# nou
## Català

   * Pronúncia: /ˈnɔw/
   * Rimes: -ɔw
   * Etimologia:
       Adjectiu: Del llatí novu(m), acusatiu de novus, del proto-itàlic *nowus, del proto-indoeuropeu *néwos, segle XIII. Doblet de novi i nuvi.
       Substantiu: Del llatí vulgar *noce(m), de nūcem, acusatiu de nux, segle XIII.
       Numeral: Del llatí nove(m), segle XIV.

### Adjectiu

nou m. ‎(femení nova, plural masculí nous, plural femení noves)
* Recent, modern, que implica novetat.Icona d'un missatge nou
* Creat, es diu de quelcom que abans no existia.

#### Derivats

* novetat
* novici

#### Compostos i expressions

* nou de trinca = expressió col·loquial que significa molt nou
* nounat = acabat de néixer
* any nou = 1 de gener
* nouvingut

#### Sinònims

* novell, novençà, principiant.

#### Antònims

* vell

#### Traduccions

* Albanès: ri $^{(sq)}$
* Alemany: neu $^{(de)}$
* Anglès: new $^{(en)}$
* Àrab: جَدِيد‎ $^{(ar)}$
* Asturià: nuevu $^{(ast)}$
* Basc: berri $^{(eu)}$
* Búlgar: нов $^{(bg)}$ ‎(nov)
* Castellà: nuevo $^{(es)}$ m.
* Danès: ny $^{(da)}$
* Eslovac: nový $^{(sk)}$
* Eslovè: nov $^{(sl)}$ m., nova $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: nova $^{(eo)}$
* Estonià: uus $^{(et)}$
* Feroès: nýggjur $^{(fo)}$
* Finès: uusi $^{(fi)}$
* Francès: nouveau $^{(fr)}$
* Friülà: gnûv $^{(fur)}$, gnûf $^{(fur)}$
* Gallec: novo $^{(gl)}$
* Gal·lès: newydd $^{(cy)}$
* Georgià: ახალი $^{(ka)}$ ‎(àkhali)
* Grec: νέος $^{(el)}$ ‎(neos)
* Grec antic: νέος $^{(grc)}$ ‎(néos)
* Gujarati: નવું $^{(gu)}$
* Hebreu: חָדָשׁ‎ $^{(he)}$
* Hindi: नया $^{(hi)}$
* Ídix: נײַ‎ $^{(yi)}$
* Indonesi: baru $^{(id)}$
* Irlandès: nua $^{(ga)}$
* Islandès: nýr $^{(is)}$
* Italià: nuovo $^{(it)}$
* Japonès: 新しい $^{(ja)}$
* Kazakh: жаңа $^{(kk)}$ ‎(jaña/janga)
* Letó: jauns $^{(lv)}$
* Llatí: novus $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: NOVETAT $^{(csc)}$
* Luxemburguès: nei $^{(lb)}$
* Macedoni: нов $^{(mk)}$
* Maltès: ġdid $^{(mt)}$
* Neerlandès: nieuw $^{(nl)}$
* Noruec: ny $^{(no)}$
* Occità: nòu $^{(oc)}$, novèl $^{(oc)}$
* Polonès: nowy $^{(pl)}$
* Portuguès: novo $^{(pt)}$
* Retoromànic: nov $^{(rm)}$
* Romanès: nou $^{(ro)}$
* Rus: но́вый $^{(ru)}$ ‎(novi)
* Sànscrit: नव $^{(sa)}$
* Sard: noe $^{(sc)}$, nobu $^{(sc)}$, novu $^{(sc)}$
* Sicilià: novu $^{(scn)}$
* Suec: ny $^{(sv)}$
* Tadjik: нав $^{(tg)}$
* Tagal: bago $^{(tl)}$
* Tai: ใหม่ $^{(th)}$
* Turc: yeni $^{(tr)}$
* Txec: nový $^{(cs)}$
* Ucraïnès: но́вий $^{(uk)}$ ‎(novi)
* Uzbek: yangi $^{(uz)}$
* Való: novea $^{(wa)}$
* Vènet: novo $^{(vec)}$
* Vietnamita: mới $^{(vi)}$
* Xinès: 新 $^{(zh)}$ ‎(xīn)

### Nom

nou f. ‎(plural nous)
* (botànica) Fruit o llavor de la noguera (Juglans regia); és mengívola i de forma molt rugosa.Nou de la noguera
* (botànica) Tipus de fruit sec indehiscent.

#### Sinònims

* [1]: anou
* [2]: núcula

#### Compostos i expressions

* ésser més el soroll que les nous
* nou d’areca
* nou d’Austràlia
* nou de ballesta
* nou de cola
* nou del Brasil
* nou del coll
* nou moscada
* nou vòmica

#### Traduccions

* Alemany: Walnuss $^{(de)}$
* Anglès: walnut $^{(en)}$
* Asturià: nuez $^{(ast)}$ f.
* Basc: intxaur $^{(eu)}$
* Castellà: nuez $^{(es)}$ f.
* Coreà: 호두 $^{(ko)}$ ‎(hodu)
* Danès: valnød $^{(da)}$ c.
* Eslovac: oriešok $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: nukso $^{(eo)}$
* Feroès: valnøt $^{(fo)}$ f.
* Francès: noix $^{(fr)}$
* Friülà: còcule $^{(fur)}$ f.
* Gallec: noz $^{(gl)}$ f.
* Grec: καρύδι $^{(el)}$ n. ‎(karidi)
* Hongarès: dió $^{(hu)}$
* Islandès: valhneta $^{(is)}$ f.
* Italià: noce $^{(it)}$
* Japonès: クルミ $^{(ja)}$ ‎(kurumi)
* Neerlandès: noot $^{(nl)}$, walnoot $^{(nl)}$ m.
* Noruec: valnøtt $^{(no)}$ m. f.
* Occità: notz $^{(oc)}$, noga $^{(oc)}$
* Polonès: orzech $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: noz $^{(pt)}$ f.
* Retoromànic: nusch $^{(rm)}$ f.
* Romanès: nucă $^{(ro)}$ f.
* Rus: гре́цкий оре́х $^{(ru)}$ m. ‎(gretski orekh)
* Serbocroat: орах $^{(sh)}$, orah $^{(sh)}$
* Sicilià: nuci $^{(scn)}$ f.
* Suahili: jozi $^{(sw)}$
* Suec: valnöt $^{(sv)}$ c.
* Turc: ceviz $^{(tr)}$
* Xinès: 核桃 $^{(zh)}$ ‎(hétáo)
* Alemany: Nussfrucht $^{(de)}$
* Anglès: nut $^{(en)}$
* Castellà: nuez $^{(es)}$ m.
* Francès: noix $^{(fr)}$
* Italià: noce $^{(it)}$
* Neerlandès: noot $^{(nl)}$
* Occità: notz $^{(oc)}$, noga $^{(oc)}$
* Turc: kuru yemiş $^{(tr)}$

### Numeral

nou inv.
* (cardinal) Vuit més un.
    Té nou anys
* (valor ordinal) Novè, novena.
    La pàgina nou
    El dia nou de maig

#### Derivats

* dinou (19), noranta (90), vint-i-nou (29), trenta-nou (39), ... noranta-nou (99), nou-cents (900).
* novè, novembre.

#### Traduccions

* Aimara: llatunka $^{(ay)}$
* Alemany: neun $^{(de)}$
* Anglès: nine $^{(en)}$
* Asturià: nueve $^{(ast)}$
* Basc: bederatzi $^{(eu)}$
* Castellà: nueve $^{(es)}$
* Eslovè: nov $^{(sl)}$
* Esperanto: nova $^{(eo)}$
* Francès: neuf $^{(fr)}$
* Gallec: nove $^{(gl)}$
* Hindi: नौ $^{(hi)}$
* Italià: nove $^{(it)}$
* Japonès: 九 $^{(ja)}$
* Llengua de signes catalana: NOU $^{(csc)}$
* Marathi: नौ $^{(mr)}$
* Occità: nòu $^{(oc)}$, nau $^{(oc)}$
* Polonès: dziewięć $^{(pl)}$
* Portuguès: nove $^{(pt)}$
* Romanès: nouă $^{(ro)}$
* Suec: nio $^{(sv)}$
* Tahitià: e iva $^{(ty)}$

### Nom

nou m. ‎(plural nous)
* Xifra i nombre 9.
* (argot casteller) Castell format per un tres envoltat de tres torres, en total nou pilars més el pom de dalt.

### Nom

nou f. pl.
* Novena hora.
    Són les nou del matí

### Verb

nou
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de noure.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb noure.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: nuo

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Romanès

   * Pronúncia: /ˈnow/
   * Etimologia: Del llatí novus.

### Adjectiu

nou m. n. ‎(femení nouă, plural noi)
* nou