OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# flechas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfle.t͡ʃas/, meridional /ˈfle.t͡ʃah/
       Americà: alt /ˈfle.t͡ʃ(a)s/, baix /ˈfle.t͡ʃah/, austral /ˈfle.t͡ʃas/
   * Rimes: -etʃas

### Nom

flechas f. pl.
* forma plural de flecha
# flectere
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈflɛk.tɛ.rɛ/

### Verb

flectere
* infinitiu del present actiu de flectō
# ezpataraino
## Basc
### Nom

ezpataraino
* terminatiu definit singular de ezpata
# ezpatatako
## Basc
### Nom

ezpatatako
* genitiu locatiu indefinit de ezpata
# ezpatatan
## Basc
### Nom

ezpatatan
* inessiu indefinit de ezpata
# ezpatarekin
## Basc
### Nom

ezpatarekin
* comitatiu definit singular de ezpata
* comitatiu indefinit de ezpata
# ezpatarengatik
## Basc
### Nom

ezpatarengatik
* causal definit singular de ezpata
* causal indefinit de ezpata
# ezpatarentzat
## Basc
### Nom

ezpatarentzat
* benefactiu indefinit de ezpata
* benefactiu definit singular de ezpata
# ezpatarik
## Basc
### Nom

ezpatarik
* partitiu indefinit de ezpata
# ezpataren
## Basc
### Nom

ezpataren
* genitiu indefinit de ezpata
* genitiu definit singular de ezpata
# ezpatarantz
## Basc
### Nom

ezpatarantz
* al·latiu direccional definit singular de ezpata
# ezpatari
## Basc
### Nom

ezpatari
* datiu definit singular de ezpata
* datiu indefinit de ezpata
# finiríets
## Català antic
### Verb

finiríets
* segona persona plural (vós, vosaltres) del condicional de finir

#### Variants

* finiríeu
# finiríeu
## Català

   * Pronúncia: oriental /fi.niˈɾi.əw/, occidental /fi.niˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

finiríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de finir.

#### Variants

* finiríveu

## Català antic
### Verb

finiríeu
* segona persona plural (vós, vosaltres) del condicional de finir

#### Variants

* finiríets
# finirà
## Català

   * Pronúncia: /fi.niˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

finirà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de finir.

## Català antic
### Verb

finirà
* tercera persona singular (él, eyl, ell) del futur de finir

## Italià

   * Pronúncia: /fi.niˈra/
   * Rimes: -a

### Verb

finirà
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del futur de finire
# finiré
## Català

   * Pronúncia: /fi.niˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

finiré
* Primera persona del singular (jo) del futur de finir.

### Miscel·lània

* Anagrama: inferí

## Català antic
### Verb

finiré
* primera persona singular (io, yo, jo) del futur de finir
# finirono
## Italià
### Verb

finirono
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del passat de finire
# finiriven
## Català
### Verb

finiriven
* (alguerès) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de finir.

#### Variants

* finirien
# finirives
## Català
### Verb

finirives
* (alguerès) Segona persona del singular (tu) del condicional de finir.

#### Variants

* finiries
# finiràs
## Català

   * Pronúncia: /fi.niˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

finiràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de finir.

## Català antic
### Verb

finiràs
* segona persona singular (tu) del futur de finir
# fartades
## Català

   * Pronúncia: oriental /fərˈta.ðəs/, occidental /faɾˈta.ðes/
   * Rimes: -ades

### Verb

fartades
* Participi femení plural del verb fartar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·ta·des (3)
# fartaner
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fər.təˈne/ Occidental: nord-occidental /far.taˈne/, valencià /faɾ.taˈneɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: De fart, l'infix -an- i el sufix -er.

### Nom

fartaner m. ‎(plural fartaners, femení fartanera)
* Persona que li agrada menjar molt.

#### Sinònims

* fart, fartó

#### Traduccions

* Anglès: glutton $^{(en)}$
* Castellà: tragón $^{(es)}$ m.
* Francès: goinfre $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·ta·ner (3)
* Anagrames: aferrant, fartaren

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# fartant
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fərˈtan/ balear /fəɾˈtant/, /fərˈtan/ Occidental: nord-occidental /farˈtan/ valencià /faɾˈtant/, /faɾˈtan/
   * Rimes: -ant

### Verb

fartant
* Gerundi del verb fartar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·tant (2)
# fartaran
## Català

   * Pronúncia: oriental /fər.təˈɾan/, occidental /faɾ.taˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

fartaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de fartar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·ta·ran (3)
# fartar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fərˈta/ Occidental: nord-occidental /farˈta/ valencià /faɾˈtaɾ/, /faɾˈta/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Etimologia: De fart, segle XV.

### Verb

fartar trans.
* Forma alternativa de afartar.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: farto, farta, fartem

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·tar (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, GDLC, DCVB
# fartara
## Català
### Verb

fartara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb fartar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb fartar.

#### Variants

* [1] fartés, fartàs
* [2] fartés, fartàs

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·ta·ra (3)
* Anagrames: afartar, tafarra
# fartam
## Català
### Verb

fartam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de fartar.

#### Variants

* fartem

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·tam (2)
# fabbest
## Anglès
### Adjectiu

fabbest
* forma superlativa de fab
# faber
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfa.bɛr/
   * Etimologia: Del protoindoeuropeu *dhabh («adequar»).

### Nom

faber m. ‎(genitiu fabrī)
* artesà
* forjador

#### Declinació

2a declinació (e)r-, -ī :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | faber | fabrī |
| Vocatiu | faber | fabrī |
| Acusatiu | fabrum | fabrōs |
| Genitiu | fabrī | fabrōrum |
| Datiu | fabrō | fabrīs |
| Ablatiu | fabrō | fabrīs |

#### Derivats

* fabrica
* fābrīlis

### Adjectiu

faber m., fabra f., fabrum n.
* enginyós, elaborat, artesanal

#### Declinació

Primera i segona declinació, -er, -ra, -rum.
| Cas | Singular | Singular | Singular | Plural | Plural | Plural |
| Cas | Masculí | Femení | Neutre | Masculí | Femení | Neutre |
| Nominatiu | faber | fabra | fabrum | fabrī | fabrae | fabra |
| Vocatiu | faber | fabra | fabrum | fabrī | fabrae | fabra |
| Acusatiu | fabrum | fabram | fabrum | fabrōs | fabrās | fabra |
| Genitiu | fabrī | fabrae | fabrī | fabrōrum | fabrārum | fabrōrum |
| Datiu | fabrō | fabrae | fabrō | fabrīs | fabrīs | fabrīs |
| Ablatiu | fabrō | fabrā | fabrō | fabrīs | fabrīs | fabrīs |

### Vegeu també

* ↑ Julius Pokorny, Indogermanisches etymologisches Wörterbuch, 1959, p.233-234
# fa'
## Italià
### Verb

fa'
* segona persona singular (tu) de l'imperatiu de fare
# fabbricazioni
## Italià

   * Pronúncia: /fab.bri.katˈt͡sjoː.ni/

### Nom

fabbricazioni f. pl.
* forma plural de fabbricazione
# fabbiest
## Anglès
### Adjectiu

fabbiest
* forma superlativa de fabby
# fabby
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfæb.i/
   * Etimologia: Derivat de fab

### Adjectiu

fabby ‎(comparatiu fabbier, superlatiu fabbiest)
* (col·loquial) meravellós

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# fabbricazione
## Italià

   * Pronúncia: /fab.bri.katˈt͡sjoː.ne/

### Nom

fabbricazione f. ‎(plural fabbricazioni)
* fabricació

### Miscel·lània

* Síl·labes: fab·bri·ca·zió·ne (5)
# fab
## Anglès

   * Pronúncia: /fæb/
   * Etimologia: Abreviació de fabulous

### Adjectiu

fab ‎(comparatiu fabber, superlatiu fabbest)
* (col·loquial) meravellós

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# fabber
## Anglès
### Adjectiu

fabber
* forma comparativa de fab
# fabbier
## Anglès
### Adjectiu

fabbier
* forma comparativa de fabby
# flotis
## Català

   * Pronúncia: /ˈfɫɔ.tis/
   * Rimes: -ɔtis

### Verb

flotis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb flotar.

### Miscel·lània

* Anagrama: fòtils
# flottements
## Francès

   * Pronúncia: /flɔtˈmɑ̃/

### Nom

flottements m. pl.
* forma plural de flottement
# floto
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfɫɔ.tu/, occidental /ˈfɫɔ.to/

### Verb

floto
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de flotar.

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈflo.to/
       Americà: alt /ˈflo.t(o)/, baix /ˈflo.to/
   * Rimes: -oto

### Verb

floto
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb flotar
# flotter
## Francès

   * Pronúncia: /floˈte/ àudio
   * Etimologia: Del protogermànic *flutōną («surar, nedar»), del protoindoeuropeu *plew-, *plōw-.

### Verb

flotter
* flotar, surar
    «Lorsqu’un cadavre flotte à peu de distance d’un rivage plat, il est bien rare que le flot ne l’y rejette pas tôt ou tard.» (Jules Verne, L’Île mystérieuse, ed.Jules Hetzel et Cie, 1874, p. 63)Quan un cadàver sura a poca distància d'una riba plana, és ben estrany que el corrent no l'acabi traient més tard o més aviat.
* bascular, fluctuar, oscil·lar
    «[…], ni la très-noble et très-sèche mademoiselle d’Hérouville qui flotte entre trente et cinquante ans, sans se décider à un chiffre tolérable.» (Honoré de Balzac, Modeste Mignon, 1844), ni la molt noble i molt aspra senyoreta d'Hérouville, que fluctua entre els trenta i els cinquanta anys, sense decidir-se per una xifra acceptable.
* afluixar
    Laisser flotter les rênes de son coursier.Deixar fluixes les regnes del cavall.

#### Conjugació
### Vegeu també

* Entrada «flotter» al Trésor de la langue française informatisé (TLFi).
# flotin
## Català

   * Pronúncia: /ˈfɫɔ.tin/
   * Rimes: -ɔtin

### Verb

flotin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb flotar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb flotar.
# flottement de la défense
## Francès
### Nom

flottement de la défense m. ‎(plural flottements de la défense)
* (basquetbol) marcatge en flotació

#### Sinònims

* défense flottante

### Vegeu també

* flottement de la défense. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# flottements de la défense
## Francès
### Nom

flottements de la défense m. pl.
* forma plural de flottement de la défense
# flotillas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /floˈti.ʎas/, meridional /floˈti.ʝah/
       Americà: alt /floˈti.ʝ(a)s/, baix /floˈti.ʝah/, austral \floˈti.ʒas\
   * Rimes: -iʎas

### Nom

flotillas f. pl.
* forma plural de flotilla
# flottement
## Francès

   * Pronúncia: /flɔ.təˈmɑ̃/

### Nom

flottement m. ‎(plural flottements)
* basculació
# flatotaj
## Esperanto

   * Pronúncia: /flaˈto.taj/

### Verb

flatotaj
* forma plural de flatota
# flatote
## Esperanto

   * Pronúncia: /flaˈto.te/

### Verb

flatote
* participi passiu adverbial futur de flati
# flatotojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /flaˈto.tojn/

### Verb

flatotojn
* acusatiu plural de flatoto
# flatoto
## Esperanto

   * Pronúncia: /flaˈto.to/

### Verb

flatoto ‎(plural flatotoj, acusatiu flatoton, plural acusatiu flatotojn)
* participi passiu nominal futur de flati
# flatotoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /flaˈto.toj/

### Verb

flatotoj
* forma plural de flatoto
# flatten
## Anglès
### Verb

flatten ‎(3a persona singular present flattens, gerundi flattening, passat i participi flattened)
* aplanar
* aixafar
# flatotajn
## Esperanto

   * Pronúncia: /flaˈto.tajn/

### Verb

flatotajn
* acusatiu plural de flatota
# flatotan
## Esperanto

   * Pronúncia: /flaˈto.tan/

### Verb

flatotan
* acusatiu de flatota
# flatoton
## Esperanto

   * Pronúncia: /flaˈto.ton/

### Verb

flatoton
* acusatiu de flatoto
# flats
## Anglès
### Nom

flats
* forma plural de flat
# fregall
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾəˈɣaʎ/ balear /fɾəˈɣaʎ/, /fɾəˈɣaj/ Occidental: /fɾeˈɣaʎ/
   * Rimes: -aʎ
   * Etimologia: De fregar i el sufix -all, segle XVI.

### Nom

fregall m. ‎(plural fregalls)
* Manyoc de fibres metàl·liques o sintètiques, originalment d’espart, que serveix per a fregar.

#### Sinònims

* espart

#### Traduccions

* Alemany: Scheuerlappen $^{(de)}$
* Anglès: scourer $^{(en)}$, scrubber $^{(en)}$
* Castellà: estropajo $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·gall (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* Petit Atles Lingüístic del Domini Català
# fregador
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾə.ɣəˈðo/ Occidental: nord-occidental /fɾe.ɣaˈðo/, valencià /fɾe.ɣaˈðoɾ/
   * Rimes: -o(ɾ)
   * Etimologia: De fregar i el sufix -dor, segle XVI.

### Adjectiu

fregador m. ‎(femení fregadora, plural masculí fregadors, plural femení fregadores)
* Que frega.

#### Traduccions

* Castellà: fregador $^{(es)}$

### Nom

fregador m. ‎(plural fregadors, femení fregadora)
* Qui frega.

#### Traduccions

* Anglès: rubber $^{(en)}$
* Castellà: fregador $^{(es)}$ m.

### Nom

fregador m. ‎(plural fregadors)
* Espai d’una cuina d’un restaurant on es freguen els estris.
* (Aragó, valencià meridional) aigüera

#### Variants

* fregadora

#### Traduccions

* Francès: plonge $^{(fr)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·ga·dor (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# fregament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾə.ɣəˈmen/ balear /fɾə.ɣəˈment/, /fɾə.ɣəˈmen/ Occidental: nord-occidental /fɾe.ɣaˈmen/ valencià /fɾe.ɣaˈment/, /fɾe.ɣaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De fregar.

### Nom

fregament m. ‎(plural fregaments)
* Acció de fregar.
* Fricció.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·ga·ment (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# fer-se l'andorrà
## Català
### Verb

fer-se l'andorrà
* Forma alternativa de fer l'andorrà.
# fer-s'ho venir bé
## Català
### Verb

fer-s'ho venir bé
* Arranjar-ho de forma adequada.
    «Salomé va fer veure que el cridaven, per distreure els altres dos, però més tard va fer-s’ho venir bé perquè li acabés de contar la feta, a ella sola.» (Maria Barbal, Càmfora, 1992, ISBN 9788474105742)

### Vegeu també

* Obres de referència: DSFF
# fer-se
## Català
### Verb

fer-se
* Forma pronominal de fer.

### Miscel·lània

* Anagrama: feres
# fer-se'n
## Català
### Verb

fer-se'n
* (literalment) Vegeu fer, se i en.
* Pagar per alguna cosa.
    «I quan ell et veurà tan esporuguit i sense alė, de seguida t’aturarà i no deixarà de preguntar-te on l’has comprada i quant te n’has fet.» (Plaute, Marçal Olivar (trad.), Comèdies (vol. VI): El mercader. El militar fanfarró, Fundació Bernat Metge, p. 23, ISBN 9788498590074)
* (interrogatiu) Demanar per algú o alguna cosa que no es troba o que no se’n té notícia.
    «Què se n’ha fet a casa nostra d’aquell fals teatre d’avant-guerra que oscil·lava entre el popularisme més cofoi i l’intel·lectualisme venut i sense fe?» (Ariel: revista de les arts, 1946)

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC, DSFF
# fer-se la punyeta
## Català
### Verb

fer-se la punyeta
* (antigament) masturbar-se
* Forma pronominal de fer la punyeta.

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, DSFF
# fer-se càrrec
## Català
### Verb

fer-se càrrec
* Sinònim de encarregar-se.
* Sinònim de comprendre.

#### Variants

* (comprendre) fer-se el càrrec

#### Traduccions

* Castellà: hacerse cargo $^{(es)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, DSFF
# fer-se fotre
## Català
### Verb

fer-se fotre
* Haver de resignar-se suportant una contrarietat.

#### Traduccions

* Castellà: joderse $^{(es)}$, chincharse $^{(es)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV
# fer-se malveure
## Català
### Verb

fer-se malveure pron. ‎(pronominal fer-se malveure's)
* Guanyar-se l’animadversió.

#### Traduccions

* Castellà: ganarse antipatías $^{(es)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC
# fer Pasqua abans de Rams
## Català

   * Etimologia: Sentit d’anticipació i trasbals de l’ordre moral tradicional perquè, en la litúrgia, la celebració del Diumenge de Rams és anterior a la Pasqua.

### Verb

fer Pasqua abans de Rams
* Tenir relacions sexuals abans d’haver-se casat.

#### Traduccions

* Francès: faire Pâques avant les Rameaux $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB, DSFF
# fer-se veure
## Català
### Verb

fer-se veure
* Obrar per exhibir-se.
    «En Manel agafava l’autocar, es feia veure xerrant amb tothom i, en arribar al camp marxava sol suposadament cap a la seva localitat.»(Ángel Comas, Els pertorbadors documents trobats a Sant Cugat, 2019, Caligrama, ISBN 9788417505653)

#### Traduccions

* Anglès: make an exhibition of oneself $^{(en)}$
* Castellà: dar la nota $^{(es)}$
* Francès: se donner en spectacle $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC, DSFF
# franciumon
## Esperanto

   * Pronúncia: /fran.t͡siˈu.mon/

### Nom

franciumon
* acusatiu de franciumo
# franciums
## Anglès
### Nom

franciums
* forma plural de francium
# franciule
## Romanès
### Nom

franciule
* vocatiu singular de franciu
# franciul
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -ul.

### Nom

franciul
* nominatiu i acusatiu definit singular de franciu
# franciului
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -ului.

### Nom

franciului
* genitiu i datiu definit singular de franciu
# franciu
## Romanès

   * Pronúncia: /ˈfran.ʧju/

### Nom

franciu n. ‎(sense plural)
* franci

#### Declinació

| | Singular | Singular | Singular | Plural | Plural | Plural |
| | Indefinit | Indefinit | Definit | Indefinit | Indefinit | Definit |
| Nominatiu-acusatiu | (un) | franciu | franciul | | - | - |
| Genitiu-datiu | (unui) | franciu | franciului | | - | - |
| Vocatiu | | franciule | franciule | | - | - |

#### Relacionats

| $_1$ H | | | | | | | | | | | | | | | | | $_2$ He |
| $_3$ Li | $_4$ Be | | | | | | | | | | | $_5$ B | $_6$ C | $_7$ N | $_8$ O | $_9$ F | $_{10}$ Ne |
| $_{11}$ Na | $_{12}$ Mg | | | | | | | | | | | $_{13}$ Al | $_{14}$ Si | $_{15}$ P | $_{16}$ S | $_{17}$ Cl | $_{18}$ Ar |
| $_{19}$ K | $_{20}$ Ca | $_{21}$ Sc | $_{22}$ Ti | $_{23}$ V | $_{24}$ Cr | $_{25}$ Mn | $_{26}$ Fe | $_{27}$ Co | $_{28}$ Ni | $_{29}$ Cu | $_{30}$ Zn | $_{31}$ Ga | $_{32}$ Ge | $_{33}$ As | $_{34}$ Se | $_{35}$ Br | $_{36}$ Kr |
| $_{37}$ Rb | $_{38}$ Sr | $_{39}$ Y | $_{40}$ Zr | $_{41}$ Nb | $_{42}$ Mo | $_{43}$ Tc | $_{44}$ Ru | $_{45}$ Rh | $_{46}$ Pd | $_{47}$ Ag | $_{48}$ Cd | $_{49}$ In | $_{50}$ Sn | $_{51}$ Sb | $_{52}$ Te | $_{53}$ I | $_{54}$ Xe |
| $_{55}$ Cs | $_{56}$ Ba | * | $_{72}$ Hf | $_{73}$ Ta | $_{74}$ W | $_{75}$ Re | $_{76}$ Os | $_{77}$ Ir | $_{78}$ Pt | $_{79}$ Au | $_{80}$ Hg | $_{81}$ Tl | $_{82}$ Pb | $_{83}$ Bi | $_{84}$ Po | $_{85}$ At | $_{86}$ Rn |
| $_{87}$ Fr | $_{88}$ Ra | ** | $_{104}$ Rf | $_{105}$ Db | $_{106}$ Sg | $_{107}$ Bh | $_{108}$ Hs | $_{109}$ Mt | $_{110}$ Ds | $_{111}$ Rg | $_{112}$ Cn | $_{113}$ Nh | $_{114}$ Fl | $_{115}$ Mc | $_{116}$ Lv | $_{117}$ Ts | $_{118}$ Og |
| * | * | $_{57}$ La | $_{58}$ Ce | $_{59}$ Pr | $_{60}$ Nd | $_{61}$ Pm | $_{62}$ Sm | $_{63}$ Eu | $_{64}$ Gd | $_{65}$ Tb | $_{66}$ Dy | $_{67}$ Ho | $_{68}$ Er | $_{69}$ Tm | $_{70}$ Yb | $_{71}$ Lu |
| ** | ** | $_{89}$ Ac | $_{90}$ Th | $_{91}$ Pa | $_{92}$ U | $_{93}$ Np | $_{94}$ Pu | $_{95}$ Am | $_{96}$ Cm | $_{97}$ Bk | $_{98}$ Cf | $_{99}$ Es | $_{100}$ Fm | $_{101}$ Md | $_{102}$ No | $_{103}$ Lr |
# franciĉo
## Esperanto

   * Pronúncia: /franˈt͡si.t͡ʃo/
   * Etimologia: De l'arrel √franc, l'infix -iĉ- i la desinència -o.

### Nom

franciĉo ‎(acusatiu franciĉon, plural franciĉoj, plural acusatiu franciĉojn)
* francès (home)

#### Relacionats

* franco, francino

#### Variants

* francicho (sistema h), francicxo (sistema x)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Plena Ilustrita Vortaro de Esperanto sobre franco
# franciumo
## Esperanto
### Nom

franciumo ‎(incomptable, acusatiu franciumon)
* franci

#### Relacionats

| $_1$ H | | | | | | | | | | | | | | | | | $_2$ He |
| $_3$ Li | $_4$ Be | | | | | | | | | | | $_5$ B | $_6$ C | $_7$ N | $_8$ O | $_9$ F | $_{10}$ Ne |
| $_{11}$ Na | $_{12}$ Mg | | | | | | | | | | | $_{13}$ Al | $_{14}$ Si | $_{15}$ P | $_{16}$ S | $_{17}$ Cl | $_{18}$ Ar |
| $_{19}$ K | $_{20}$ Ca | $_{21}$ Sc | $_{22}$ Ti | $_{23}$ V | $_{24}$ Cr | $_{25}$ Mn | $_{26}$ Fe | $_{27}$ Co | $_{28}$ Ni | $_{29}$ Cu | $_{30}$ Zn | $_{31}$ Ga | $_{32}$ Ge | $_{33}$ As | $_{34}$ Se | $_{35}$ Br | $_{36}$ Kr |
| $_{37}$ Rb | $_{38}$ Sr | $_{39}$ Y | $_{40}$ Zr | $_{41}$ Nb | $_{42}$ Mo | $_{43}$ Tc | $_{44}$ Ru | $_{45}$ Rh | $_{46}$ Pd | $_{47}$ Ag | $_{48}$ Cd | $_{49}$ In | $_{50}$ Sn | $_{51}$ Sb | $_{52}$ Te | $_{53}$ I | $_{54}$ Xe |
| $_{55}$ Cs | $_{56}$ Ba | * | $_{72}$ Hf | $_{73}$ Ta | $_{74}$ W | $_{75}$ Re | $_{76}$ Os | $_{77}$ Ir | $_{78}$ Pt | $_{79}$ Au | $_{80}$ Hg | $_{81}$ Tl | $_{82}$ Pb | $_{83}$ Bi | $_{84}$ Po | $_{85}$ At | $_{86}$ Rn |
| $_{87}$ Fr | $_{88}$ Ra | ** | $_{104}$ Rf | $_{105}$ Db | $_{106}$ Sg | $_{107}$ Bh | $_{108}$ Hs | $_{109}$ Mt | $_{110}$ Ds | $_{111}$ Rg | $_{112}$ Cn | $_{113}$ Nh | $_{114}$ Fl | $_{115}$ Mc | $_{116}$ Lv | $_{117}$ Ts | $_{118}$ Og |
| * | * | $_{57}$ La | $_{58}$ Ce | $_{59}$ Pr | $_{60}$ Nd | $_{61}$ Pm | $_{62}$ Sm | $_{63}$ Eu | $_{64}$ Gd | $_{65}$ Tb | $_{66}$ Dy | $_{67}$ Ho | $_{68}$ Er | $_{69}$ Tm | $_{70}$ Yb | $_{71}$ Lu |
| ** | ** | $_{89}$ Ac | $_{90}$ Th | $_{91}$ Pa | $_{92}$ U | $_{93}$ Np | $_{94}$ Pu | $_{95}$ Am | $_{96}$ Cm | $_{97}$ Bk | $_{98}$ Cf | $_{99}$ Es | $_{100}$ Fm | $_{101}$ Md | $_{102}$ No | $_{103}$ Lr |
# franciĉoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /franˈt͡si.t͡ʃoj/

### Nom

franciĉoj
* forma plural de franciĉo
# fogueriries
## Català
### Verb

fogueriries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de foguerir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·gue·ri·ri·es (5)
# foguerires
## Català
### Verb

foguerires
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de foguerir.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb foguerir.

#### Variants

* [2] foguerigueres

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·gue·ri·res (4)
# foguerirà
## Català
### Verb

foguerirà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de foguerir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·gue·ri·rà (4)
# fogueriran
## Català
### Verb

fogueriran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de foguerir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·gue·ri·ran (4)
# foguerirem
## Català
### Verb

foguerirem
* Primera persona del plural (nosaltres) del futur de foguerir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·gue·ri·rem (4)
# foguerireu
## Català
### Verb

foguerireu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de foguerir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·gue·ri·reu (4)
# fogueririen
## Català
### Verb

fogueririen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de foguerir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·gue·ri·ri·en (5)
# foguerira
## Català
### Verb

foguerira
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb foguerir.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb foguerir.

#### Variants

* [1] fogueriguera
* [2] fogueriguera

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·gue·ri·ra (4)
# fogueriren
## Català
### Verb

fogueriren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de foguerir.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb foguerir.

#### Variants

* [2] foguerigueren

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·gue·ri·ren (4)
# fogueriria
## Català
### Verb

fogueriria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de foguerir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de foguerir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·gue·ri·ri·a (5)
# faceciosament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fə.sə.siˌo.zəˈmen/ balear /fə.sə.siˌo.zəˈment/, /fə.sə.siˌo.zəˈmen/ Occidental: nord-occidental /fa.se.siˌo.zaˈmen/ valencià /fa.se.siˌo.zaˈment/, /fa.se.siˌo.zaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De faceciós i el sufix -ment.

### Adverbi

faceciosament
* D’una manera faceciosa.

#### Traduccions

* Anglès: facetiously $^{(en)}$
* Castellà: graciosamente $^{(es)}$
* Francès: facétieusement $^{(fr)}$
* Italià: faceziosamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·ce·ci·o·sa·ment (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# faced
## Anglès

   * Pronúncia: /feɪst/ àudio (EUA)

### Verb

faced
* passat i participi de face