ.mə.su.nəˈɾi.ə/ Occidental: /ˌfɾaŋ.ma.so.neˈɾi.a/
   * Rimes: -ia
   * Etimologia: De francmaçó i el sufix -eria, segle XIX.

### Nom

francmaçoneria f. ‎(plural francmaçoneries)
* Associació secreta que promulga principis racionals en matèries com la religió i la política.

#### Traduccions

* Alemany: Freimaurerei $^{(de)}$
* Anglès: Freemasonry $^{(en)}$
* Castellà: francomasonería $^{(es)}$
* Eslovac: slobodomurárstvo $^{(sk)}$ n.
* Esperanto: framasonismo $^{(eo)}$
* Finès: vapaamuurarius $^{(fi)}$
* Francès: franc-maçonnerie $^{(fr)}$
* Grec: ελευθεροτεκτονισμός $^{(el)}$ m. ‎(elevtherotektonismós)
* Hongarès: szabadkőművesség $^{(hu)}$
* Italià: frammassoneria $^{(it)}$ f.
* Japonès: フリーメイソンリー $^{(ja)}$ ‎(furīmeisonrī)
* Neerlandès: vrijmetselarij $^{(nl)}$ f.
* Persa: فراماسونری‎ $^{(fa)}$
* Polonès: wolnomularstwo $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: francomaçonaria $^{(pt)}$ f.
* Rus: франкмасо́нство $^{(ru)}$ n. ‎(frankmassonstvo)
* Serbocroat: slobodno zidarstvo $^{(sh)}$ n.
* Txec: svobodné zednářství $^{(cs)}$ n.
* Ucraïnès: масо́нство $^{(uk)}$ n. ‎(massonstvo)
* Xinès: 共濟會綱領 $^{(zh)}$ ‎(共济会纲领, gòngjìhuìgānglǐng)

### Miscel·lània

* Síl·labes: franc·ma·ço·ne·ri·a (6)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# franelógrafos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \fɾa.neˈlo.ɣɾa.fos\, meridional \fɾa.neˈlo.ɣɾa.foh\
       Americà: alt /fɾa.neˈlo.ɡɾa.f(o)s/, baix \fɾa.neˈlo.ɣɾa.foh\, austral \fɾa.neˈlo.ɣɾa.fos\
   * Rimes: -oɡɾafos

### Nom

franelógrafos m. pl.
* forma plural de franelógrafo
# frangine
## Francès

   * Pronúncia: /fʁɑ̃ˈʒin/

### Nom

frangine f. ‎(plural frangines)
* forma femenina de frangin
# frangenques
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾəɲˈʒɛŋ.kəs/ balear /fɾəɲˈʒəŋ.kəs/, /fɾəɲˈʒɛŋ.kəs/ Occidental: /fɾaɲˈd͡ʒeŋ.kes/
   * Rimes: -ɛŋkes

### Adjectiu

frangenques f. pl.
* Forma plural de frangenca.

### Nom

frangenques f. pl.
* Forma plural de frangenca.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fran·gen·ques (3)
# frangere
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfraŋ.ɡɛ.rɛ/

### Verb

frangere
* infinitiu del present actiu de frangō
# franelógrafo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \fɾa.neˈlo.ɣɾa.fo\
       Americà: alt /fɾa.neˈlo.ɡɾa.f(o)/, baix \fɾa.neˈlo.ɣɾa.fo\
   * Rimes: -oɡɾafo

### Nom

franelógrafo m. ‎(plural franelógrafos)
* franel·lògraf

### Miscel·lània

* Síl·labes: fra·ne·ló·gra·fo (5)
# frangenca
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾəɲˈʒɛŋ.kə/ balear /fɾəɲˈʒəŋ.kə/, /fɾəɲˈʒɛŋ.kə/ Occidental: /fɾaɲˈd͡ʒeŋ.ka/
   * Rimes: -ɛŋka

### Adjectiu

frangenca f. ‎(plural frangenques)
* Forma femenina de frangenc.

### Nom

frangenca f. ‎(plural frangenques)
* Forma femenina de frangenc.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fran·gen·ca (3)
# frangin
## Francès

   * Pronúncia: /fʁɑ̃.ʒɛ̃/
   * Etimologia: Del llatí frangere ‎(«fraccionar, repartir»), en el sentit de «aquells amb qui cal repartir o compartir la casa».

### Nom

frangin m. ‎(plural frangins, femení frangine)
* germà
    J'ai an frère et deux frangines.Tinc un germà i dues germanes.
    «Son frangin, il ne pouvait guère s’entendre avec lui. Pas du tout le même genre, les deux frères.» (Jo Barnais [Georges Auguste Charles Guibourg, dit Georgius], Mort aux ténors, 1956)Son germà gairebé no es podia entendre amb ell. No eren del mateix gènere, tot i sent germans.
* company
    «Mais quoi ! C’était pas non plus une raison si tu renonçais à l’entreprise pour abandonner un frangin comme moi à la dérive.» (Maurice Drack, Le Petiote : drame en cinq actes et six tableaux, 1880)Però què dius! Aquesta ja no és una raó si renuncies al projecte per a abandonar a la deriva un company com jo.

#### Sinònims

* frère, frérot, soeur
* comapin, camarade
# frangenc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾəɲˈʒɛŋ/ balear /fɾəɲˈʒəŋk/, /fɾəɲˈʒɛŋk/ Occidental: nord-occidental /fɾaɲˈd͡ʒeŋ/ valencià /fɾaɲˈd͡ʒeŋk/, /fɾaɲˈd͡ʒeŋ/
   * Rimes: -ɛŋk
   * Etimologia: De franja i el sufix -enc.

### Adjectiu

frangenc m. ‎(femení frangenca, plural masculí frangencs, plural femení frangenques)
* Natural de la Franja de Ponent.
* Corresponent o pertanyent a la Franja de Ponent.

#### Sinònims

* franjolí

#### Traduccions
### Nom

frangenc m. ‎(plural frangencs, femení frangenca)
* Natural de la Franja de Ponent.

#### Sinònims

* franjolí

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: fran·genc (2)

### Vegeu també

* Vegeu-ne exemples d'ús a Google Llibres de frangenc
# frangencs
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾəɲˈʒɛŋs/ balear /fɾəɲˈʒəŋks/, /fɾəɲˈʒɛŋks/ Occidental: nord-occidental /fɾaɲˈd͡ʒeŋs/ valencià /fɾaɲˈd͡ʒeŋks/, /fɾaɲˈd͡ʒeŋs/
   * Rimes: -ɛŋks

### Adjectiu

frangencs m. pl.
* Forma plural de frangenc.

### Nom

frangencs m. pl.
* Forma plural de frangenc.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fran·gencs (2)
# frettata
## Italià
### Verb

frettata
* participi passat femení singular de frettare
# frettasti
## Italià
### Verb

frettasti
* segona persona singular (tu) del passat de frettare
# frettate
## Italià
### Verb

frettate
* participi passat femení plural de frettare
* segona persona plural (voi) del present d'indicatiu de frettare
* segona persona plural (voi) de l'imperatiu de frettare
# frettava
## Italià
### Verb

frettava
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) de l'imperfet d'indicatiu de frettare
# frettaste
## Italià
### Verb

frettaste
* segona persona plural (voi) del passat de frettare
* segona persona plural (voi) de l'imperfet de subjuntiu de frettare
# frettavamo
## Italià
### Verb

frettavamo
* primera persona plural (noi) de l'imperfet d'indicatiu de frettare
# frettavano
## Italià
### Verb

frettavano
* tercera persona plural (loro, essi/esse) de l'imperfet d'indicatiu de frettare
# frettassimo
## Italià
### Verb

frettassimo
* primera persona plural (noi) de l'imperfet de subjuntiu de frettare
# frettati
## Italià
### Verb

frettati
* participi passat masculí plural de frettare
# frettato
## Italià
### Verb

frettato m. ‎(femení frettata, plural masculí frettati, plural femení frettate)
* participi passat masculí singular de frettare
# fetishisms
## Anglès
### Nom

fetishisms
* forma plural de fetishism
# fetidly
## Anglès

   * Etimologia: De fetid i el sufix -ly.

### Adverbi

fetidly ‎(comparatiu more fetidly, superlatiu most fetidly)
* fètidament
# fetiller
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fə.tiˈʎe/ Occidental: nord-occidental /fe.tiˈʎe/ valencià /fe.tiˈʎeɾ/, /fe.tiˈʎe/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: Potser derivat de fetilla, o potser derivat del llatí facticularius, derivat de Fatum, divinitat dels boscos.

### Nom

fetiller m. ‎(plural fetillers, femení fetillera)
* Persona que assegura tenir poders màgics i els invoca recitant paraules o encanteris.

#### Sinònims

* mag, bruixot

#### Traduccions

* Anglès: sorcerer $^{(en)}$
* Castellà: hechicero $^{(es)}$
* Francès: sorcier $^{(fr)}$
* Italià: stregone $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·ti·ller (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# fetilles
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəˈti.ʎəs/, occidental /feˈti.ʎes/
   * Rimes: -iʎes

### Nom

fetilles f. pl.
* Forma plural de fetilla.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·ti·lles (3)
* Anagrama: filletes
# fetishism
## Anglès

   * Etimologia: De fetish i el sufix -ism.

### Nom

fetishism ‎(comptable i incomptable, plural fetishisms)
* fetitxisme

### Vegeu també

* fetishism. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# fetilla
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəˈti.ʎə/, occidental /feˈti.ʎa/
   * Rimes: -iʎa
   * Etimologia: Del llatí fictīlĭa ‎(«fingiments»).

### Nom

fetilla f. ‎(plural fetilles)
* Activitat basada en creences màgiques, en el poder de les paraules per invocar els poders sobrenaturals.

#### Sinònims

* encanteri, sortilegi

#### Traduccions

* Anglès: spell $^{(en)}$
* Castellà: hechizo $^{(es)}$
* Francès: charme $^{(fr)}$
* Italià: incantesimo $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·ti·lla (3)
* Anagrames: atifell, filleta

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DCVB, Optimot
# furguí
## Català

   * Pronúncia: /furˈɡi/
   * Rimes: -i

### Verb

furguí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de furgar.
# furgàssem
## Català
### Verb

furgàssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb furgar.

#### Variants

* furgueguéssom, furguéssim, furguéssem, furgàssim, furgàrem

### Miscel·lània

* Anagrama: grufàssem
# furgà
## Català

   * Pronúncia: /furˈɡa/
   * Rimes: -a

### Verb

furgà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de furgar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·gà (2)
* Anagrames: grufa, grufà
# furgàsseu
## Català
### Verb

furgàsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb furgar.

#### Variants

* furgueguéssou, furguéssiu, furguésseu, furgàssiu, furgàreu

### Miscel·lània

* Anagrames: furguessa, grufàsseu