OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# pau
## Català

   * Pronúncia: /ˈpaw/
   * Rimes: -aw
   * Etimologia: Del català antic pad, de paz, del llatí pācem, segle XII.

### Nom

pau f. ‎(normalment en singular, plural paus)
* Absència de guerra.
* Estat de calma i benestar.

#### Sinònims

* assossec, calma, tranquil·litat
* harmonia
* repòs, serenitat

#### Derivats

* pacífic
* pacificar

#### Compostos i expressions

* estar en paus: empatats, no deure res a ningú
* fer les paus: reconciliar-se
* descansi en pau: fórmula mortuòria (RIP)

#### Traduccions

* Alemany: Frieden $^{(de)}$
* Anglès: peace $^{(en)}$
* Àrab: سلام $^{(ar)}$
* Asturià: paz $^{(ast)}$
* Castellà: paz $^{(es)}$
* Eslovac: mier $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: mir $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: paco $^{(eo)}$
* Estonià: rahu $^{(et)}$
* Francès: paix $^{(fr)}$
* Friülà: pâs $^{(fur)}$
* Gallec: paz $^{(gl)}$
* Georgià: მშვიდობა $^{(ka)}$ ‎(mxvídoba)
* Grec: ειρήνη $^{(el)}$ ‎(irini)
* Grec antic: εἰρήνη $^{(grc)}$ f. ‎(eirḗnē)
* Hebreu: שלום $^{(he)}$ m.
* Hindi: शांति $^{(hi)}$ f.
* Hongarès: béke $^{(hu)}$
* Irlandès: síocháin $^{(ga)}$ f.
* Islandès: friður $^{(is)}$ m.
* Italià: pace $^{(it)}$
* Japonès: 平和 $^{(ja)}$
* Kurd: aştî $^{(ku)}$
* Llatí: pax $^{(la)}$ f.
* Neerlandès: rust $^{(nl)}$, vrede $^{(nl)}$ f.
* Occità: patz $^{(oc)}$ f.
* Polonès: pokój $^{(pl)}$
* Portuguès: paz $^{(pt)}$
* Romanès: pace $^{(ro)}$ f.
* Rus: мир $^{(ru)}$ ‎(mir)
* Sard: paghe $^{(sc)}$ f.
* Serbocroat: мир $^{(sh)}$, mir $^{(sh)}$ m.
* Sicilià: paci $^{(scn)}$ f.
* Suahili: amani $^{(sw)}$
* Suec: fred $^{(sv)}$
* Tàtar: тынычлык $^{(tt)}$
* Txec: mír $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: мир $^{(uk)}$ m. ‎(mir)
* Urdú: امن $^{(ur)}$
* Vènet: paxe $^{(vec)}$ f.
* Vietnamita: hòa bình $^{(vi)}$
* Castellà: calma $^{(es)}$ f.
* Grec: ειρήνη $^{(el)}$ ‎(irini)
* Hindi: कल $^{(hi)}$ f., चैन $^{(hi)}$ m.

### Nom

pau m. ‎(plural paus)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Callionymus maculatus)
* cabot amb banyes

#### Sinònims

* aferra-roques, aferrapedres, dragó, ferrapedres, guineu, guineu vermella, rara, dragons, ferrapedreres

#### Hiperònims

* peixos > cal·lionímids

#### Traduccions

* Anglès: spotted dragonet $^{(en)}$
* Castellà: lagarto $^{(es)}$
* Francès: dragonet tachetée $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: pua, upa

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, Termcat, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: pau
# paz
## Català antic

   * Pronúncia: /ˈpad͡z/
   * Etimologia: Del llatí pācem.

### Nom

paz f.
* (primitiu) forma alternativa de pau
    «Juro ego Pere Ramon comte fil de Valenca comtessa che d' achesta hora enant, treva et paz tenré et a mos òmens tener la mannaré.» (Jurament de pau i treva del comte Pere Ramon de Pallars Jussà al bisbe d'Urgell, 1098-1112)

### Vegeu també

* Obres de referència: DTCA

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈpaθ/, meridional /ˈpah/
       Americà: alt /ˈpas/, baix /ˈpah/, austral /ˈpas/
   * Rimes: -aθ
   * Etimologia: Del llatí pax.

### Nom

paz f. ‎(plural paces)
* pau
# pad
## Català antic

   * Pronúncia: /ˈpað/
   * Etimologia: De paz, del llatí pācem.

### Nom

pad f.
* (primitiu) forma alternativa de pau
    «Aicel om enqer pad e la segex qi no fa mal e perdona a aqels qi mal li fan per amor del n. S. S. caritad és abstinencia de tot mal.» (Homilies d'Organyà, s. XIII)Aquell home inquireix pau i la segueix qui no fa mal i perdona a aquells qui mal li fan per amor del Nostre Senyor caritat és abstinència de tot mal.

### Vegeu també

* Obres de referència: DTCA
# termini
## Català

   * Pronúncia: oriental /tərˈmi.ni/, occidental /teɾˈmi.ni/
   * Rimes: -ini
   * Etimologia: Del llatí terminium ‎(«terme»), segle XIII.

### Nom

termini m. ‎(plural terminis)
* Espai de temps assenyalat per a terminar alguna cosa.

#### Traduccions

* Castellà: plazo $^{(es)}$
* Hindi: निदान $^{(hi)}$

### Verb

termini
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de terminar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb terminar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb terminar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb terminar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ter·mi·ni (3)
* Anagrama: meritin

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈtɛr.mɪ.niː/

### Nom

terminī
* nominatiu plural de terminus
* vocatiu plural de terminus
* genitiu singular de terminus

### Nom

terminī
* datiu singular de termen
# llapis
## Català

   * Pronúncia: /ˈʎa.pis/
   * Rimes: -apis
   * Etimologia: De l'italià lapis ‎(«sanguina, llapis»), del llatí lapis ‎(«pedra»), segle XVII. Doblet de làpida.

### Nom

llapis m. ‎(plural llapis o llàpissos)
* Estri per escriure o dibuixar format per un tros de grafit.
* Obra gràfica realitzada amb l'estri de grafit.

#### Sinònims

* carbó, llapidera
* portamines

#### Notes

* Normalment és invariable. Col·loquialment s’ha creat un plural analògic no normatiu.

#### Derivats

* llapidera, llapissera
* portallapis

#### Traduccions

* Alemany: Bleistift $^{(de)}$ m.
* Anglès: pencil $^{(en)}$
* Asturià: llapiceru $^{(ast)}$ m., llápiz $^{(ast)}$ m.
* Basc: arkatz $^{(eu)}$
* Castellà: lápiz $^{(es)}$ m.
* Coreà: 연필 $^{(ko)}$ ‎(yeonpil)
* Danès: blyant $^{(da)}$ c.
* Eslovac: ceruzka $^{(sk)}$ f.
* Esperanto: krajono $^{(eo)}$
* Estonià: pliiats $^{(et)}$
* Feroès: blýantur $^{(fo)}$ m.
* Francès: crayon $^{(fr)}$ m.
* Friülà: lapis $^{(fur)}$ m.
* Gallec: lapis $^{(gl)}$ m., lapiseiro $^{(gl)}$ m.
* Georgià: ფანქარი $^{(ka)}$ ‎(pànkari)
* Grec: μολύβι $^{(el)}$ n. ‎(molivi)
* Hongarès: ceruza $^{(hu)}$
* Ídix: בלײַער‎ $^{(yi)}$ m.
* Islandès: blýantur $^{(is)}$ m.
* Italià: matita $^{(it)}$ f.
* Japonès: 鉛筆 $^{(ja)}$
* Llatí: graphis $^{(la)}$ f., stilus $^{(la)}$ m., plumbum $^{(la)}$ n.
* Llengua de signes catalana: LLAPIS $^{(csc)}$
* Occità: gredon $^{(oc)}$ m.
* Polonès: ołówek $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: lápis $^{(pt)}$ m.
* Romanès: creion $^{(ro)}$ n.
* Rus: карандаш $^{(ru)}$ m. ‎(karandaix)
* Suec: penna $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: қалам $^{(tg)}$
* Telugu: పెన్సిలు $^{(te)}$
* Txec: tužka $^{(cs)}$ f.
* Volapük: stib $^{(vo)}$
* Xinès: 铅笔 $^{(zh)}$ ‎(qiānbǐ)

### Miscel·lània

* Síl·labes: lla·pis (2)
* Anagrames: pallis, pal·lis, pillàs

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Termcat, Optimot
# vesí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəˈzi/, balear /vəˈzi/ Occidental: nord-occidental /beˈzi/ valencià /veˈzi/, /beˈzi/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: Del llatí vēcīnus, vegeu veí, segle XIII.

### Adjectiu

vesí m. ‎(femení vesina, plural masculí vesins, plural femení vesines)
* (pallarès, ribagorçà, menorquí, eivissenc) Forma alternativa de veí.

### Nom

vesí m. ‎(plural vesins, femení vesina)
* (pallarès, ribagorçà, menorquí, eivissenc) Forma alternativa de veí.

### Verb

vesí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de vesar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ve·sí (2)
* Anagrames: veis, vies, viés, vise

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DCVB, Optimot

## Català antic

   * Pronúncia: /veˈd͡zi/
   * Etimologia: Del llatí tardà vēcīnus, del clàssic vīcīnus, de vīcus ‎(«barriada»).

### Nom

vesí m. ‎(plural *vesins, femení *vesina)
* forma alternativa de vehí ‎(«veí»)
    «De gran ira que havia, li scletà lo cor, e morí en presència de·l· seu vesí, qui era hom molt savi e qui molt amava e temia Déu.» (Ramon Llull, Llibre de meravelles, 1288-1289)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, DTCA
# vedí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəˈði/, balear /vəˈði/ Occidental: nord-occidental /beˈði/ valencià /veˈði/, /beˈði/
   * Rimes: -i

### Verb

vedí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de vedar.

## Català antic

   * Pronúncia: /veˈði/
   * Etimologia: De vesí, del llatí tardà vēcīnus, del clàssic vīcīnus, de vīcus ‎(«barriada»).

### Nom

vedí m. ‎(plural *vedins, femení *vedina)
* (preliterari) forma alternativa de vehí ‎(«veí»)
    «Negú de nos zo dit no enganàssem los altres qar tals n' i à d' aicels qi cuidan enganar son vedí.» (Homilies d'Organyà, s. XIII)Ningú de nosaltres, això dit, no enganyéssim els altres perquè algun n’hi ha d’aquells qui pensen enganyar el seu veí.

### Verb

vedí
* primera persona singular (io, yo, jo) del passat de vedar

### Vegeu també

* Obres de referència: DTCA
# vehí
## Català antic

   * Pronúncia: /veˈi/, /vəˈi/
   * Etimologia: De vedí, de vesí, del llatí tardà vēcīnus, del clàssic vīcīnus, de vīcus ‎(«barriada»).

### Nom

vehí m. ‎(plural vehins, femení vehina)
* veí
    «Aquel qui hedificarà de costa les cases de son vehí, no obra finestra ni façe terrat ni mirador, per lo qual puscha guardar e mirar sobre la casa de son vehí.» (Furs de València, 1329)

#### Variants

* vedí, vesí

### Adjectiu

vehí
* veí
    «Era gran amich de Melchisedech senyor de la ciutat dessús dita, e stauen -se vehins a tres legües, e visitauen -se souint per la gran amicícia que hauien tenguda en la guerra.» (Joanot Martorell, Tirant lo Blanch, 1460-1464)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, DTCA, CIVAL
# vehins
## Català antic
### Adjectiu

vehins
* forma plural de vehí

### Nom

vehins
* forma plural de vehí
# vehina
## Català antic
### Adjectiu

vehina
* forma femenina de vehí

### Nom

vehina
* forma femenina de vehí
# circumstància
## Català

   * Pronúncia: oriental /sir.kumsˈtan.si.ə/, occidental /siɾ.kumsˈtan.si.a/
   * Rimes: -ansia
   * Etimologia: Del llatí circumstantia, format pel prefix circum ‎(«al voltant de») i el verb stare ‎(«estar»).

### Nom

circumstància f. ‎(plural circumstàncies)
* Condicions que influeixen en una persona o en un fet.

#### Traduccions

* Anglès: circumstance $^{(en)}$
* Castellà: circunstancia $^{(es)}$ f.
* Francès: circonstance $^{(fr)}$ f.
* Italià: circostanza $^{(it)}$ f.
* Suec: omständighet $^{(sv)}$ c.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cir·cums·tàn·ci·a (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# Bermudes
## Català

   * Pronúncia: oriental /bərˈmu.ðəs/, occidental /beɾˈmu.ðes/
   * Rimes: -udes
   * Etimologia: De Juan Bermúdez que les va descobrir el 1515.

### Nom propi

les Bermudes f. pl.
* Arxipèlag de l’Atlàntic nord, un territori d’ultramar del Regne Unit.

#### Variants

* illes Bermudes

#### Traduccions

* Anglès: Bermuda $^{(en)}$
* Asturià: Les Bermudes $^{(ast)}$
* Castellà: Bermudas $^{(es)}$
* Francès: Bermudes $^{(fr)}$

### Miscel·lània

Síl·labes: Ber·mu·des (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: GEC, Optimot, ésAdir
# congre
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈkoŋ.ɡɾə/, occidental /ˈkoŋ.ɡɾe/

### Nom

congre m. ‎(plural congres)
* Peix anguil·liforme, sense escates, que habita a prop de la costa (Conger).
* Espècie de peixos de la família dels congridae (Conger conger).
* congre roig
* congre dolç
* congre pintat

#### Sinònims

* (Conger conger) congre blanc, congre comú, congre d'alguer, congre de fang, congre de forat, congre de roquer, congre negre, congret, congret, congrinyol, fideu, fideu, flàmula, flàmula, serp de mar, flàmora, flamula

#### Hiperònims

* peixos > còngrids

#### Traduccions

* Alemany: Meeraal $^{(de)}$
* Anglès: conger $^{(en)}$, conger eel $^{(en)}$, European conger $^{(en)}$
* Asturià: congriu $^{(ast)}$, cóngaru $^{(ast)}$
* Basc: itsas aingira $^{(eu)}$
* Castellà: congrio $^{(es)}$, congrio común $^{(es)}$, congrio europeo $^{(es)}$, congrio negro $^{(es)}$, negrilla $^{(es)}$, safio $^{(es)}$
* Francès: congre $^{(fr)}$, congre commun $^{(fr)}$, congre d'Europe $^{(fr)}$
* Italià: gronche $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·gre (2)
* Heterograma de 6 lletres (cegnor)
* Anagrames: coregn, rogenc

### Vegeu també

* congre. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.

## Francès

   * Pronúncia: /kɔ̃ɡʁ/

### Nom

congre m. ‎(plural congres)
* congre
# eslaus
## Català

   * Pronúncia: oriental /əzˈɫaws/, occidental /ezˈɫaws/
   * Rimes: -aws

### Adjectiu

eslaus m. pl.
* Forma plural de eslau.

### Nom

eslaus m. pl.
* Forma plural de eslau.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·laus (2)
# eslau
## Català

   * Pronúncia: oriental /əzˈɫaw/, occidental /ezˈɫaw/
   * Rimes: -aw
   * Etimologia: Del llatí medieval Slavus, reconstrucció de sclavus ‎(«esclau») a partir de l’arrel del protoeslau *slověninъ sense la consonant epèntica introduïda pel grec bizantí Σκλάβος ‎(Sklábos). Doblet de esclau.

### Nom

eslau m. ‎(plural eslaus, femení eslava)
* Individu d'un poble indoeuropeu establert a l’Europa central i oriental.
* (invariable) Família lingüística dels pobles eslaus.

#### Derivats

* baltoeslau
* eslau eclesiàstic
* sud-eslau

#### Traduccions

* Anglès: Slav $^{(en)}$
* Castellà: eslavo $^{(es)}$ m.
* Francès: Slave $^{(fr)}$ m. f.
* Italià: slavo $^{(it)}$ m.
* Anglès: Slavonic $^{(en)}$
* Castellà: eslavo $^{(es)}$ m.
* Francès: slave $^{(fr)}$ m.
* Italià: slavo $^{(it)}$ m.

### Adjectiu

eslau m. ‎(femení eslava, plural masculí eslaus, plural femení eslaves)
* Relatiu als pobles eslaus o a les seves llengües.

#### Traduccions

* Anglès: Slav $^{(en)}$, Slavonic $^{(en)}$, Slavic $^{(en)}$
* Castellà: eslavo $^{(es)}$
* Francès: slave $^{(fr)}$
* Italià: slavo $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·lau (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# turkey
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈtɜːk.i/ àudio (EUA)

### Nom

turkey ‎(plural turkeys)
* gall dindi
* (bowling) triple

#### Sinònims

* (bowling) triple

### Vegeu també

* turkey. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# palau
## Català

   * Pronúncia: oriental /pəˈɫaw/, occidental /paˈɫaw/
   * Rimes: -aw
   * Etimologia: Vocalització del català antic palaz, del llatí palātium, de Palātium ‎(«Mont Palatí»), turó de Roma amb residències imperials i aristocràtiques, segle XIII.

### Nom

palau m. ‎(plural palaus)
* Edifici luxós, emprat com a residència de reis o persones de la noblesa.
    palau d'Orient, palau de Versalles
* Edifici de grans dimensions i decoració luxosa.
    Palau de la Música, palau de Montjuïc

#### Relacionats

* paladí, palatí

#### Traduccions

* Albanès: pallat $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Palast $^{(de)}$ m.
* Anglès: palace $^{(en)}$
* Àrab: قَصْر‎ $^{(ar)}$ m.
* Asturià: palaciu $^{(ast)}$
* Basc: jauregi $^{(eu)}$
* Búlgar: дворе́ц $^{(bg)}$ m. ‎(dvorets)
* Castellà: palacio $^{(es)}$
* Coreà: 궁 $^{(ko)}$ ‎(gung)
* Eslovac: palác $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: palača $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: palaco $^{(eo)}$
* Estonià: palee $^{(et)}$
* Feroès: høghøll $^{(fo)}$ f.
* Francès: palais $^{(fr)}$, château $^{(fr)}$
* Gallec: palacio $^{(gl)}$ m., pazo $^{(gl)}$ m.
* Georgià: სასახლე $^{(ka)}$ ‎(sàssakhle)
* Grec: παλάτι $^{(el)}$ n. ‎(palati)
* Hebreu: אַרְמוֹן‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: महल $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: palota $^{(hu)}$
* Irlandès: pálás $^{(ga)}$ m.
* Islandès: palata $^{(is)}$ f.
* Italià: palazzo $^{(it)}$
* Khmer: វាំង $^{(km)}$
* Maltès: palazz $^{(mt)}$ m.
* Neerlandès: paleis $^{(nl)}$ n.
* Occità: palais $^{(oc)}$ m.
* Persa: کاخ‎ $^{(fa)}$
* Polonès: pałac $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: palácio $^{(pt)}$ m.
* Retoromànic: palaz $^{(rm)}$ m.
* Romanès: palat $^{(ro)}$ n.
* Rus: дворе́ц $^{(ru)}$ m. ‎(dvorets)
* Sànscrit: प्रासाद $^{(sa)}$ m.
* Sard: palatzu $^{(sc)}$
* Sicilià: palazzu $^{(scn)}$ m.
* Suec: palats $^{(sv)}$
* Txec: palác $^{(cs)}$ m.
* Xinès: 宮殿 $^{(zh)}$ ‎(宫殿, gōngdiàn)

### Miscel·lània

* Síl·labes: pa·lau (2)
* Anagrama: paula

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Català antic

   * Etimologia: Vocalització de palaz, del llatí palātium.

### Nom

palau m. ‎(plural palaus)
* palau ‎(«residència»)
    «Com hach tangut lo doll de son marit, David féu -la anar a son palau e pres -la per muller, e le dona infantà un fill, que hach nom Salamó.» (Bíblia de Peiresc, c. 1370)Quan hagué fet el dol del seu marit, David la feu anar al seu palau i la prengué per muller, i la dona infantà un fill que anomenà Salomó. [Versió actual 2n Samuel 11,27] Passat el dol, David va manar que l'anessin a buscar i la va rebre al seu palau. La prengué per muller, i ella li va donar un fill.
* Sala gran.
    «Aquell rey stave en·l· gran palau hon havia moltes finestres, per les quals entrava la luts del solell, qui il·luminave tot lo palau.» (Ramon Llull, Llibre de meravelles, 1288-1289)Aquell rei estava en el gran palau on hi havia moltes finestres, per les quals entrava la llum del sol que il·luminava tot el palau.

#### Variants

* palaz

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo, DTCA, CIVAL
# palaz
## Català antic

   * Pronúncia: /paˈlad͡z/, /paˈlað/
   * Etimologia: Del llatí palātium. Vegeu palau.

### Nom

palaz m.
* (preliterari) forma alternativa de palau
    «Qan exirem d' aqest segle qe segurament puscam venir al seu celestial palaz qe él a promès als seus fedels.» (Homilies d'Organyà, s. XIII)Quan sortirem de la vida terrenal que de manera segura puguem venir al palau celestial que ha promès als seus fidels.

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, DTCA
# quedi
## Català

   * Pronúncia: /ˈke.ði/

### Verb

quedi
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de quedar.
    Forma septentrional: [jo] quedo, quede, qued o quedi.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb quedar.
    [Que jo] quedi o quede.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb quedar.
    [Que ell/ella/vostè] quedi o quede.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb quedar.
    Quedi o quede [ell/ella/vostè].

## Català antic

   * Etimologia: De l’àrab ‎(qadi). Cognat del francès cadie.

### Nom

quedi m. ‎(plural quedis)
* Arbust de la família de les cesalpiniàcies originari d’Aràbia.

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo
# lum
## Català antic

   * Pronúncia: /ˈʎum/
   * Etimologia: Del llatí lūmen n. ‎(«font de llum, llumener»). Va conviure amb luu f., del llatí lūx f. ‎(«llum, claror»), amb el que es va unificar semànticament provocant vacil·lació de gènere, però amb predomini del gènere etimològic tal com està fixat en català modern.

### Nom

lum m. f. ‎(plural lums)
* llum m., llumener, llàntia
    «Lo lum de la cambra del amat vench inluminar la cambra del amich.» (Ramon Llull, Romanç d'Evast e Blaquerna, 1283)El llum de la cambra de l’amat vingué a il·luminar la cambra de l’amic.
* llum f., claror, il·lustració
    «Senyorajador just en tamor dels hòmens, en tamor de nostre Senyor Déu, axí com la lum en l' alba o com lo sol ix al matí, sens nuus gita los raigs.» (Bíblia de Peiresc, ca. 1370)Senyorejador just en temor dels homes, en temor de Nostre Senyor, així com la llum de l’albada o com el sol que surt al matí. (Versió actual 2n Samuel 23,3-4) Si és just el qui governa, si governa amb temor de Déu, serà lluminós com l'albada, com el sol que despunta a l'horitzó.

#### Variants

* llum (forma minoritària fins al segle XVI)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo, DTCA, CIVAL

## Occità

   * Pronúncia: /ˈlyn/
   * Àudio: Bearn

### Nom

lum f. ‎(plural lums)
* llum artificial

#### Relacionats

* lutz
# lums
## Català antic

   * Pronúncia: /ˈʎums/

### Nom

lums
* forma plural de llum

## Occità

   * Pronúncia: /ˈlyns/

### Nom

lums f. pl.
* forma plural de lum
# bardaix
## Català

   * Pronúncia: oriental /bərˈdaʃ/, occidental /baɾˈðajʃ/
   * Rimes: -ajʃ
   * Etimologia: De l'àrab بَرْدَج ‎(bardaj, «esclau»), del persa pahlavi 𐫇‎𐫡𐫅𐫃‎‎ ‎(w‎rdg /wardag/, «captiu, esclau»), segle XVII.

### Nom

bardaix m. ‎(plural bardaixos)
* Sodomita, marieta.

#### Derivats

* bardaixa

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: bar·daix (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# Comores
## Català

   * Pronúncia: /koˈmo.ɾes/
   * Rimes: -oɾes
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

Comores f. pl.
* Arxipèlag africà que es troba entre l'extrem nord de Moçambic i l'extrem nord de Madagascar.
* Estat independent que inclou tres illes de l'arxipèlag anterior (Grande Comore o Ngazidja, Mohéli o Mwali i Anjouan o Nzwani) a més d'un munt d'illots. El nom oficial és Unió de les Comores.

#### Notes

Dintre d'un context sempre va precedit de l'article femení plural: les Comores.

#### Gentilicis

* comorià, comoriana, comorians, comorianes

#### Traduccions

* Anglès: Comoros $^{(en)}$
* Asturià: Comores $^{(ast)}$
* Castellà: Comoras $^{(es)}$ f. pl.

### Miscel·lània

* Síl·labes: Co·mo·res (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GEC, ésAdir
# luu
## Català antic

   * Pronúncia: /ˈʎuw/
   * Etimologia: Vocalització de lud, de luts, del llatí lūcem (lūx). Compareu amb el cultisme modern lux, l’italià luce, l’occità lutz i el castellà luz.

### Nom

luu f.
* llum f., claror, lluor
    «Ell attès a l' estament d' aquest present món qui està sots la luu del sol.» (Francesc Eiximenis, Dotzè llibre del Crestià, 1385-1386)Ell atenyé a l’estament d’aquest present món que està sota la llum del sol.

#### Variants

* luts

#### Sinònims

* lum

#### Notes

* En ús entre els segles XIII i primera meitat del XV fins que va desaparèixer convergint amb lum.

### Verb

luu
* tercera persona singular (él, eyl, ell) del present d'indicatiu de luir
    «Tot ço qui luu en la arena de la mar no és aur, ans és d' altra natura, apellada per los metallers aur de payola.» (Francesc Eiximenis, Dotzè llibre del Crestià, 1385-1386)Tot això que lluu en l’arena de la mar no és or, sinó que és d’una altra natura anomenada pels metal·listes or de pallola.
    «Lo principi de la virtut en nosaltres luu.» (Joanot Martorell, Tirant lo Blanc, 1460-1464)El principi de la virtut en nosaltres llueix.

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo, DTCA, CIVAL
# luts
## Català antic

   * Pronúncia: /ˈlud͡z/, /ˈʎud͡z/
   * Etimologia: Del llatí lūcem. Compareu amb l’occità lutz.

### Nom

luts f. ‎(plural luts)
* forma alternativa de luu
    «Vós sots lum e font de vida, e per açò he oppinió que aquell loch hon vós vos representats als sants de la glòria, sia il·luminat de luts, la qual appar en les steles que són en lo fermament e en les planetes.» (Ramon Llull, Llibre de meravelles, 1288-1289)Vós sou llum i font de vida, i per això soc de l’opinió que aquell lloc on vós us presenteu als sants en la glòria, sigui il·luminat de llum, que apareix en els estels i planetes del firmament.

#### Notes

* És una forma arcaica mantinguda en la literatura per provençalisme. Vegeu l’evolució de luu.
* Apareix documentat només al segle XIV, a vegades en oposició a lum.

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, DTCA, CIVAL
* ↑ Coromines, Joan. «DECat. V, 300a29-31». A: Diccionari etimològic i complementari de la llengua catalana. Barcelona: Curial Edicions Catalanes, 1980-1991.
# lud
## Català antic

   * Pronúncia: /ˈʎuð/
   * Etimologia: De luts, del llatí lūcem.

### Nom

lud f.
* (preliterari) forma alternativa de luu
    «Per què tu deus portar aquesta palma de lud davant lo lit, e eu portaré lo seu cors ab los autres.» (Vides de sants rosselloneses, s. XIII)Per què tu has de portar aquesta palma de llum davant el llit, i jo portaré el seu cos amb els altres.

### Vegeu també

* Coromines, Joan. «DECat. V, 300a31-43». A: Diccionari etimològic i complementari de la llengua catalana. Barcelona: Curial Edicions Catalanes, 1980-1991.
# buixardes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /buˈʃar.dəs/ Occidental: nord-occidental /bujˈʃar.ðes/ valencià /bujˈʃaɾ.ðes/, /buˈʃaɾ.ðes/
   * Rimes: -aɾdes

### Nom

buixardes f. pl.
* Forma plural de buixarda.

### Verb

buixardes
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de buixardar.
* (occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb buixardar.

#### Variants

* [2] buixardis

### Miscel·lània

* Síl·labes: bui·xar·des (3)
* Heterograma de 9 lletres (abdeirsux)
* Anagrama: bruixades