OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# bec
## Català

   * Pronúncia: /ˈbek/
   * Rimes: -ek (nom)
   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbɛk/ balear /ˈbək/, /ˈbɛk/ Occidental: /ˈbek/
   * Rimes: -ɛk (verb)
   * Etimologia: Del llatí beccus, segle XIV.

### Nom

bec m. ‎(plural becs)
* Òrgan de la boca dels ocells formada per beines còrnies.

#### Derivats

* becaina

#### Traduccions

* Albanès: sqep $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Schnabel $^{(de)}$ m.
* Anglès: beak $^{(en)}$, bill $^{(en)}$
* Àrab: مِنْقَار‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: կտուց $^{(hy)}$ ‎(ktutx)
* Basc: moko $^{(eu)}$
* Belarús: дзю́ба $^{(be)}$ f. ‎(dziüba)
* Bengalí: ঠোঁট $^{(bn)}$
* Búlgar: клюн $^{(bg)}$ m. ‎(kliun)
* Castellà: pico $^{(es)}$ m.
* Coreà: 부리 $^{(ko)}$ ‎(buri)
* Danès: næb $^{(da)}$
* Eslovac: zobák $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: kljun $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: beko $^{(eo)}$
* Estonià: nokk $^{(et)}$
* Feroès: nev $^{(fo)}$ n.
* Finès: nokka $^{(fi)}$
* Francès: bec $^{(fr)}$ m.
* Friülà: bec $^{(fur)}$
* Gallec: bico $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: pig $^{(cy)}$ m. f.
* Georgià: ნისკარტი $^{(ka)}$ ‎(nískarti)
* Grec: ράμφος $^{(el)}$ n. ‎(ramfos)
* Grec antic: ῥάμφος $^{(grc)}$ n. ‎(rhámphos)
* Hebreu: מַקּוֹר‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: चोंच $^{(hi)}$
* Ídix: שנאָבל‎ $^{(yi)}$ m.
* Indonesi: paruh $^{(id)}$
* Irlandès: gob $^{(ga)}$ m.
* Italià: becco $^{(it)}$ m.
* Japonès: 嘴 $^{(ja)}$
* Kirguís: тумшук $^{(ky)}$ ‎(tumxuk)
* Kurd: nikil $^{(ku)}$
* Letó: knabis $^{(lv)}$ m.
* Llatí: rostrum $^{(la)}$ n.
* Macedoni: клун $^{(mk)}$ m.
* Maltès: munqar $^{(mt)}$
* Maori: timo $^{(mi)}$
* Neerlandès: snavel $^{(nl)}$
* Noruec: nebb $^{(no)}$
* Occità: bèc $^{(oc)}$ m.
* Persa: نوک‎ $^{(fa)}$
* Polonès: dziób $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: bico $^{(pt)}$ m.
* Romanès: cioc $^{(ro)}$ n.
* Rus: клюв $^{(ru)}$ ‎(kliuv)
* Serbocroat: кљун $^{(sh)}$, kljun $^{(sh)}$
* Suahili: mdomo $^{(sw)}$
* Suec: näbb $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: нул $^{(tg)}$
* Tai: จะงอย $^{(th)}$
* Turc: gaga $^{(tr)}$
* Txec: zobák $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: дзьоб $^{(uk)}$ m. ‎(dzob)
* Való: betch $^{(wa)}$ m.
* Vietnamita: mỏ $^{(vi)}$
* Volapük: honed $^{(vo)}$
* Xinès: 鳥嘴 $^{(zh)}$ ‎(鸟嘴, niǎozuǐ)

### Verb

bec
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de beure.
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de becar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Anglès
### Nom

bec
* perforador

#### Sinònims

* pic

### Vegeu també

* bec. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# beç
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈbɛs/, occidental /ˈbes/
   * Rimes: -ɛs
   * Homòfons: bes, ves, vés
   * Etimologia: Del llatí *bettius, del gàl·lic *betua, segle XIV. Doblet de bedoll via diminutiu.

### Nom

beç m. ‎(plural beços)
* (central, septentrional) bedoll

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# bel
## Català

   * Pronúncia: /ˈbɛɫ/
   * Rimes: -ɛl
   * Homòfon: vel
   * Etimologia: [1] De belar i la desinència Ø, segle XV.
   * Etimologia: [2] Del físic britànic i estatunidenc Alexander Graham Bell (1847-1922), segle XX.

### Nom

bel m. ‎(plural bels)
* Crit del bestiar oví i caprí.

#### Traduccions

* Anglès: baa $^{(en)}$, bleat $^{(en)}$
* Castellà: balido $^{(es)}$ m.
* Francès: bêlement $^{(fr)}$ m.
* Italià: belato $^{(it)}$ m.

### Nom

bel m. ‎(plural bels)
* Unitat de mesura de relació entre dues potències, especialment acústiques.

#### Derivats

* decibel

#### Traduccions
### Verb

bel
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de belar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: ble

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* Viccionari:Tesaurus/sons d'animals

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈbel/
   * Rimes: -el
   * Etimologia: De Alexander Graham Bell [1].
   * Etimologia: Del català bell [2].

### Nom

bel m. ‎(plural beles)
* forma alternativa de belio

### Adjectiu

bel m. ‎(femení bela, plural masculí belos, plural femení belas)
* (obsolet) bell

#### Sinònims

* bello

## Volapük
### Nom

bel
* muntanya
# bequí
## Català

   * Pronúncia: oriental /bəˈki/, occidental /beˈki/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: Nom: de l'italià becchino, de beccare ‎(«prendre»).

### Nom

bequí m. ‎(plural bequins)
* (alguerès) fosser

#### Sinònims

* becamorti

### Verb

bequí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de becar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: be·quí (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DAlg
# bes
## Català

   * Pronúncia: (petó)
       Oriental: central /ˈbes/ balear /ˈbəs/, /ˈbɛs/ Occidental: /ˈbes/
   * Pronúncia: (ves, be) /ˈbes/
   * Rimes: -es
   * Homòfons: beç ‎(occidental), ves, vés
   * Etimologia: [1] Del català antic bais, del llatí vulgar *baisu(m), de bāsium, segle XIV.
   * Etimologia: [2] Variant de ves.

### Nom

bes m. ‎(plural besos)
* petó

#### Derivats

* beset

#### Notes

És la forma tradicional en tot l’àmbit lingüístic, substituïda a Catalunya per petó.

### Nom

bes m. ‎(plural bessos)
* Forma alternativa de ves.

### Nom

bes f. pl.
* Forma plural de be.

### Verb

bes
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de besar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB

## Català antic
### Nom

bes m. ‎(plural bes o beses o besos)
* bes, petó

#### Sinònims

* besada

### Verb

bes
* primera persona singular (io, yo, jo) del present d'indicatiu de cantar
    Serets reyna et porets çiure en lo siti de la reyna vostra sor. E d’açò us fas sagrament e us en bes en la bocha. (Muntaner, Crònica)
* primera persona singular (io, yo, jo) del present de subjuntiu de cantar
* tercera persona singular (él, eyl, ell) del present de subjuntiu de cantar
* tercera persona singular (él, eyl, ell) de l'imperatiu de cantar

### Vegeu també

* Obres de referència: CIVAL

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈbes/, meridional /ˈbeh/
       Americà: alt /ˈbes/, baix /ˈbeh/, austral /ˈbes/
   * Rimes: -es
   * Homòfon: ves

### Nom

bes f. pl.
* forma plural de be
# bis
## Català

   * Pronúncia: /ˈbis/
   * Rimes: -is
   * Etimologia: [1] De l’antic bis ‎(«gris fosc»). [2] Del llatí bis ‎(«dues vegades»).

### Nom

bis m. ‎(plural bisos)
* Peix marí de la família dels escòmbrids (Scomber colias).

#### Sinònims

* bísol, cavalla, cavalla vera, cogujol, gallimó, gallimó, guillem, peix d'abril, verat, verat d'ull gros, verat d'ulls grossos, barat, barat d'ull gros, bisa, biso, bisol, bisso, bissu, biza, caballa, estornino, varat, veret, viso, visol, vísol

#### Traduccions

* Anglès: chub mackerel $^{(en)}$
* Asturià: caballa $^{(ast)}$, caballón $^{(ast)}$, rincha $^{(ast)}$
* Castellà: caballa $^{(es)}$, estornino $^{(es)}$
* Francès: marquereau espagnol $^{(fr)}$

### Nom

bis m. ‎(plural bisos)
* En un recital o en un concert, repetició que fa l'artista en agraïment pels aplaudiments del públic.

#### Traduccions

* Anglès: encore $^{(en)}$
* Castellà: bis $^{(es)}$ m.

### Verb

bis
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de bisar.

#### Variants

* biso, bise, bisi

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Termcat

## Català antic

   * Etimologia: Incerta, relacionat amb l’occità antic bis.

### Nom

bis m. ‎(plural bis o bises o bisos)
* lli
* gris fosc
* melva

#### Variants

* biso

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo

## Llatí

   * Pronúncia: /bɪs/

### Adverbi

bis
* dues vegades
    Falli bis.Ser decebut dues vegades.
* ara mateix, en aquest moment
    Familia mea bis in hebdomade ad ecclesiam it.La meva família va dues vegades per setmana a l'església.

#### Notes

* Perd la s quan s'uneix a una paraula, ex.: bisextus
# bit
## Català

   * Pronúncia: /ˈbit/
   * Rimes: -it
   * Etimologia: De l'anglès bit, acrònim de binary digit, segle XX

### Nom

bit m. ‎(plural bits)
* Unitat mínima de mesura del contingut informatiu d'un missatge transmès per un sistema informàtic o un sistema de telecomunicacions, equivalent a triar una possibilitat del sistema entre dues, 0 o 1.

#### Traduccions

* Anglès: bit $^{(en)}$
* Castellà: bit $^{(es)}$
* Francès: bit $^{(fr)}$

### Verb

bit
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de bitar.

#### Variants

* bito, bite, biti

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: tib $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* bit. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.

## Anglès

   * Pronúncia: /bɪt/ àudio (EUA)

### Nom

bit ‎(plural bits)
* mica, tros
* bit

### Verb

bit
* passat simple de bite

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈbið\, meridional \ˈbi(ð)\
       Americà: alt /ˈbid/, baix \ˈbið\, austral /ˈbid/
   * Rimes: -id

### Nom

bit m. ‎(plural bits)
* bit

### Vegeu també

* bit. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].

## Francès

   * Pronúncia: /bit/

### Nom

bit m. ‎(plural bits)
* bit

### Vegeu també

* bit. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# blat
## Català

   * Pronúncia: /ˈbɫat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: De l'occità antic blat, probablement del gàl·lic *blatos ‎(«gra per a moldre»), del protocèltic *mlātos ‎(«farina»), o bé del fràncic *blad ‎(«collita»), segle IX. Cognat del francès blé.

### Nom

blat m. ‎(plural blats)
* (botànica) Conjunt de cereals, tant cultivats com silvestres, que pertanyen al gènere Triticum.
* Gra de la planta anteriorment citada, altament utilitzat en l'alimentació humana, en especial en l'elaboració de farines i aquestes en l'elaboració principalment de pa.

#### Compostos i expressions

* blat blancal: blat de bona qualitat per a ús alimentari
* blat bord
* blat candial: blat de bona qualitat per a ús alimentari
* blat d'en Mannà
* blat de cabra
* blat de cama vermella
* blat de formiga
* blat de moro
* blat de perdiu
* blat del diable

#### Traduccions

* Afrikaans: koring $^{(af)}$
* Alemany: Weizen $^{(de)}$
* Anglès: wheat $^{(en)}$
* Anglès antic: hƿǣte $^{(ang)}$
* Àrab: قمح $^{(ar)}$
* Aragonès: trigo $^{(an)}$
* Àzeri: buğda $^{(az)}$
* Basc: gari $^{(eu)}$
* Búlgar: пшеница $^{(bg)}$ ‎(pxenitsa)
* Castellà: trigo $^{(es)}$
* Coreà: 밀 $^{(ko)}$ ‎(mil)
* Cors: granu $^{(co)}$
* Danès: hvede $^{(da)}$
* Esperanto: tritiko $^{(eo)}$
* Estonià: nisu $^{(et)}$
* Feroès: hveiti $^{(fo)}$ f.
* Finès: vehnä $^{(fi)}$
* Francès: blé $^{(fr)}$
* Friülà: forment $^{(fur)}$ m.
* Gallec: trigo $^{(gl)}$
* Gal·lès: gwenith $^{(cy)}$
* Grec: σιτάρι $^{(el)}$ ‎(sitari)
* Grec antic: πῡρός $^{(grc)}$ m. ‎(pȳrós)
* Hebreu: חיטה $^{(he)}$
* Hongarès: búza $^{(hu)}$
* Ido: frumento $^{(io)}$
* Islandès: hveiti $^{(is)}$
* Italià: frumento $^{(it)}$, tritico $^{(it)}$, grano $^{(it)}$
* Japonès: 小麦 $^{(ja)}$ (こむぎ, komugi)
* Letó: kvieši $^{(lv)}$
* Llatí: triticum $^{(la)}$
* Neerlandès: tarwe $^{(nl)}$
* Noruec: hvete $^{(no)}$
* Occità: blat $^{(oc)}$
* Persa: گندم $^{(fa)}$
* Polonès: pszenica $^{(pl)}$
* Portuguès: trigo $^{(pt)}$
* Retoromànic: furment $^{(rm)}$ m.
* Romanès: grâu $^{(ro)}$
* Rus: пшеница $^{(ru)}$ ‎(pxenitsa)
* Samogitià: kvėitē $^{(sgs)}$
* Sicilià: furmentu $^{(scn)}$ m.
* Suec: vete $^{(sv)}$
* Txec: pšenice $^{(cs)}$
* Ucraïnès: пшениця $^{(uk)}$ ‎(pxenitsia)
* Xinès: 麦 $^{(zh)}$ ‎(mài)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DECat, Optimot

## Occità

   * Pronúncia: /ˈblat/
   * Àudio: Bearn

### Nom

blat m. ‎(plural blats)
* (botànica) blat

#### Sinònims

* horment

#### Compostos i expressions

* blat d'Espanha
* blat de miracle
* blat de Rossilhon
* blat del diable
* blat felut
* blat marès
* blat morisco
* blat negre
* blat roge
# ble
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbɫɛ/ balear /ˈbɫə/, /ˈbɫɛ/ alguerès /ˈbɾe/ Occidental: /ˈbɫe/
   * Rimes: -ɛ
   * Etimologia: De bles, singular analògic de l’antic bleses, plural de blese, de l’occità blese, del cèltic *bleðen, de *bledino ‎(«herba blenera»), segle XIII.

### Nom

ble m. ‎(plural blens)
* Cordó curt de dins d'un ciri o espelma que s'encén per fer llum.
* Floc de cabells penjant.

#### Sinònims

* (cordó): bles (septentrional), metxa, pabil (antic), torçuda

#### Derivats

* ble de frare

#### Traduccions

* Alemany: Docht $^{(de)}$ m.
* Anglès: wick $^{(en)}$
* Àrab: فَتِيل‎ $^{(ar)}$ m.
* Arameu: פְּתִילָא‎ $^{(arc)}$ m.
* Armeni: պատրույգ $^{(hy)}$ ‎(patruig)
* Belarús: кнот $^{(be)}$ m. ‎(knot)
* Búlgar: фити́л $^{(bg)}$ m. ‎(fitil)
* Castellà: mecha $^{(es)}$ f.
* Coreà: 심지 $^{(ko)}$ ‎(simji)
* Danès: væge $^{(da)}$ c.
* Eslovac: knôt $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: stenj $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: meĉo $^{(eo)}$
* Estonià: taht $^{(et)}$
* Feroès: veikur $^{(fo)}$ m.
* Finès: sydän $^{(fi)}$
* Francès: mèche $^{(fr)}$ f.
* Gallec: pabío $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: pabwyr $^{(cy)}$ m.
* Georgià: ფითილი $^{(ka)}$ ‎(pítili)
* Grec: φιτίλι $^{(el)}$ n. ‎(fitili)
* Grec antic: ἐλλύχνιον $^{(grc)}$ n. ‎(ellýkhnion), ἅπτρα $^{(grc)}$ f. ‎(háptra)
* Hongarès: kanóc $^{(hu)}$
* Irlandès: buaiceas $^{(ga)}$ m.
* Islandès: kveikur $^{(is)}$ m.
* Italià: stoppino $^{(it)}$ m., lucignolo $^{(it)}$ m.
* Japonès: 芯 $^{(ja)}$
* Kazakh: білте $^{(kk)}$ ‎(bilte)
* Kirguís: билик $^{(ky)}$ ‎(bilik)
* Letó: dakts $^{(lv)}$ m.
* Llatí: filum $^{(la)}$ n., mergulus $^{(la)}$ m., ellychnium $^{(la)}$ n.
* Macedoni: фитил $^{(mk)}$ m.
* Neerlandès: lont $^{(nl)}$ f.
* Noruec: veke $^{(no)}$ m.
* Occità: blese $^{(oc)}$ m.
* Persa: فتیله‎ $^{(fa)}$
* Polonès: knot $^{(pl)}$ m., świecidło $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: pavio $^{(pt)}$ m., mecha $^{(pt)}$ f.
* Romanès: fitil $^{(ro)}$ n.
* Rus: фити́ль $^{(ru)}$ m. ‎(fitil)
* Serbocroat: фѝтӣљ $^{(sh)}$, fitilj $^{(sh)}$ m.
* Suahili: utambi $^{(sw)}$
* Suec: veke $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: пилта $^{(tg)}$
* Tàtar: филтә $^{(tt)}$
* Turc: fitil $^{(tr)}$
* Txec: knot $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: ґніт $^{(uk)}$ m. ‎(gnit)
* Uzbek: pilik $^{(uz)}$
* Vietnamita: bấc $^{(vi)}$
* Xinès: 燈心 $^{(zh)}$ ‎(灯心, dēngxīn)
* Anglès: lock $^{(en)}$, tuft $^{(en)}$
* Castellà: mechón $^{(es)}$ m., mecha $^{(es)}$ f.
* Francès: mèche $^{(fr)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: bel $^{(alfagrama)}$, Bel

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
* Atles Lingüístic del Domini Català
# bles
## Català

   * Pronúncia: /ˈbɫɛs/
   * Rimes: -ɛs
   * Etimologia: Singular analògic de l’antic bleses, plural de blese, de l’occità blese, del cèltic *bleðen, de *bledino ‎(«herba blenera»).

### Nom

bles m. ‎(plural blesos)
* (septentrional) Forma alternativa de ble.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: bels $^{(alfagrama)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# blitz
## Català
### Nom

blitz m. ‎(plural invariable)
* (futbol americà, anglicisme) Jugada defensiva d'un grup de jugadors consistent a provar de placar el quarterback o el corredor en possessió de la pilota immediatament després de l'esnap, amb l'objectiu de fer recular unes iardes l'equip atacant.

#### Notes

Aquesta jugada la duen a terme els jugadors de la segona línia o bé els linebackers.

#### Traduccions

* Anglès: blitz $^{(en)}$
* Castellà: blitz $^{(es)}$
* Francès: blitz $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* blitz. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Anglès

   * Pronúncia: /blɪts/

### Nom

blitz ‎(plural blitzes)
* (tennis) joc en blanc
* (futbol americà) blitz
* (pilota valenciana) joc net

#### Sinònims

* love game

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈbli(t)θ/, meridional /ˈbli(t)h/
       Americà: alt /ˈblits/, baix /ˈbli(t)h/, austral /ˈbli(t)s/
   * Rimes: -itθ

### Nom

blitz m. ‎(plural invariable)
* (futbol americà, anglicisme) blitz

### Vegeu també

* blitz. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Francès
### Nom

blitz m. ‎(plural invariable)
* (futbol americà, anglicisme) blitz

### Vegeu també

* blitz. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# blog
## Català

   * Pronúncia: /ˈbɫɔk/
   * Rimes: -ɔk
   * Homòfons: bloc, vlog
   * Etimologia: De l'anglès blog, reducció de weblog compost de web i logbook ‎(«quadern de bitàcola»).

### Nom

blog m. ‎(plural blogs)
* Pàgina web, generalment de caràcter personal i poc institucional, amb una estructura cronològica que s'actualitza regularment i que presenta opinions o informació sobre temes diversos.

#### Derivats

* bloguer, blogaire, bloguista

#### Variants

* bloc

#### Traduccions

* Anglès: blog $^{(en)}$, weblog $^{(en)}$
* Castellà: bitácora $^{(es)}$, blog $^{(es)}$
* Francès: bloc $^{(fr)}$, bloc-notes $^{(fr)}$, blogue $^{(fr)}$, carnet Web $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, Optimot
* blog. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.

## Anglès

   * Pronúncia: /blɒɡ/ àudio (EUA)

### Nom

blog ‎(plural blogs)
* blog

#### Sinònims

* weblog

### Vegeu també

* blog. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈbloɣ\
       Americà: alt /ˈbloɡ/, baix \ˈbloɣ\
   * Rimes: -oɡ

### Nom

blog m. ‎(plural blogs)
* blog

#### Sinònims

* bitácora

### Vegeu també

* blog. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# blon
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbɫon/, balear /ˈbɫon/ septentrional /ˈbɫun/ Occidental: /ˈbɫon/
   * Rimes: -on
   * Etimologia: De l'italià biondo.

### Nom

blon m. ‎(plural blons)
* (antic, septentrional) ros

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
* Petit Atles Lingüístic del Domini Català
# boc
## Català

   * Pronúncia: (animal) /ˈbok/
   * Rimes: -ok
   * Pronúncia: (gerra) /ˈbɔk/
   * Rimes: -ɔk
   * Etimologia: [1] Del fràncic *bŭcco.
   * Etimologia: [2] De l'alemany Bock, de Einbeck ‎(«ciutat cervesera») per interpretació del sufix -beck com a Böcke ‎(«bocs»).

### Nom

boc m. ‎(plural bocs)
* Mascle de la cabra.

#### Sinònims

* cabró, cabrot

#### Traduccions

* Alemany: Bock $^{(de)}$ m.
* Anglès: goat $^{(en)}$, buck $^{(en)}$
* Asturià: castrón $^{(ast)}$, cabrón $^{(en)}$
* Castellà: chivo $^{(es)}$, buco $^{(es)}$
* Francès: bouc $^{(fr)}$
* Italià: capro $^{(it)}$, becco $^{(it)}$
* Occità: boc $^{(oc)}$ m.
* Romaní: buzno $^{(rom)}$ m.

### Nom

boc m. ‎(plural bocs)
* Gerra de cervesa de mig litre.

#### Traduccions

* Anglès: pint $^{(en)}$

#### Falsos amics

* Francès: bock ‎(«cervesa d’un quart de litre»)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot

## Caló català

   * Pronúncia: /ˈbok/
   * Etimologia: Del romaní bokh.

### Nom

boc
* gana

#### Variants

* aboc

### Vegeu també

* Escudero, Jean-Paul; Adiego, Ignasi-Xavier. «Vocabulari del kalò català», I Tchatchipen, 2001, núm. 33
# boç
## Català

   * Pronúncia: /ˈbos/
   * Rimes: -os
   * Etimologia: Del llatí vulgar *bucceu ‎(«de la boca»), de bucca, segle XIV.

### Nom

boç m. ‎(plural boços)
* Aparell entrelligat que es posa al musell d'un animal perquè no mossegui o mengi.

#### Sinònims

* morrió

#### Traduccions

* Anglès: muzzle $^{(en)}$
* Castellà: bozal $^{(es)}$ m.
* Francès: muselière $^{(fr)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# bol
## Català

   * Pronúncia: /ˈbɔɫ/
   * Rimes: -ɔl
   * Homòfons: vol, volt
   * Etimologia: [1] Del grec antic βῶλος ‎(bôlos, «bola, terrós»), segle XIV.
   * Etimologia: [2] Del llatí bolus ‎(«captura, cop de xarca»), del grec antic βόλος ‎(bólos, «acció de tirar la xarxa»), segle XV.
   * Etimologia: [3] Del francès bol, de l'anglès bowl ‎(«tassa»), segle XX.

### Nom

bol m. ‎(plural bols)
* Argila ferruginosa de coloració rogenca.
* Porció d’aliment.

#### Sinònims

* (argila) bol d'Armènia

#### Traduccions

* Alemany: Bolus $^{(de)}$
* Anglès: bole $^{(en)}$, bolus $^{(en)}$
* Castellà: bolo $^{(es)}$ m., bol $^{(es)}$ m.
* Francès: bol $^{(fr)}$ m.

### Nom

bol m. ‎(plural bols)
* Acció de tirar la xarxa per a pescar.
* Pesca que es treu d’una calada.

#### Sinònims

* calada

#### Traduccions

* Castellà: redada $^{(es)}$ f., bol $^{(es)}$ m.

### Nom

bol m. ‎(plural bols)
* Recipient semiesfèric gran sense anses.
* Contingut del recipient.

#### Traduccions

* Alemany: Schale $^{(de)}$ f.
* Anglès: bowl $^{(en)}$
* Castellà: bol $^{(es)}$ m., tazón $^{(es)}$ m.
* Francès: bol $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈbol/
   * Rimes: -ol
   * Etimologia:
       [1] Del català bol, del grec antic βῶλος ‎(bôlos, «bola, terrós»).
       [2] Del català bol, del llatí bolus ‎(«captura, cop de xarca»), del grec antic βόλος ‎(bólos, «acció de tirar la xarxa»).
       [3] De l’anglès bowl ‎(«tassa»).

### Nom

bol m. ‎(plural boles)
* bol (argila)

#### Sinònims

* bolo

### Nom

bol m. ‎(plural boles)
* bol (calada)

#### Sinònims

* redada

### Nom

bol m. ‎(plural boles)
* bol (recipient)

#### Sinònims

* cuenco
# boll
## Català

   * Pronúncia: /ˈboʎ/
   * Rimes: -oʎ
   * Etimologia: Del català antic bolla ‎(«bola»), segle XVII.

### Nom

boll m. ‎(plural bolls)
* Pellofa que cobreix el gra de blat.

#### Traduccions
### Verb

boll
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de bollar.

#### Variants

* bollo, bolle, bolli

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# born
## Català

   * Pronúncia: (electricitat, verb) /ˈborn/
   * Rimes: -oɾn
   * Pronúncia: (medusa) /ˈbɔrn/
   * Rimes: -ɔɾn
   * Etimologia: Del francès borne, [2] de bornar.

### Nom

born m. ‎(plural borns)
* En electricitat, cadascun dels contactes destinats a ser connectats a un circuit o aparell per tal transferir o rebre d'aquest corrent elèctric, especialment els dels generadors elèctrics.
* Recinte on, a l'edat mitjana, es celebraven torneigs entre cavallers.

#### Traduccions

* Basc: borne $^{(eu)}$
* Castellà: borne $^{(es)}$ m.
* Anglès: ring $^{(en)}$
* Castellà: ruedo $^{(es)}$

### Nom

born m. ‎(plural borns)
* (empordanès, menorquí) medusa

#### Variants

* borm, vorm

### Verb

born
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de bornar.

#### Variants

* borno, borne, borni

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Anglès
### Verb

born
* participi de bear