OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# مسجد
## Àrab
### Nom

مسجد • ‎(manca transliteració)
* mesquita.

## Persa
### Nom

مسجد ‎(manca transliteració)
* mesquita.

## Urdú
### Nom

مسجد ‎(manca transliteració)
* mesquita.
# مكان
## Àrab

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

مَكَان • ‎(manca transliteració) m. ‎(plural أَمْكِنَة o أَمَاكِن)
* lloc
# zigzagare
## Italià

   * Pronúncia: /d͡ziɡ.d͡zaˈɡaː.re/
   * Rimes: -are
   * Etimologia: De zig-zag i la desinència -are, segle XX.

### Verb

zigzagare
* zigzaguejar

#### Conjugació
### Miscel·lània

* Síl·labes: zig·za·gà·re (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Treccani sobre zigzagare
* Per a més informació vegeu l'entrada al Dizionario Italiano Olivetti sobre zigzagare
# zigzagassi
## Italià
### Verb

zigzagassi
* primera persona singular (io) de l'imperfet de subjuntiu de zigzagare
* segona persona singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu de zigzagare
# zigzagata
## Italià
### Verb

zigzagata
* participi passat femení singular de zigzagare
# zigzagaste
## Italià
### Verb

zigzagaste
* segona persona plural (voi) del passat de zigzagare
* segona persona plural (voi) de l'imperfet de subjuntiu de zigzagare
# zigzagasse
## Italià
### Verb

zigzagasse
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) de l'imperfet de subjuntiu de zigzagare
# zigzagassero
## Italià
### Verb

zigzagassero
* tercera persona plural (loro, essi/esse) de l'imperfet de subjuntiu de zigzagare
# zigzagassimo
## Italià
### Verb

zigzagassimo
* primera persona plural (noi) de l'imperfet de subjuntiu de zigzagare
# zigzagarono
## Italià
### Verb

zigzagarono
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del passat de zigzagare
# zigzagasti
## Italià
### Verb

zigzagasti
* segona persona singular (tu) del passat de zigzagare
# zigzagate
## Italià
### Verb

zigzagate
* participi passat femení plural de zigzagare
* segona persona plural (voi) del present d'indicatiu de zigzagare
* segona persona plural (voi) de l'imperatiu de zigzagare
# zubiz
## Basc
### Nom

zubiz
* instrumental indefinit de zubi
# zubitzat
## Basc
### Nom

zubitzat
* prolatiu indefinit de zubi
# zufoli
## Italià

   * Pronúncia: /ˈt͡suː.fo.li/

### Nom

zufoli m. pl.
* forma plural de zufolo

### Miscel·lània

* Síl·labes: zù·fo·li (3)
* Heterograma de 6 lletres (filouz)
# zubitatik
## Basc
### Nom

zubitatik
* ablatiu indefinit de zubi
# zubitik
## Basc
### Nom

zubitik
* ablatiu definit singular de zubi
# zubitara
## Basc
### Nom

zubitara
* al·latiu indefinit de zubi
# zudas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈθu.ðas\, meridional \ˈθu.ðah\
       Americà: alt /ˈsu.d(a)s/, baix \ˈsu.ðah\, austral \ˈsu.ðas\
   * Rimes: -udas

### Nom

zudas f. pl.
* forma plural de zuda ‎(«assuts»)
# zuda
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈθu.ða\
       Americà: alt /ˈsu.da/, baix \ˈsu.ða\
   * Rimes: -uda

### Nom

zuda f. ‎(plural zudas)
* assut

#### Sinònims

* azuda, azud

### Miscel·lània

* Síl·labes: zu·da (2)
# zubitaraino
## Basc
### Nom

zubitaraino
* terminatiu indefinit de zubi
# zubitarantz
## Basc
### Nom

zubitarantz
* al·latiu direccional indefinit de zubi
# zubiraino
## Basc
### Nom

zubiraino
* terminatiu definit singular de zubi
# zubirentzat
## Basc
### Nom

zubirentzat
* benefactiu indefinit de zubi
# zubitan
## Basc
### Nom

zubitan
* inessiu indefinit de zubi
# zubiren
## Basc
### Nom

zubiren
* genitiu indefinit de zubi
# zubitako
## Basc
### Nom

zubitako
* genitiu locatiu indefinit de zubi
# zubiri
## Basc
### Nom

zubiri
* datiu indefinit de zubi
# zubirik
## Basc
### Nom

zubirik
* partitiu indefinit de zubi
# zubirantz
## Basc
### Nom

zubirantz
* al·latiu direccional definit singular de zubi
# zubirekin
## Basc
### Nom

zubirekin
* comitatiu indefinit de zubi
# zubirengatik
## Basc
### Nom

zubirengatik
* causal indefinit de zubi
# zigzagueo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \θiɣ.θaˈɣe.o\
       Americà: alt /siɡ.s(a)ˈɡe.o/, baix \siɣ.saˈɣe.o\
   * Rimes: -eo

### Verb

zigzagueo
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb zigzaguear
# zigzagueé
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \θiɣ.θa.ɣeˈe\
       Americà: alt /siɡ.s(a).ɡeˈe/, baix \siɣ.sa.ɣeˈe\
   * Rimes: -e

### Verb

zigzagueé
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb zigzaguear
# zijdestaartnachtzwaluw
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: Compost de zijde ‎(«seda»), staart ‎(«cua») i nachtzwaluw ‎(«enganyapastors»), imitació del nom científic d'aquest ocell tot com l'anglès silky-tailed nightjar, el portuguès bacurau-rabo-de-seda o el suec silkesstjärtad nattskärra.

### Nom

zijdestaartnachtzwaluw m. ‎(plural zijdestaartnachtzwaluwen)
* (ornitologia) enganyapastors cuasedós (Antrostomus sericocaudatus)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# ziko
## Basc
### Nom

ziko
* genitiu locatiu definit singular de zi
# zilar
## Basc
### Nom

zilar inan. sing.
* plata

#### Declinació

Nom comú inanimat en consonant
Cas
Singular
Absolutiu
zilarra
Ergatiu
zilarrak
Datiu
zilarrari
Genitiu
zilarraren
Comitatiu
zilarrarekin
Benefactiu
zilarrarentzat
Instrumental
zilarraz
Causal
zilarrarengatik :

#### Relacionats

| $_1$ H | | | | | | | | | | | | | | | | | $_2$ He |
| $_3$ Li | $_4$ Be | | | | | | | | | | | $_5$ B | $_6$ C | $_7$ N | $_8$ O | $_9$ F | $_{10}$ Ne |
| $_{11}$ Na | $_{12}$ Mg | | | | | | | | | | | $_{13}$ Al | $_{14}$ Si | $_{15}$ P | $_{16}$ S | $_{17}$ Cl | $_{18}$ Ar |
| $_{19}$ K | $_{20}$ Ca | $_{21}$ Sc | $_{22}$ Ti | $_{23}$ V | $_{24}$ Cr | $_{25}$ Mn | $_{26}$ Fe | $_{27}$ Co | $_{28}$ Ni | $_{29}$ Cu | $_{30}$ Zn | $_{31}$ Ga | $_{32}$ Ge | $_{33}$ As | $_{34}$ Se | $_{35}$ Br | $_{36}$ Kr |
| $_{37}$ Rb | $_{38}$ Sr | $_{39}$ Y | $_{40}$ Zr | $_{41}$ Nb | $_{42}$ Mo | $_{43}$ Tc | $_{44}$ Ru | $_{45}$ Rh | $_{46}$ Pd | $_{47}$ Ag | $_{48}$ Cd | $_{49}$ In | $_{50}$ Sn | $_{51}$ Sb | $_{52}$ Te | $_{53}$ I | $_{54}$ Xe |
| $_{55}$ Cs | $_{56}$ Ba | * | $_{72}$ Hf | $_{73}$ Ta | $_{74}$ W | $_{75}$ Re | $_{76}$ Os | $_{77}$ Ir | $_{78}$ Pt | $_{79}$ Au | $_{80}$ Hg | $_{81}$ Tl | $_{82}$ Pb | $_{83}$ Bi | $_{84}$ Po | $_{85}$ At | $_{86}$ Rn |
| $_{87}$ Fr | $_{88}$ Ra | ** | $_{104}$ Rf | $_{105}$ Db | $_{106}$ Sg | $_{107}$ Bh | $_{108}$ Hs | $_{109}$ Mt | $_{110}$ Ds | $_{111}$ Rg | $_{112}$ Cn | $_{113}$ Nh | $_{114}$ Fl | $_{115}$ Mc | $_{116}$ Lv | $_{117}$ Ts | $_{118}$ Og |
| * | * | $_{57}$ La | $_{58}$ Ce | $_{59}$ Pr | $_{60}$ Nd | $_{61}$ Pm | $_{62}$ Sm | $_{63}$ Eu | $_{64}$ Gd | $_{65}$ Tb | $_{66}$ Dy | $_{67}$ Ho | $_{68}$ Er | $_{69}$ Tm | $_{70}$ Yb | $_{71}$ Lu |
| ** | ** | $_{89}$ Ac | $_{90}$ Th | $_{91}$ Pa | $_{92}$ U | $_{93}$ Np | $_{94}$ Pu | $_{95}$ Am | $_{96}$ Cm | $_{97}$ Bk | $_{98}$ Cf | $_{99}$ Es | $_{100}$ Fm | $_{101}$ Md | $_{102}$ No | $_{103}$ Lr |
# zigzaguer
## Francès
### Verb

zigzaguer
* Zigzaguejar.
# zigzagò
## Italià
### Verb

zigzagò
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del passat de zigzagare
# zik
## Basc
### Nom

zik
* ergatiu indefinit de zi
# zikkurats
## Anglès
### Nom

zikkurats
* forma plural de zikkurat
# zärtlicheres
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈʦɛːɐ̯tlɪçəʀəs/

### Adjectiu

zärtlicheres
* forma declinada de zärtlich
# zärtlichste
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈʦɛːɐ̯tlɪçstə/

### Adjectiu

zärtlichste
* forma declinada de zärtlich
# zärtlichsten
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈʦɛːɐ̯tlɪçstn̩/

### Adjectiu

zärtlichsten
* forma superlativa de zärtlich
# zèdes
## Francès

   * Pronúncia: /zɛd/

### Nom

zèdes m. pl.
* forma plural de zède
# zärtlichster
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈʦɛːɐ̯tlɪçstɐ/

### Adjectiu

zärtlichster
* forma declinada de zärtlich
# zèfir
## Català

   * Pronúncia: /ˈzɛ.fir/
   * Etimologia: Del llatí zephyrus, del grec antic Ζέφῠρος ‎(Zéphyros), segle XIX.

### Nom

zèfir m. ‎(plural zèfirs)
* (meteorologia) Brisa suau que bufa de ponent.
    «Potser que bé no entengues ma llengua carinyosa / mes quant agrunsa y canta lo zèfir a la rosa / enjamay li pregunta si entén los seus llahors.» (Teodor Llorente, Lliris campestres, 1879)
* (meteorologia, per extensió) Brisa suau.
* (tèxtil) Teixit fi de cotó, fet amb lligat de plana, tintat en madeixa en colors clars, llis, llistat o de quadres.

#### Traduccions

* Alemany: Zephir $^{(de)}$ m.
* Anglès: zephyr $^{(en)}$, zephir $^{(en)}$ (rar), zefir $^{(en)}$ (rar), westerly $^{(en)}$
* Armeni: զեփյուռ $^{(hy)}$ ‎(zepiur)
* Basc: zefiro $^{(eu)}$
* Castellà: céfiro $^{(es)}$ m.
* Esperanto: zefiro $^{(eo)}$
* Francès: zéphyr $^{(fr)}$ m., zéphir $^{(fr)}$ m. (rar), zéphire $^{(fr)}$ m. (rar), zef $^{(fr)}$ (abreujament), zèf $^{(fr)}$ (abreujament), zeph $^{(fr)}$ (abreujament)
* Gallec: céfiro $^{(gl)}$ m., zéfiro $^{(gl)}$ m. (reintegracionista)
* Georgià: ზეფირი $^{(ka)}$ ‎(zèpiri)
* Grec antic: Ζέφῠρος $^{(grc)}$ m. ‎(Zéphyros)
* Hebreu: צפריר‎ $^{(he)}$ m.
* Hongarès: zefír $^{(hu)}$
* Ido: zefiro $^{(io)}$
* Italià: zeffiro $^{(it)}$ m., zefiro $^{(it)}$ (rar)
* Kazakh: самал $^{(kk)}$ ‎(samal)
* Llatí: zephyrus $^{(la)}$ m.
* Occità: zefir $^{(oc)}$ m.
* Polonès: zefir $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: zéfiro $^{(pt)}$ m.
* Rus: зефи́р $^{(ru)}$ m. ‎(zefir)
* Serbocroat: зефир $^{(sh)}$ m. (ciríl·lic)
* Txec: zefýr $^{(cs)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: zè·fir (2)
# zärtliches
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈʦɛːɐ̯tlɪçəs/

### Adjectiu

zärtliches
* forma declinada de zärtlich
# zärtlichstem
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈʦɛːɐ̯tlɪçstəm/

### Adjectiu

zärtlichstem
* forma declinada de zärtlich
# zärtlichstes
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈʦɛːɐ̯tlɪçstəs/

### Adjectiu

zärtlichstes
* forma declinada de zärtlich
# zède
## Francès

   * Pronúncia: /zɛd/

### Nom

zède m. ‎(plural zèdes)
* zeta
# ʻEuropa
## Tahitià

   * Pronúncia: /ˈʔeˈuˈɾo.pa/

### Nom propi

ʻEuropa
* Europa
# ʒoro
## Romaní

   * Etimologia: De l'armeni ջորի ‎(djorí).

### Nom

ʒoro o džoro o djoro m.
* mul

#### Derivats

* ʒorni ‎(«mula»)

#### Descendents

* Caló català: juró ‎(džuró)
* Caló espanyol: choró ‎(čoró)
** Caló brasiler: juron ‎(žurón)

### Vegeu també

* Cizmich, Perseo; Adiego, Ignasi-Xavier. Rromani ćhib - Diccionari romaní-català / català-romaní. Círculo Rojo, 2022. ISBN 978-84-1155-225-7.
# ʻAutarāria
## Tahitià

   * Pronúncia: /ˈʔawˈtaˈɾaːˈɾi.a/

### Nom propi

ʻAutarāria
* Austràlia
# ʒukel
## Romaní

   * Etimologia: Del sànscrit जकुट ‎(jakuṭa).

### Nom

ʒukel o džukel o djukel m.
* gos
* sinònim de ʒuklano ‎(«bergant»)
* sinònim de ċhelalo ‎(«inútil»)
* sinònim de phiravno ‎(«bandarra»)
* sinònim de astardo ‎(«policia»)

#### Sinònims

* (gos) rikono, porălo

#### Derivats

* ʒukelorro ‎(«cadell»)
* ʒuklano ‎(«caní»)
* ʒukli ‎(«gossa»)

#### Descendents

* Caló català: juquel ‎(džukél)
* Caló espanyol: chuquel ‎(čukél)

### Vegeu també

* Cizmich, Perseo; Adiego, Ignasi-Xavier. Rromani ćhib - Diccionari romaní-català / català-romaní. Círculo Rojo, 2022. ISBN 978-84-1155-225-7.
# ʻAnitola
## Plantilla:-to-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ʻAnitola
* Andorra

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en tongalès
# ʒivipen
## Romaní

   * Etimologia: De ʒivel ‎(«viure», ʒiv-) i el sufix -ipen.

### Nom

ʒivipen o dživipen o djivipen m.
* vida

#### Sinònims

* ʒivdipen, ʒivindipen, tràjo

### Vegeu també

* Cizmich, Perseo; Adiego, Ignasi-Xavier. Rromani ćhib - Diccionari romaní-català / català-romaní. Círculo Rojo, 2022. ISBN 978-84-1155-225-7.
# ʻAnakola
## Hawaià

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ʻAnakola
* Andorra

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en hawaià
# ʻApelila
## Hawaià
### Nom propi

ʻApelila
* abril

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | Ianuali | Pepeluali | Malaki | ʻApelila | Mei | Iune | Iulai | ʻAukake | Kepakemapa | ʻOkakopa | Nowemapa | Kekemapa |
# ʻAukake
## Hawaià
### Nom propi

ʻAukake
* agost

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | Ianuali | Pepeluali | Malaki | ʻApelila | Mei | Iune | Iulai | ʻAukake | Kepakemapa | ʻOkakopa | Nowemapa | Kekemapa |
# ʻIemeni
## Plantilla:-to-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ʻIemeni
* Iemen

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en tongalès
# акцентология
## Búlgar

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: Del llatí accentus i el grec antic λόγος ‎(lógos).

### Nom

акцентология ‎(aktsentologuia) f.
* accentologia

## Kazakh

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: Del llatí accentus i el grec antic λόγος ‎(lógos).

### Nom

акцентология • ‎(akcentologïya/aktsentologuia) ?
* accentologia

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en kazakh

## Rus

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: Del llatí accentus i el grec antic λόγος ‎(lógos).

### Nom

акцентоло́гия • ‎(aktsentológuia) f. inan.
* accentologia

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en rus
# алуминијум
## Serbi
### Nom

алуминијум ‎(manca transliteració)
* Alumini (metall, element químic)
# албан
## Àzeri
### Nom

албан ‎(alban)
* forma en ciríl·lic de alban ‎(«albanès»)
# албани
## Mongol
### Nom

албани ‎(manca transliteració)
* albanès
# албанонь
## Moksa
### Nom

албанонь ‎(manca transliteració)
* albanès
# алкохолизирати
## Serbocroat

   * Pronúncia: /alkoxolizǐːrati/
   * Etimologia: De а̀лкохол ‎(àlkohol) i el sufix -ирати ‎(-irati), de l'àrab كحل ‎(al-kuḥl).

### Verb

алкохолизирати ‎(manca transliteració) ‎(alfabet llatí alkoholizírati)
* (transitiu) alcoholitzar
* (pronominal) alcoholitzar-se

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Glosbe sobre алкохолизирати
# албански
## Búlgar
### Nom

албански ‎(albanski)
* Albanès (idioma).

## Serbi
### Nom

албански ‎(manca transliteració)
* Albanès (idioma).
# албанский
## Rus
### Nom

алба́нский • ‎(albanski) m. inan.
* albanès (llengua)

### Adjectiu

алба́нский • ‎(albanski)
* albanès
# албанський
## Ucraïnès
### Adjectiu

албанський • ‎(albanski)
* albanès
# алуминиум
## Macedoni
### Nom

алуминиум ‎(aluminium)
* alumini
# épiploon
## Francès
### Nom

épiploon m. ‎(plural épiploons)
* Anat. Epipló.

#### Sinònims

* omentum

#### Relacionats

* épiplocèle
* épiplo-entérocèle
* épiploïte
* épiplomérocèle
* épiplomphalocèle
* épiploopexie
* épiplooplastie
* épiplorraphie
* épiplooschéocèle

#### Compostos i expressions

* épiploon accessoire
* épiploon gastrocolique
* épiploon gastro-hépatique
* épiploon gastrosplénique
* épiploon hépatocolique
* épiploon pancréaticosplénique
* grand épiploon
* petit épiploon

### Vegeu també

* Entrada «épiploon» al Trésor de la langue française informatisé (TLFi).
* Quevauvilliers, Jacques. Dictionnaire médical, 2008. Issy-les-Moulineaux: Elsevier Masson, 2007, 322. ISBN 978-2-294-01941-8.
# épiscopale
## Francès
### Adjectiu

épiscopale f. ‎(plural épiscopales)
* forma femenina de épiscopal
# épiscopaux
## Francès
### Adjectiu

épiscopaux m. pl.
* forma plural de épiscopal
# épique
## Francès
### Adjectiu

épique inv. ‎(plural épiques)
* èpic -a
# épiques
## Francès

   * Pronúncia: /eˈpik/

### Adjectiu

épiques inv. pl.
* forma plural de épique
# épiscopal
## Francès
### Adjectiu

épiscopal m. ‎(femení épiscopale, plural masculí épiscopaux, plural femení épiscopales)
* episcopal
# épinochettes
## Francès

   * Pronúncia: /e.pi.nɔˈʃɛt/

### Nom

épinochettes f. pl.
* forma plural de épinochette
# épiploons
## Francès

   * Pronúncia: /e.pi.plɔˈɔ̃/

### Nom

épiploons m. pl.
* forma plural de épiploon
# épiscope
## Francès

   * Pronúncia: /e.pisˈkɔp/

### Nom

épiscope m. ‎(plural épiscopes)
* episcopi

#### Sinònims

* épidiascope

### Vegeu també

* épiscope. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# épiscopales
## Francès
### Adjectiu

épiscopales f. pl.
* forma plural de épiscopale
# νέο
## Grec
### Adjectiu

νέο ‎(neo)
* acusatiu masculí singular de νέος ‎(neos, «jove»)
* nominatiu neutre singular de νέος ‎(neos)
* acusatiu neutre singular de νέος ‎(neos)
* vocatiu neutre singular de νέος ‎(neos)
# ναρκωτικός
## Grec antic

   * Pronúncia: /nar.kɔː.ti.kós/
   * Etimologia: De νάρκωσις ‎(nárkōsis, «endormiscament»).

### Adjectiu

ναρκωτικός ‎(narkōtikós) m. ‎(femení ναρκωτῐκή, neutre ναρκωτῐκόν)
* narcòtic
# νι
## Grec
### Nom

νι ‎(ni) n. ‎(invariable)
* ni, lletra ν ‎(n) Ν ‎(N)
# ναυτικός
## Grec antic

   * Pronúncia: /nau̯.ti.kós/ (s.V aC), /naɸ.tiˈkos/ (s.IV dC)
   * Etimologia: Compost per ναύτης ‎(naútēs, «navegant») i el sufix -ικός ‎(-ikós).

### Adjectiu

ναυτικός ‎(nautikós) m. ‎(femení ναυτῐκή, neutre ναυτῐκόν)
* nàutic
# ναύτης
## Grec antic

   * Pronúncia: /nǎu̯.tɛːs/ (s.V aC), /ˈnaɸ.tis/ (s.IV dC)
   * Etimologia: De ναῦς ‎(naûs, «embarcació»).

### Nom

ναύτης ‎(naútēs) f. ‎(genitiu ναύτου)
* navegant, mariner
# ναῦς
## Grec antic

   * Pronúncia: /nâu̯s/ (s.V aC), /naɸs/ (s.IV dC)
   * Etimologia: Del protoindoeuropeu nāus-1 ‎(«embarcació»).

### Nom

ναῦς ‎(naûs) f. ‎(genitiu ναύτου)
* nau, embarcació

### Vegeu també

* Julius Pokorny, Indogermanisches Etymologisches Wörterbuch, 1956, p.755-756
# νερό
## Grec

   * Pronúncia: /nɛˈɾɔ/
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

νερό ‎(neró) n.
* aigua

#### Declinació

| | Singular | Plural |
| Nominatiu | το νερό | τα νερά |
| Genitiu | του νερού | των νερών |
| Acusatiu | το νερό | τα νερά |
| Vocatiu | νερό | νερά |

### Miscel·lània

* Síl·labes: νε·ρό (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en grec
# ντομάτα
## Grec

   * Pronúncia: /doˈma.ta/
   * Etimologia: Del castellà tomate.

### Nom

ντομάτα ‎(domata) f. ‎(plural ντομάτες)
* tomàquet

### Miscel·lània

* Síl·labes: ντο·μά·τα (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en grec
# νόμισμα
## Grec antic

   * Pronúncia: /ˈnό.mys.mα/
   * Etimologia: De νομίζω ‎(nomízō, «habitual, costumari»), de νόμος ‎(nómos, «costum, llei»).

### Nom

νόμισμα ‎(nómisma) n. ‎(genitiu νομίσματα)
* moneda de curs legal
* sòlid d'or.
# ντοκιμαντέρ
## Grec
### Nom

ντοκιμαντέρ ‎(dokimander) n.
* documentari
# русский
## Rus
### Adjectiu

русский • ‎(russki)
* rus (relatiu a la llengua, ètnia o cultura russes)

#### Relacionats

* российский ‎(rossiski, «relatiu a l'estat de Rússia»)

### Nom

русский • ‎(russki)
* rus (persona d'ètnia russa)
* rus (llengua)

#### Relacionats

* россиянин ‎(rossianin, «natural o resident en Rússia»)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en rus
* Article corresponent a la Viquipèdia en rus
# сакавік
## Belarús
### Nom

сакаві́к • ‎(sakavik) m.
* març

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | сту́дзень ‎(studzen) | люты ‎(liuti) | сакаві́к ‎(sakavik), марац ‎(marats) | красаві́к ‎(krassavik) | май ‎(mai), тра́вень ‎(traven) | чэ́рвень ‎(txerven) | лі́пень ‎(lipen) | жні́вень ‎(jniven) | ве́расень ‎(vérassen) | кастры́чнік ‎(kastrítxnik) | лістапа́д ‎(listapad) | сне́жань ‎(snéjan) |
# самобытность
## Rus
### Nom

самобы́тность • ‎(samobítnost) f.
* singularitat
# своеобразие
## Rus
### Nom

своеобра́зие • ‎(svoieobràzie) f.
* singularitat
# ръка
## Búlgar
### Nom

ръка́ ‎(rakà)
* mà
# рыба
## Rus

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

рыба • ‎(riba)
* peix

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en rus
# рихитӕ
## Osseta
### Nom

рихитӕ ‎(pixitæ)
* bigoti, mostatxo
# різдвяний
## Ucraïnès

   * Pronúncia: [rʲizdʲˈʋʲanei̯]
   * Àudio:
   * Etimologia: De Різдво́ ‎(Rizdvò, «Nadal») i el sufix -яний ‎(-iani).

### Adjectiu

різдвя́ний • ‎(rizdviani)
* nadalenc

#### Relacionats

* новорі́чний ‎(novoritxni)
* святко́вий ‎(sviatkovi)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al dict.com sobre різдвяний
# слика вреди илјада зборови
## Macedoni
### Proverbi

слика вреди илјада зборови ‎(manca transliteració)
* una imatge val més que mil paraules

#### Variants

* една слика вреди илјада збора

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en macedoni
# слика вреди хиљаду речи
## Serbocroat
### Proverbi

слика вреди хиљаду речи
* (ciríl·lic) una imatge val més que mil paraules

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en serbi
# πῆχυς
## Grec antic

   * Pronúncia: /ˈpe.khus/
   * Etimologia: Del protohel·lènic *pā́kʰus, de l'arrel protoindoeuropea *bʰāǵʰus.

### Nom

πῆχυς ‎(pêkhys) m. ‎(genitiu πήχεως)
* avantbraç,
* colze, unitat de mesura: des de l'extrem del dit mig fins al colze
* La peça central que unia les dues banyes d'un arc de tir.
* (en plural) Les banyes d'una lira

#### Variants

* πᾶχυς ‎(pâkhys) (en dialecte eòlic)

### Vegeu també

* Liddell & Scott, A Greek–English Lexicon, Clarendon Press, Oxford, 1940, «πῆχυς».
# ρ
## Grec
### Lletra

ρ ‎(r) ‎(minúscula, majúscula Ρ)
* Dissetena lletra de l'alfabet grec.

#### Relacionats

Alfabet grec: α ‎(a) Α ‎(A) β ‎(v) Β ‎(V) γ ‎(g) Γ ‎(G) δ ‎(d) Δ ‎(D) ε ‎(e) Ε ‎(E) ζ ‎(z) Ζ ‎(Z) η ‎(i) Η ‎(I) θ ‎(th) Θ ‎(Th) ι ‎(i) Ι ‎(I) κ ‎(k) Κ ‎(K) λ ‎(l) Λ ‎(L) μ ‎(m) Μ ‎(M) ν ‎(n) Ν ‎(N) ξ ‎(x) Ξ ‎(X) ο ‎(o) Ο ‎(O) π ‎(p) Π ‎(P) ρ ‎(r) Ρ ‎(R) σ ‎(s) Σ ‎(S) τ ‎(t) Τ ‎(T) υ ‎(i) Υ ‎(I) φ ‎(f) Φ ‎(F) χ ‎(kh) Χ ‎(Kh) ψ ‎(ps) Ψ ‎(Ps) ω ‎(o) Ω ‎(O)

#### Sinònims

* ρο ‎(ro, «ro»)

#### Descendents

* r R (alfabet llatí)
* р Р (alfabet ciríl·lic)
# ρο
## Grec
### Nom

ρο ‎(ro) n. ‎(invariable)
* ro, lletra ρ ‎(r) Ρ ‎(R)
# σκάνδαλον
## Grec antic

   * Pronúncia: /skándalon/
   * Etimologia: De l'arrel protoindoeuropea *skand- ‎(«saltar un obstacle»), amb un terme cognat en sànscrit स्कन्दति ‎(skándati, «parany»).

### Nom

σκάνδαλον ‎(skándalon) n. ‎(genitiu σκανδάλου)
* entrebanc
* parany
* temptació
* escàndol
# ς
## Grec
### Lletra

ς ‎(s) ‎(minúscula, majúscula Σ)
* Lletra sigma minúscula de l'alfabet grec usada a final de mot.

#### Notes

En qualsevol altra posició s’escriu amb la forma normal σ ‎(s).
# σίγμα
## Grec
### Nom

σίγμα ‎(sigma) n. ‎(invariable)
* sigma, lletra σ ‎(s) Σ ‎(S)
# σεξουαλικότητα
## Grec

   * Pronúncia: /se.ksu.a.liˈko.ti.ta/, [seksualiˈkɔtita]
   * Etimologia: De σεξουαλικός ‎(sexualikós) i el sufix -ότητα ‎(-ótita).

### Nom

σεξουαλικότητα ‎(sexualikótita) f.
* sexualitat

#### Relacionats

* σεξ ‎(sex)

### Miscel·lània

* Síl·labes: σε·ξου·α·λι·κό·τη·τα (7)
# πῖ
## Grec antic
### Nom

πῖ ‎(pî) n. ‎(invariable)
* pi, lletra π ‎(p) Π ‎(P).
# σ
## Grec
### Lletra

σ ‎(s) ‎(minúscula, majúscula Σ)
* Divuitena lletra de l'alfabet grec.

#### Variants

* ς ‎(s)

#### Relacionats

Alfabet grec: α ‎(a) Α ‎(A) β ‎(v) Β ‎(V) γ ‎(g) Γ ‎(G) δ ‎(d) Δ ‎(D) ε ‎(e) Ε ‎(E) ζ ‎(z) Ζ ‎(Z) η ‎(i) Η ‎(I) θ ‎(th) Θ ‎(Th) ι ‎(i) Ι ‎(I) κ ‎(k) Κ ‎(K) λ ‎(l) Λ ‎(L) μ ‎(m) Μ ‎(M) ν ‎(n) Ν ‎(N) ξ ‎(x) Ξ ‎(X) ο ‎(o) Ο ‎(O) π ‎(p) Π ‎(P) ρ ‎(r) Ρ ‎(R) σ ‎(s) Σ ‎(S) τ ‎(t) Τ ‎(T) υ ‎(i) Υ ‎(I) φ ‎(f) Φ ‎(F) χ ‎(kh) Χ ‎(Kh) ψ ‎(ps) Ψ ‎(Ps) ω ‎(o) Ω ‎(O)

#### Sinònims

* σίγμα ‎(sigma, «sigma»)

#### Descendents

* s S (alfabet llatí)
* с С (alfabet ciríl·lic)
# σανδάλιον
## Grec antic

   * Pronúncia: /sanˈda.li.on/
   * Etimologia: Diminutiu de σάνδαλον ‎(sándalon, «sandàlia»).

### Nom

σανδάλιον ‎(sandálion) n. ‎(genitiu σανδαλίου)
* sandàlia petita
# बनस्पति
## Hindi

   * Pronúncia: /bənəspət̪ɪ/
   * Etimologia: Del sànscrit वनस्पति.

### Nom

बनस्पति ‎(banaspati) f.
* Vanaspati, déu dels boscos.
* Arbre que dóna fruites sense flor aparent (com algunes figueres).
* arbre

#### Sinònims

* बनसपत्ती

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 171.
# बरछी
## Hindi

   * Pronúncia: /bərtʃʰi/

### Nom

बरछी ‎(barchī) f.
* Pica, llança, dard, javelina.

### Vegeu també

* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 146.
# बहुत
## Hindi

   * Pronúncia: /bəhʊt̪/

### Adverbi

बहुत ‎(bahut)
* molt, en gran quantitat, suficientment, massa

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 182.

## Marathi

   * Pronúncia: /bəhʊt̪/

### Adjectiu

बहुत ‎(bahut)
* molt, abundant

### Vegeu també

* VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 414.