OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# molta
## Català

   * Pronúncia: (adjectiu) oriental /ˈmoɫ.tə/, occidental /ˈmoɫ.ta/
   * Pronúncia: (nom, verb)
       Oriental: /ˈmɔɫ.tə/ Occidental: nord-occidental /ˈmɔɫ.ta/ valencià /ˈmɔɫ.ta/, /ˈmɔɫ.tɔ/
   * Rimes: -ɔlta

### Adjectiu

molta f. ‎(plural moltes)
* Forma femenina de molt.

### Nom

molta f. ‎(plural moltes)
* Acció i efecte de moldre.

#### Variants

* mòlta (grafia obsoleta)

#### Traduccions

* Anglès: grinding $^{(en)}$
* Castellà: molienda $^{(es)}$
* Francès: broiement $^{(fr)}$
* Italià: molitura $^{(it)}$

### Verb

molta ‎(infinitiu moldre)
* Participi femení singular del verb moldre.

#### Variants

* mòlta (grafia obsoleta)

### Miscel·lània

* Síl·labes: mol·ta (2)
* Anagrama: molat
# moltes
## Català

   * Pronúncia: (adjectiu) oriental /ˈmoɫ.təs/, occidental /ˈmoɫ.tes/
   * Pronúncia: (nom, verb) oriental /ˈmɔɫ.təs/, occidental /ˈmɔɫ.tes/
   * Rimes: -ɔltes

### Adjectiu

moltes f. pl.
* Forma plural de molta.

### Nom

moltes f. pl.
* Forma plural de molta.

#### Variants

* mòltes (grafia obsoleta)

### Verb

moltes ‎(infinitiu moldre)
* Participi femení plural del verb moldre.

#### Variants

* mòltes (grafia obsoleta)

### Miscel·lània

* Síl·labes: mol·tes (2)
* Heterograma de 6 lletres (elmost)
* Anagrames: molest, mostel, motles, soltem
# mòltes
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈmɔɫ.təs/, occidental /ˈmɔɫ.tes/
   * Rimes: -ɔltes

### Nom

mòltes f. pl.
* Grafia obsoleta des del 2017 de moltes.

### Verb

mòltes
* Grafia obsoleta des del 2017 de moltes.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mòl·tes (2)
* Heterograma de 6 lletres (elmost)
* Anagrames: molest, mostel, motles, soltem
# molts
## Català

   * Pronúncia: (adjectiu) /ˈmoɫs/
   * Rimes: -ols
   * Pronúncia: (verb) /ˈmɔɫs/
   * Rimes: -ɔls
   * Homòfon: mols

### Adjectiu

molts m. pl.
* Forma plural de molt.

### Verb

molts ‎(infinitiu moldre)
* Participi masculí plural del verb moldre.

#### Variants

* mòlts (grafia obsoleta)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
# mòlts
## Català

   * Pronúncia: /ˈmɔɫs/
   * Rimes: -ɔls
   * Homòfon: mols

### Verb

mòlts
* Grafia obsoleta des del 2017 de molts ‎(«verb moldre»).

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
# cafè turc
## Català
### Nom

cafè turc m. ‎(plural cafès turcs)
* Cafè preparat posant el cafè molt a dins d’aigua calenta.

#### Traduccions
### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
# mols
## Català

   * Pronúncia: /ˈmɔɫs/
   * Rimes: -ɔls
   * Homòfons: molts, mòlts

### Nom

mols m. pl.
* Forma plural de mol.

### Verb

mols
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de moldre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
# malaquita
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.ɫəˈki.tə/, occidental /ma.ɫaˈki.ta/
   * Rimes: -ita
   * Etimologia: Del llatí molochītis, del grec antic μολοχίτης ‎(molokhítēs), de μαλαχή ‎(malakhḗ, «malva») per la semblança del color.

### Nom

malaquita f. ‎(plural malaquites)
* Mineral compost de carbonat bàsic de coure, de color verd de diferents tons, usat com a pedra ornamental i com a pigment.
* Pigment verd cristal·lí de carbonat de coure obtingut del mineral per molta, rentat i sedimentació.
* Color verd viu semblant al mineral tallat i polit com a gemma.
    #0BDA51

#### Relacionats

* verd malaquita

#### Traduccions

* Alemany: Malachit $^{(de)}$
* Anglès: malachite $^{(en)}$
* Castellà: malaquita $^{(es)}$ f.
* Esperanto: malakito $^{(eo)}$
* Francès: malachite $^{(fr)}$ f.
* Italià: malachite $^{(it)}$
* Occità: malaquita $^{(oc)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·la·qui·ta (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
* Tesaurus d'Art i Arquitectura
# vistos
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbis.tus/ balear /ˈvis.tos/, /ˈvis.tus/ Occidental: nord-occidental /ˈbis.tos/ valencià /ˈvis.tos/, /ˈbis.tos/
   * Rimes: -istos

### Verb

vistos
* Participi masculí plural del verb veure.

### Miscel·lània

* Síl·labes: vis·tos (2)

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈbis.tos/, meridional /ˈbih.toh/
       Americà: alt /ˈbis.t(o)s/, baix /ˈbih.toh/, austral /ˈbih.tos/
   * Rimes: -istos

### Verb

vistos
* participi masculí plural del verb ver

### Miscel·lània

* Síl·labes: vis·tos (2)
# visto
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈbis.to/, meridional /ˈbih.to/
       Americà: alt /ˈbis.t(o)/, baix /ˈbih.to/
   * Rimes: -isto

### Verb

visto
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb vestir

### Verb

visto
* participi masculí singular del verb ver

### Miscel·lània

* Síl·labes: vis·to (2)
* Anagrama: vitos

## Italià

   * Pronúncia: /ˈvi.sto/

### Verb

visto m. ‎(femení vista, plural masculí visti, plural femení viste)
* participi passat masculí singular de vedere

### Miscel·lània

* Síl·labes: vì·sto (2)
# 馬
## Japonès
### Nom

馬 ‎(hiragana うま, romaji uma)
* cavall
# malaüra
## Català

   * Pronúncia: alguerès /ma.ɾaˈu.ɾa/
   * Rimes: -uɾa
   * Etimologia: Relacionat amb malaurat.

### Nom

malaüra f. ‎(plural malaüres)
* (alguerès) malastrugança, malaurança, malanança

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·la·ü·ra (4)
* Anagrames: alarmau, maulara, maularà

### Vegeu també

* Obres de referència: DAlg
# kebab
## Català

   * Pronúncia: oriental /kəˈβap/, occidental /keˈbap/
   * Rimes: -ap
   * Etimologia: De l'àrab كَبَاب ‎(kabāb), del turc kebap, segle XXI.

### Nom

kebab m. ‎(plural kebabs)
* Carn marinada, sobretot de xai o pollastre, que es cou en un ast vertical giratori i se serveix en tires, sovint com a farciment d'entrepà, típica de l'Orient Mitjà.
    «L’única cosa que podia haver canviat, però que tampoc ho ha fet a tenor de les últimes decisions, era si la carn de kebab podia contenir més fosfats o no, una determinació que depenia de l’Eurocambra.» (Marta Chavarrías, «Els kebabs poden portar fosfats», Consumer, gen. 2018)
* Establiment on es cuinen kebabs.

#### Sinònims

* xix kebab

#### Relacionats

* döner kebab, döner

#### Variants

* kebap, kabob, kebob, kabab

#### Traduccions

* Albanès: qebab $^{(sq)}$ m.
* Anglès: kebab $^{(en)}$, shish kebab $^{(en)}$
* Àrab: كَبَاب $^{(ar)}$ m. ‎(kabāb)
* Asturià: kebab $^{(ast)}$
* Castellà: kebab $^{(es)}$
* Francès: kébab $^{(fr)}$, chiche-kébab $^{(fr)}$
* Gallec: kebab $^{(gl)}$
* Portuguès: kebab $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ke·bab (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, Termcat, ésAdir
# perit
## Català

   * Pronúncia: oriental /pəˈɾit/, occidental /peˈɾit/
   * Rimes: -it
   * Homòfon: parit
   * Etimologia: Del llatí perītus.

### Nom

perit m. ‎(plural perits, femení perita)
* Expert.
* Professional del peritatge.

#### Variants

* pèrit

#### Traduccions

* Anglès: expert $^{(en)}$
* Castellà: perito $^{(es)}$
* Francès: expert $^{(fr)}$
* Italià: perito $^{(it)}$

### Verb

perit ‎(infinitiu perir)
* Participi masculí singular del verb perir.

### Verb

perit ‎(infinitiu peritar)
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de peritar.

#### Variants

* perito, perite, periti

### Miscel·lània

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Síl·labes: pe·rit (2)
* Anagrames: repti, reptí, trepi, trepí

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# granada
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡɾəˈna.ðə/, occidental /ɡɾaˈna.ða/
   * Rimes: -ada
   * Homòfon: Grenada ‎(oriental)

### Nom

granada f. ‎(plural granades)
* Bomba de mà.
* Projectil explosiu, autopropulsat amb un sistema tipus coet, llançat amb alguna arma de foc portàtil (especialment amb llançagranades) o la seva equivalent instal·lada en algun vehicle.
* Projectil explosiu llançat amb un obús o alguna arma semblant.
* En general, qualsevol projectil explosiu llançat a mà o amb arma de foc.
* Acció o efecte de granar.

#### Derivats

* granader
* llançagranades

#### Traduccions

* Alemany: Granate $^{(de)}$ f.
* Anglès: grenade $^{(en)}$
* Àrab: قُنْبُلَة‎ $^{(ar)}$ f.
* Armeni: նռնակ $^{(hy)}$ ‎(nrnak)
* Belarús: грана́та $^{(be)}$ f. ‎(hranata)
* Búlgar: грана́та $^{(bg)}$ f. ‎(granata)
* Castellà: granada $^{(es)}$ f.
* Coreà: 수류탄 $^{(ko)}$ ‎(suryutan)
* Danès: granat $^{(da)}$
* Eslovac: granát $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: granata $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: grenado $^{(eo)}$
* Estonià: granaat $^{(et)}$
* Finès: kranaatti $^{(fi)}$
* Francès: grenade $^{(fr)}$ f.
* Friülà: granade $^{(fur)}$ f.
* Georgià: ყუმბარა $^{(ka)}$ ‎(kúmbara)
* Grec: χειροβομβίδα $^{(el)}$ f. ‎(khirovombida)
* Hebreu: רִמּוֹן‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: हथगोला $^{(hi)}$
* Hongarès: kézigránát $^{(hu)}$
* Ido: grenado $^{(io)}$
* Indonesi: granat $^{(id)}$
* Irlandès: gránáid $^{(ga)}$ f.
* Islandès: handsprengja $^{(is)}$ f.
* Italià: granata $^{(it)}$ f.
* Japonès: 擲弾 $^{(ja)}$
* Kazakh: гранат $^{(kk)}$ ‎(granat)
* Luxemburguès: Granat $^{(lb)}$ f.
* Maltès: granata $^{(mt)}$ f.
* Neerlandès: granaat $^{(nl)}$ m.
* Persa: نارنجک‎ $^{(fa)}$
* Polonès: granat $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: granada $^{(pt)}$ f.
* Romanès: grenadă $^{(ro)}$ n.
* Rus: грана́та $^{(ru)}$ f. ‎(granata)
* Serbocroat: граната $^{(sh)}$, granata $^{(sh)}$ f.
* Suec: granat $^{(sv)}$
* Tagal: granada $^{(tl)}$
* Tai: ระเบิดมือ $^{(th)}$
* Turc: el bombası $^{(tr)}$
* Txec: granát $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: грана́та $^{(uk)}$ f. ‎(hranata)
* Uzbek: granata $^{(uz)}$
* Vietnamita: lựu đạn $^{(vi)}$
* Xinès: 手榴彈 $^{(zh)}$ ‎(手榴弹, shǒuliúdàn)

### Adjectiu

granada f. ‎(plural granades)
* Forma femenina de granat.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gra·na·da (3)
* Anagrama: gardana

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom I., Tom I (p. 1044)
# escorbut
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əs.kurˈbut/ balear /əs.koɾˈbut/, /əs.kurˈbut/ Occidental: /es.koɾˈbut/
   * Rimes: -ut
   * Etimologia: Del francès scorbut, del baix alemany mitjà schorbûk o bé del neerlandès schorbuyck (actualment scheurbuik), de scheuren ‎(«perforar») i bûk o buik ‎(«panxa»).

### Nom

escorbut m. ‎(plural escorbuts)
* Malaltia produïda per un dèficit alimentari de vitamina C que causa anèmia, debilitat i hemorràgies cutànies, especialment a les genives.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: es·cor·but (3)
* Heterograma de 8 lletres (bceorstu)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# escorbuts
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əs.kurˈbuts/ balear /əs.koɾˈbuts/, /əs.kurˈbuts/ Occidental: /es.koɾˈbuts/
   * Rimes: -uts

### Nom

escorbuts m. pl.
* Forma plural de escorbut.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·cor·buts (3)
# arrufat
## Català

   * Pronúncia: oriental /ə.ruˈfat/, occidental /a.ruˈfat/
   * Rimes: -at

### Verb

arrufat
* Participi masculí singular del verb arrufar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ar·ru·fat (3)
* Anagrames: furtara, furtarà, futarra, trufara, trufarà
# ce
## Multilingüe
### Símbol

ce
* Codi de llengua ISO 639-1 del txetxè.

## Català

   * Pronúncia: /ˈse/
   * Rimes: -e
   * Homòfons: ser, sé

### Nom

ce f. ‎(plural ces)
* Lletra c/C.

#### Compostos i expressions

* ce trencada

#### Traduccions

* Anglès: cee $^{(en)}$
* Asturià: ce $^{(ast)}$
* Castellà: ce $^{(es)}$
* Francès: cé $^{(fr)}$ m.
* Italià: ci $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: CE $^{(csc)}$
* Occità: ce $^{(oc)}$

## Castellà

   * Pronúncia: peninsular /ˈθe/, americà /ˈse/
   * Rimes: -e

### Nom

ce f. ‎(plural ces)
* Lletra c/C.

## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡se/
   * Etimologia: Del castellà ce, del francès cé, del rus цэ ‎(tse) o си ‎(si) o de l'anglès cee.

### Nom

ce ‎(acusatiu ce-on, plural ce-oj, acusatiu plural ce-ojn)
* (Kálmán Kalocsay) forma alternativa de co

## Francès

   * Pronúncia: /sə/
   * Etimologia: De l'adverbi llatí ecce.

### Adjectiu

ce m. ‎(femení cette, plural masculí ces, plural femení ces)
* aquest
    Ce chien est adorable.Aquest gos és adorable.

#### Variants

* cet, emprat davant de paraula que comença per vocal o h

## Italià

   * Pronúncia: /ˈt͡ʃe/

### Adverbi

ce
* forma eufònica de ci ‎(«aquí, allà»)

### Pronom

ce
* forma eufònica de ci ‎(«ens»)

### Notes

Substitueix a ci davant de les partícules la, le, li, lo i ne. Exemples:
    ce la portò - ens la portà
    non ce ne importa un fico secco - tant s'ens en dóna
    ce ne sono ancora - encara n'hi ha

### Vegeu també

* xe i che, homòfons amb especulacions sobre paral·lelismes
# efa
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈe.fə/, occidental /ˈe.fa/
   * Etimologia: Del castellà efe.

### Nom

efa f. ‎(plural efes)
* Lletra f/F.

#### Variants

* efe (valencià)
* ef (tradicional)

#### Notes

No s’apostrofa davant l’article (la efa) com a excepció pels noms de lletres.

#### Traduccions

* Anglès: ef $^{(en)}$
* Asturià: efe $^{(ast)}$
* Castellà: efe $^{(es)}$
* Francès: effe $^{(fr)}$ m.
* Italià: effe $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: EFA $^{(csc)}$
* Occità: èfa $^{(oc)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·fa (2)
* Anagrama: fea

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# ge
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʒe/, occidental /d͡ʒe/

### Nom

ge f. ‎(plural ges)
* Nom de la lletra g (G en majúscula), la setena lletra de l'alfabet llatí i la cinquena consonant.

#### Traduccions

* Anglès: gee $^{(en)}$
* Asturià: gue $^{(ast)}$
* Castellà: ge $^{(es)}$
* Francès: gé $^{(fr)}$
* Italià: gi $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: GE $^{(csc)}$
* Occità: ge $^{(oc)}$ f.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈxe/, meridional /ˈhe/
       Americà: alt /ˈxe/, baix /ˈhe/, austral /ˈxe/
   * Rimes: -e

### Nom

ge f. ‎(plural ges)
* ge
# jota
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʒɔ.tə/, occidental /ˈd͡ʒo.ta/
   * Rimes: -ota
   * Etimologia: [1] Del llatí iota, del grec antic ἰῶτα ‎(iôta), segle XVI. Doblet de iota.
   * Etimologia: [2] Del castellà jota, probablement de l'àrab شَطْحَة‎ ‎(šaṭḥa, «ballar»).

### Nom

jota f. ‎(plural jotes)
* Lletra j/J.

#### Traduccions

* Anglès: jay $^{(en)}$
* Asturià: yota $^{(ast)}$, jota $^{(ast)}$
* Castellà: jota $^{(es)}$ f.
* Francès: ji $^{(fr)}$ m.
* Italià: i lunga $^{(it)}$ f.
* Llengua de signes catalana: JOTA $^{(csc)}$
* Occità: ji $^{(oc)}$ f.

### Nom

jota f. ‎(plural jotes)
* Ball i música popular ballat per parelles amb un ritme de tres temps.

#### Traduccions

* Aragonès: hota $^{(an)}$ f.
* Castellà: jota $^{(es)}$ f.
* Gallec: xota $^{(gl)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: jo·ta (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈxo.ta/, meridional /ˈho.ta/
       Americà: alt /ˈxo.t(a)/, baix /ˈho.ta/, austral /ˈxo.ta/
   * Rimes: -ota

### Nom

jota f. ‎(plural jotas)
* jota

### Miscel·lània

* Síl·labes: jo·ta (2)
# ca
## Multilingüe
### Símbol

ca
* Codi de llengua ISO 639-1 del català.

#### Sinònims

* cat (ISO 639-2)

## Català

   * Pronúncia: /ˈka/
   * Rimes: -a
   * Homòfon: ka
   * Etimologia:
       Gos: del llatí canis, segle XIV.
       Casa: apòcope.
       Interjecció: probablement contracció de què ha (d’esser).

### Nom

ca m. ‎(plural cans)
* (obsolet o balear i septentrional) gos

#### Relacionats

* cussa (femella)

#### Compostos i expressions

* ca marí = tauró blanc
* ca vell = home amb gran picardia i experiència
* ésser com el ca i el gat = barallar-se
* estar sol com un ca = estar completament sol, aïllat
* un ca és un gos = expressió amb què es replica a un ca

#### Derivats

* acanissar
* caní, caninament
* canic
* canicultura
* canilla

#### Traduccions
### Nom

ca f. ‎(plural cas)
* Nom de l'onzena lletra de l'alfabet català ("k K").

#### Traduccions

* Anglès: kay $^{(en)}$
* Asturià: ka $^{(ast)}$, ca $^{(ast)}$
* Castellà: ka $^{(es)}$
* Francès: ka $^{(fr)}$ m.
* Italià: cappa $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: CA $^{(csc)}$
* Occità: ca $^{(oc)}$ f.

### Nom

ca f. ‎(plural invariable)
* (seguit d’un nom) casa
    Ca l'Ignasi.

#### Derivats

* cal, cals, can, cas

#### Notes

* Sempre ha d'anar seguit d'un nom, sobrenom, grau parentiu o similar, sovint, però, entre ca i el nom hi ha un article personal (n', l', la, les, s', ...), o bé, un possessiu. Exemples: ca son pare, ca l'àvia
* La contracció s'ha d'aplicar sempre que sigui possible, és a dir, quan l'apostrofació no obliga a trencar-la i quan la forma existeix per la combinació amb un article concret (els masculins singulars i algun masculí plural). Exemples: ca l'Antoni, ca les pintores, però cal Joan i cals pintors.

### Interjecció

ca
* Indica desmentiment, desacord amb l'afirmació anterior.
    Et penses que em venceràs? I ca!
    He de venir ara? Ca! Impossible.

#### Compostos i expressions

* ca barret! = variant intensiva de ca

### Miscel·lània

* Anagrama: aC $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Català antic
### Nom

ca m. ‎(plural cans, femení cana)
* ca, gos
* kan
* (despectiu) moro, gentalla

#### Variants

* ka, can

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo
# ela
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈe.ɫə/, occidental /ˈe.ɫa/
   * Rimes: -ela
   * Etimologia: Del castellà ele.

### Nom

ela f. ‎(plural eles)
* Lletra l/L.

#### Variants

* ele (valencià)
* el (tradicional)

#### Notes

No s’apostrofa davant l’article (la ela) com a excepció pels noms de lletres.

#### Traduccions

* Anglès: el $^{(en)}$, ell $^{(en)}$
* Asturià: ele $^{(ast)}$
* Castellà: ele $^{(es)}$
* Francès: elle $^{(fr)}$ m.
* Italià: elle $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: ELA $^{(csc)}$
* Occità: èla $^{(oc)}$ f.

### Interjecció

ela
* elis

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·la (2)
* Anagrames: ale $^{(revers)}$, alè, alé

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Occità

   * Pronúncia: /ˈe.lo̞/

### Nom

ela f. ‎(plural elas o eles [aranès])
* ela (lletra)

### Pronom

ela f. ‎(plural elas)
* ella
# ena
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈe.nə/, occidental /ˈe.na/
   * Rimes: -ena
   * Etimologia: Del castellà ene.

### Nom

ena f. ‎(plural enes)
* Lletra n/N.

#### Variants

* ene (valencià)
* en (tradicional)

#### Notes

No s’apostrofa davant l’article (la ena) com a excepció pels noms de lletres.

#### Traduccions

* Anglès: en $^{(en)}$
* Asturià: ene $^{(ast)}$
* Castellà: ene $^{(es)}$
* Francès: enne $^{(fr)}$ m.
* Italià: enne $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: ENA $^{(csc)}$
* Occità: èna $^{(oc)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·na (2)
* Anagrama: ane $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Ibèric

   * Pronúncia: /ena/

### Nom propi

ena • ‎
* Formant d’antropònims bimembres

#### Derivats

* lakene ‎
* (Turma Salluitana, llatí) Enasagin

## Occità

   * Pronúncia: /ˈe.no̞/

### Nom

ena f. ‎(plural enas o enes [aranès])
* ena, nom de la lletra n/N

### Contracció

ena f. ‎(en + era, masculí en, plural enas o enes [aranès])
* (gascó pirinenc) a la, en la
# pe
## Català

   * Pronúncia: /ˈpe/
   * Rimes: -e
   * Etimologia:
       [1] Del llatí pē.
       [2] De l’hebreu פה ‎(pe), del protosemític *pay- ‎(«boca»).

### Nom

pe f. ‎(plural pes)
* Lletra p/P.
* Dissetena lletra dels alfabets semítics fenici, arameu, hebreu i d’altres derivats.

#### Relacionats

| | àlef | bet | guímel | dàlet | he | vau | zain | het | tet | iod | caf | làmed | mem | nun | sàmec | ain | pe | tsade | cof | reix | xin | tau |
| Fenici | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Arameu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Hebreu | א | ב | ג | ד | ה | ו | ז | ח | ט | י | כ ך | ל | מ ם | נ ן‬ | ס | ע | פ ף‬ | צ‬ ץ‬‬ | ק‬ | ר‬ | ש | ת |
| Siríac | ܐ | ܒ | ܓ | ܕ | ܗ | ܘ | ܙ | ܚ | ܛ | ܝ | ܟ | ܠ | ܡ | ܢ | ܣ ܤ | ܥ | ܦ | ܨ | ܩ | ܪ | ܫ | ܬ |
| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 20 | 30 | 40 | 50 | 60 | 70 | 80 | 90 | 100 | 200 | 300 | 400 |
* fa (àrab)
* pi (grec)

#### Traduccions

* Anglès: pee $^{(en)}$
* Asturià: pe $^{(ast)}$
* Basc: pe $^{(eu)}$
* Castellà: pe $^{(es)}$ f.
* Francès: pé $^{(fr)}$ m.
* Italià: pi $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: PE $^{(csc)}$
* Occità: pe $^{(oc)}$ f.
* Anglès: pe $^{(en)}$
* Francès: pé $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Anagrama: ep $^{(alfagrama)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Basc
### Nom

pe inan.
* pe (lletra)
* part inferior, baixos, peu

#### Declinació

Nom comú inanimat en vocal
Cas
Indefinit
Singular
Plural
Absolutiu
pe
pea
peak
Ergatiu
pek
peak
peek
Datiu
peri
peari
peei
Genitiu
peren
pearen
peen
Comitatiu
perekin
pearekin
peekin
Benefactiu
perentzat
pearentzat
peentzat
Instrumental
pez
peaz
peez
Partitiu
perik
Prolatiu
petzat
Causal
perengatik
pearengatik
peengatik
Locatius
Inessiu
petan
pean
peetan
Ablatiu
petatik
petik
peetatik
Al·latiu
petara
pera
peetara
Terminatiu
petaraino
peraino
peetaraino
Al·l. direcional
petarantz
perantz
peetarantz
Gen. locatiu
petako
peko
peetako :

#### Notes

* La forma sufixada -pe ‎(«sota») té el valor de preposició.

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈpe/
   * Rimes: -e

### Nom

pe f. ‎(plural pes)
* pe

#### Compostos i expressions

* de pe a pa
# cu
## Multilingüe
### Símbol

cu
* Codi de llengua ISO 639-1 de l'eslavònic.

## Català

   * Pronúncia: /ˈku/
   * Rimes: -u

### Nom

cu f. ‎(plural cus)
* Lletra q/Q.

#### Traduccions

* Anglès: cue $^{(en)}$
* Asturià: cu $^{(ast)}$
* Castellà: cu $^{(es)}$
* Francès: ku $^{(fr)}$ m.
* Italià: cu $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: CU $^{(csc)}$
* Occità: cu $^{(oc)}$ f.

### Miscel·lània

* Anagrama: uc $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Anglès
### Abreviatura

cu
* forma abreujada de see you

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈku/
   * Rimes: -u

### Nom

cu f. ‎(plural cus o cúes)
* cu

## Italià

   * Pronúncia: /ˈku/

### Nom

cu m. f. ‎(plural invariable)
* cu

## Sicilià

   * Pronúncia: /ˈku/

### Pronom

cu
* qui

### Preposició

cu
* amb
# erra
## Català

   * Pronúncia: (lletra) oriental /ˈe.rə/, occidental /ˈe.ra/
   * Pronúncia: (errada, errar)
       Oriental: /ˈɛ.rə/ Occidental: nord-occidental /ˈɛ.ra/ valencià /ˈɛ.ra/, /ˈɛ.rɛ/
   * Rimes: -ɛra
   * Etimologia: [1] Del castellà erre, segle XIX.
   * Etimologia: [2] De errar, segle XV.

### Nom

erra f. ‎(plural erres)
* Lletra r/R.

#### Variants

* erre (valencià)
* er (tradicional)

#### Notes

No s’apostrofa davant l’article (la erra) com a excepció pels noms de lletres.

#### Compostos i expressions

* erra vibrant
* erra bategant

#### Traduccions

* Anglès: ar $^{(en)}$
* Asturià: erre $^{(ast)}$
* Castellà: erre $^{(es)}$
* Francès: erre $^{(fr)}$ m.
* Italià: erre $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: ERRA $^{(csc)}$
* Occità: èrra $^{(oc)}$ f.

### Nom

erra f. ‎(plural erres)
* (literari) errada

### Verb

erra
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de errar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb errar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: er·ra (2)
* Anagrames: arre $^{(revers)}$, rera

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# essa
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈe.sə/, occidental /ˈe.sa/
   * Rimes: -esa
   * Homòfon: ésser
   * Etimologia: Del castellà ese.

### Nom

essa f. ‎(plural esses)
* Lletra s/S.

#### Variants

* esse (valencià)
* es (tradicional)

#### Notes

No s’apostrofa davant l’article (la essa) com a excepció pels noms de lletres.

#### Compostos i expressions

* essa sorda
* essa sonora

#### Traduccions

* Anglès: ess $^{(en)}$
* Asturià: ese $^{(ast)}$
* Castellà: ese $^{(es)}$
* Francès: esse $^{(fr)}$ m.
* Italià: esse $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: ESSA $^{(csc)}$
* Occità: èssa $^{(oc)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·sa (2)
* Anagrama: ases

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot