OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# cus
## Català

   * Pronúncia: /ˈkus/
   * Rimes: -us
   * Etimologia: De quis, d’origen onomatopeic.

### Nom

cus m. ‎(plural cussos)
* (balear) gos petit

### Nom

cus f.
* Coa, enòcoa baixa i de forma convexa.

#### Traduccions

* Anglès: chous $^{(en)}$
* Castellà: chous $^{(es)}$, coa $^{(es)}$

### Nom

cus f. pl.
* Forma plural de cu.

### Verb

cus
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de cosir.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb cosir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: suc $^{(revers)}$, ucs

### Vegeu també

* D.O.G.C. 3611

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈkus/, meridional /ˈkuh/
       Americà: alt /ˈkus/, baix /ˈkuh/, austral /ˈkus/
   * Rimes: -us

### Nom

cus f. pl.
* forma plural de cu
# dad
## Català

   * Pronúncia: /ˈdat/
   * Rimes: -at
   * Homòfon: dat
   * Etimologia: De l’àrab ضاد ‎(ḍād).

### Nom

dad f. ‎(plural dads)
* Quinzena lletra de l'alfabet àrab.

#### Relacionats

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| ا | ب | ت | ث | ج | ح | خ | د | ذ | ر | ز | س | ش | ص |
| àlif | ba | ta | tha | jim | ha | kha | dal | dhal | ra | zay | sin | xin | sad |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| ض | ط | ظ | ع | غ | ف | ق | ك | ل | م | ن | ه | و | ي |
| dad | ta | dha | ayn | ghayn | fa | qaf | kaf | lam | mim | nun | ha | waw | ya |

#### Traduccions

* Anglès: daad $^{(en)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC

## Anglès

   * Pronúncia: /dæd/
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

dad ‎(plural dads)
* (familiar) pare

#### Sinònims

* father, daddy

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: add $^{(alfagrama)}$

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Cambridge English Dictionary© sobre dad
* Per a més informació vegeu l'entrada al Collins Dictionary© sobre dad

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈdað\, meridional \ˈda(ð)\
       Americà: alt /ˈdad/, baix \ˈdað\, austral /ˈdad/
   * Rimes: -ad

### Verb

dad
* segona persona del plural (vosotros, vosotras) de l'imperatiu del verb dar

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

## Romaní

   * Etimologia: Del sànscrit तात ‎(tātá, «papa»).

### Nom

dad f. ‎(plural dada)
* pare

#### Derivats

* dadorro ‎(«papà»)
* dadikano ‎(«paternal»)

#### Relacionats

* daj ‎(«mare»)

#### Descendents

* Hongarès: dádé

### Vegeu també

* Cizmich, Perseo; Adiego, Ignasi-Xavier. Rromani ćhib - Diccionari romaní-català / català-romaní. Círculo Rojo, 2022. ISBN 978-84-1155-225-7.
# dal
## Català

   * Pronúncia: /ˈdaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: De l’àrab دال ‎(dāl).

### Nom

dal f. ‎(plural dals)
* Vuitena lletra de l'alfabet àrab.

#### Relacionats

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| ا | ب | ت | ث | ج | ح | خ | د | ذ | ر | ز | س | ش | ص |
| àlif | ba | ta | tha | jim | ha | kha | dal | dhal | ra | zay | sin | xin | sad |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| ض | ط | ظ | ع | غ | ف | ق | ك | ل | م | ن | ه | و | ي |
| dad | ta | dha | ayn | ghayn | fa | qaf | kaf | lam | mim | nun | ha | waw | ya |

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
# dha
## Català

   * Pronúncia: /ˈda/
   * Rimes: -a
   * Etimologia: De l’àrab ظاء ‎(ẓāʾ).

### Nom

dha f. ‎(plural dhas)
* Dissetena lletra de l'alfabet àrab.

#### Relacionats

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| ا | ب | ت | ث | ج | ح | خ | د | ذ | ر | ز | س | ش | ص |
| àlif | ba | ta | tha | jim | ha | kha | dal | dhal | ra | zay | sin | xin | sad |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| ض | ط | ظ | ع | غ | ف | ق | ك | ل | م | ن | ه | و | ي |
| dad | ta | dha | ayn | ghayn | fa | qaf | kaf | lam | mim | nun | ha | waw | ya |

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
# dhal
## Català

   * Pronúncia: /ˈdaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: De l’àrab ذال ‎(ḏāl).

### Nom

dhal f. ‎(plural dhals)
* Novena lletra de l'alfabet àrab.

#### Relacionats

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| ا | ب | ت | ث | ج | ح | خ | د | ذ | ر | ز | س | ش | ص |
| àlif | ba | ta | tha | jim | ha | kha | dal | dhal | ra | zay | sin | xin | sad |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| ض | ط | ظ | ع | غ | ف | ق | ك | ل | م | ن | ه | و | ي |
| dad | ta | dha | ayn | ghayn | fa | qaf | kaf | lam | mim | nun | ha | waw | ya |

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
# escopinya
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əs.kuˈpi.ɲə/ balear /əs.koˈpi.ɲə/, /əs.kuˈpi.ɲə/ Occidental: /es.koˈpi.ɲa/, /es.kuˈpi.ɲa/ Informal: occidental /as.kuˈpi.ɲa/
   * Rimes: -iɲa
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

escopinya f. ‎(plural escopinyes)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

### Verb

escopinya
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de escopinyar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb escopinyar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·co·pi·nya (4)
* Heterograma de 9 lletres (aceinopsy)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# esposalles
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əs.puˈza.ʎəs/ balear /əs.poˈza.ʎəs/, /əs.puˈza.jəs/ Occidental: /es.poˈza.ʎes/
   * Rimes: -aʎes
   * Etimologia: Del llatí spōnsālia, plural de spōnsālis, de spōnsus, participi de spondeō ‎(«comprometre’s»), segle XIV.

### Nom

esposalles f. ‎(plurale tantum)
* casament

#### Variants

* (arcaismes) esposallas, esposayes

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·po·sa·lles (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# faç
## Català

   * Pronúncia: /ˈfas/
   * Rimes: -as
   * Homòfons: façs, fas
   * Etimologia: Del llatí facies ‎(«aparença general, cara»), segle XIV. Doblet de fatxa via l’italià.

### Nom

faç f. ‎(plural façs)
* Superfície d'alguna cosa molt gran.
    La faç de la Terra.

#### Derivats

* façana

#### Traduccions

* Anglès: face $^{(en)}$
* Castellà: faz $^{(es)}$
* Francès: face $^{(fr)}$
* Italià: faccia $^{(it)}$

### Verb

faç
* (valencià, balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de fer.

#### Variants

* faig

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Català antic
### Verb

faç
* primera persona singular (io, yo, jo) del present d'indicatiu de fer

#### Variants

* fac, fai, fau
# falç
## Català

   * Pronúncia: /ˈfaɫs/
   * Rimes: -als
   * Homòfons: falçs, fals
   * Etimologia: Del llatí falx, segle XIV.

### Nom

falç f. ‎(plural falçs)
* Instrument corb de ferro amb dents i mànec per a segar.

#### Sinònims

* fals (arcaisme)

#### Traduccions

* Albanès: drapër $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Sichel $^{(de)}$ f.
* Anglès: sickle $^{(en)}$
* Àrab: مِنْجَل‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: մանգաղ $^{(hy)}$ ‎(mangakh)
* Basc: igitai $^{(eu)}$
* Belarús: серп $^{(be)}$ m. ‎(serp)
* Búlgar: сърп $^{(bg)}$ m. ‎(sarp)
* Castellà: hoz $^{(es)}$
* Coreà: 낫 $^{(ko)}$ ‎(nat)
* Danès: segl $^{(da)}$ c.
* Eslovac: kosák $^{(sk)}$ m., srp $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: srp $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: falĉileto $^{(eo)}$
* Estonià: sirp $^{(et)}$
* Finès: sirppi $^{(fi)}$
* Francès: faucille $^{(fr)}$
* Gallec: fouce $^{(gl)}$ f., fouciño $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: cryman $^{(cy)}$ m.
* Georgià: ნამგალი $^{(ka)}$ ‎(nàmgali)
* Grec: δρεπάνι $^{(el)}$ n. ‎(drepani)
* Grec antic: δρέπανον $^{(grc)}$ n. ‎(drépanon)
* Hebreu: מַגָּל‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: दरांती $^{(hi)}$ f.
* Hongarès: sarló $^{(hu)}$
* Ídix: סערפּ‎ $^{(yi)}$ m.
* Indonesi: arit $^{(id)}$, sabit $^{(id)}$
* Irlandès: corrán $^{(ga)}$ m.
* Italià: falcetto $^{(it)}$ m., falce $^{(it)}$ f.
* Japonès: 鎌 $^{(ja)}$
* Kazakh: орақ $^{(kk)}$ ‎(oraq/orakh)
* Kirguís: орок $^{(ky)}$ ‎(orok)
* Laosià: ກ່ຽວ $^{(lo)}$
* Letó: sirpis $^{(lv)}$ m.
* Lituà: pjautuvas $^{(lt)}$ m.
* Llatí: merga $^{(la)}$, messoria falx $^{(la)}$
* Luxemburguès: Séchel $^{(lb)}$ f.
* Macedoni: срп $^{(mk)}$ m.
* Maori: toronaihi $^{(mi)}$
* Neerlandès: sikkel $^{(nl)}$ f., zichel $^{(nl)}$ f.
* Noruec: sigd $^{(no)}$ m.
* Occità: fauç $^{(oc)}$ f.
* Paixtu: رمبي $^{(ps)}$ m.
* Persa: داس $^{(fa)}$
* Polonès: sierp $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: foice $^{(pt)}$ f.
* Quítxua: ichhuna $^{(qu)}$
* Romanès: seceră $^{(ro)}$ f.
* Rus: серп $^{(ru)}$ m. ‎(serp)
* Sard: falche $^{(sc)}$
* Serbocroat: срп $^{(sh)}$, srp $^{(sh)}$ m.
* Suahili: mundu $^{(sw)}$
* Suec: skära $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: дос $^{(tg)}$
* Tagal: karit $^{(tl)}$, yatab $^{(tl)}$
* Tai: เคียว $^{(th)}$
* Tàtar: урак $^{(tt)}$
* Telugu: కొడవలి $^{(te)}$
* Turc: orak $^{(tr)}$
* Txec: srp $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: серп $^{(uk)}$ m. ‎(serp)
* Urdú: ہنسیا‎ $^{(ur)}$ m.
* Uzbek: o'roq $^{(uz)}$
* Való: seye $^{(wa)}$ f.
* Vietnamita: liềm $^{(vi)}$
* Xinès: 鐮刀 $^{(zh)}$ ‎(镰刀, liándāo)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* Labernia y Esteller, Pere. Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana y llatina., Tom I, Barcelona, 1864.
* FIGUERA, Pere Antoni. Diccionari Mallorquí-Castellà, Palma, 1840.
# fissió
## Català

   * Pronúncia: /fi.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del llatí fissio ‎(«acció de dividir o separar»).

### Nom

fissió f. ‎(plural fissions)
* Acció de fendre.
* (antropologia) Divisió d’un grup de parentiu o d’una unitat social i política en diversos grups nous.
* Sinònim de fissió nuclear.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fis·si·ó (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# flor
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈfɫɔ/, (gironí) /ˈfɫo/ balear /ˈfɫɔ/, alguerès /ˈfrɔr/ Occidental: nord-occidental /ˈfɫɔ/, valencià /ˈfɫɔɾ/
   * Rimes: -ɔ(ɾ)
   * Etimologia: Del llatí flōs.

### Nom

flor f. ‎(plural flors)
* (botànica) Òrgan reproductiu d'algunes plantes, caracteritzat generalment per tenir colors vius.

#### Derivats

* aflorar, florejar
* transflorar

#### Traduccions

* Albanès: lule $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Blüte $^{(de)}$ f.
* Anglès: flower $^{(en)}$
* Basc: lore $^{(eu)}$
* Castellà: flor $^{(es)}$ f.
* Danès: blomst $^{(da)}$ c.
* Eslovac: kvetina $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: cvet $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: floro $^{(eo)}$
* Francès: fleur $^{(fr)}$ f.
* Friülà: flôr $^{(fur)}$ f.
* Gallec: flor $^{(gl)}$ f.
* Grec: άνθος $^{(el)}$ n. ‎(anthos)
* Hebreu: פֶּרַח‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: फूल $^{(hi)}$ m.
* Indonesi: bunga $^{(id)}$
* Islandès: blóm $^{(is)}$
* Italià: fiore $^{(it)}$ m.
* Japonès: 花 $^{(ja)}$ (はな, hana)
* Llatí: flos $^{(la)}$ m.
* Llengua de signes catalana: FLOR $^{(csc)}$
* Malai: bunga $^{(ms)}$
* Marathi: फूल $^{(mr)}$ n.
* Nàhuatl: xochitl $^{(nah)}$
* Neerlandès: bloem $^{(nl)}$ f.
* Nepalès: फूल $^{(ne)}$
* Occità: flor $^{(oc)}$ f.
* Polonès: kwiat $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: flor $^{(pt)}$ f.
* Retoromànic: flur $^{(rm)}$
* Romanès: floare $^{(ro)}$ f.
* Rus: цветок $^{(ru)}$ m. ‎(tsvetok)
* Sard: fiore $^{(sc)}$, flore $^{(sc)}$
* Sicilià: ciuri $^{(scn)}$ m.
* Suec: blomma $^{(sv)}$
* Tahitià: tiare $^{(ty)}$, pua $^{(ty)}$
* Turc: çiçek $^{(tr)}$
* Txec: květina $^{(cs)}$ f.
* Xinès: 花儿 $^{(zh)}$ ‎(huā'ér)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈfloɾ/
   * Rimes: -oɾ
   * Etimologia: Del llatí flos.

### Nom

flor f. ‎(plural flores)
* (botànica) flor

#### Derivats

* floral
* florista
* picaflor

#### Compostos i expressions

* flor de lis

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre flor
# fotja
## Català

   * Pronúncia: (ocell)
       Oriental: /ˈfɔ.d͡ʒə/, (gironí) /ˈfo.d͡ʒə/ Occidental: nord-occidental /ˈfɔ.d͡ʒa/ valencià /ˈfɔ.d͡ʒa/, /ˈfɔ.d͡ʒɔ/
   * Rimes: -ɔdʒa
   * Pronúncia: (de fotjar) oriental /ˈfo.d͡ʒə/, occidental /ˈfo.d͡ʒa/
   * Etimologia: [1] Del romandalusí *folğa, de *folec̆a, del llatí fulicem [fulix], de fulica, segle XIV. Doblet de folliga.
   * Etimologia: [2] De fotjar, segle XIX.

### Nom

fotja f. ‎(plural fotges)
* Ocell de la família dels ràl·lids, de plomatge negre i bec blanc amb una placa còrnia blanca al front (Fulica atra).

#### Sinònims

* folliga, gallina d'aigua

#### Descendents

* Castellà: focha, foja

#### Traduccions

* Anglès: coot $^{(en)}$
* Asturià: gallineta real $^{(ast)}$ f.
* Castellà: focha $^{(es)}$ f.
* Francès: foulque $^{(fr)}$ f.
* Italià: folaga $^{(it)}$ f.

### Nom

fotja f. ‎(plural fotges)
* Sot ple d’aigua o de fang.

#### Derivats

* enfotjar

#### Traduccions

* Anglès: pool $^{(en)}$
* Castellà: charco $^{(es)}$ m., barrizal $^{(es)}$ m.
* Francès: mare $^{(fr)}$ f., bourbier $^{(fr)}$ m.
* Italià: pozzanghera $^{(it)}$ f.

### Verb

fotja
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de fotjar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb fotjar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fot·ja (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# galta-roja
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˌɡaɫ.təˈrɔ.ʒə/ Occidental: nord-occidental /ˌɡaɫ.taˈrɔ.ʒa/ valencià /ˌɡaɫ.taˈrɔ.d͡ʒa/, /ˌɡaɫ.taˈrɔ.d͡ʒɔ/
   * Rimes: -ɔʒa

### Nom

galta-roja f. ‎(plural galta-roges)
* llissa galta-roja

### Miscel·lània

* Síl·labes: gal·ta·ro·ja (4)

### Vegeu també

* galta-roja. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# galta-rotja
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˌɡaɫ.təˈrɔ.d͡ʒə/ Occidental: nord-occidental /ˌɡaɫ.taˈrɔ.d͡ʒa/ valencià /ˌɡaɫ.taˈrɔ.d͡ʒa/, /ˌɡaɫ.taˈrɔ.d͡ʒɔ/

### Nom

galta-rotja f. ‎(plural galta-rotges)
* Forma alternativa de galta-roja.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gal·ta·rot·ja (4)

### Vegeu també

* galta-rotja. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# gent
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈʒen/ balear /ˈʒent/, /ˈʒen/ Occidental: nord-occidental /ˈd͡ʒen/ valencià /ˈd͡ʒent/, /ˈd͡ʒen/
   * Rimes: -ent
   * Homòfon: gen ‎(nord-occidental)
   * Etimologia: Del llatí gens ‎(«tribu»), segle XII.

### Nom

gent f. ‎(normalment en singular, plural gents)
* Conjunt indeterminat de persones.
* Grup de persones d’una categoria o condició determinada.

#### Derivats

* gentada

#### Traduccions

* Afrikaans: mense $^{(af)}$
* Albanès: njerëz $^{(sq)}$
* Alemany: Leute $^{(de)}$
* Anglès: people $^{(en)}$
* Àrab: نَاس‎ $^{(ar)}$ pl.
* Armeni: մարդիկ $^{(hy)}$ ‎(mardik)
* Asturià: xente $^{(ast)}$
* Bretó: tud $^{(br)}$ pl.
* Búlgar: хо́ра $^{(bg)}$ pl. ‎(khora)
* Castellà: gente $^{(es)}$
* Danès: folk $^{(da)}$ pl.
* Eslovac: ľudia $^{(sk)}$ m. pl.
* Eslovè: ljudje $^{(sl)}$ m. pl.
* Esperanto: homoj $^{(eo)}$ pl.
* Estonià: inimesed $^{(et)}$ pl.
* Feroès: tjóð $^{(fo)}$ f.
* Finès: väki $^{(fi)}$
* Francès: gens $^{(fr)}$
* Friülà: int $^{(fur)}$
* Gallec: xente $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: pobl $^{(cy)}$
* Georgià: ხალხი $^{(ka)}$ ‎(khalkhi)
* Grec: κόσμος $^{(el)}$ m. ‎(kosmos)
* Grec antic: λαός $^{(grc)}$ m. ‎(laós)
* Hebreu: אֲנָשִׁים $^{(he)}$ m. pl.
* Hindi: लोग $^{(hi)}$
* Hongarès: emberek $^{(hu)}$
* Irlandès: daoine $^{(ga)}$ pl.
* Italià: gente $^{(it)}$
* Japonès: 人々 $^{(ja)}$
* Kazakh: халық $^{(kk)}$ ‎(xalıq/khalikh)
* Kurd: gel $^{(ku)}$
* Letó: ļaudis $^{(lv)}$ f.
* Lituà: žmonės $^{(lt)}$ m. pl.
* Llatí: gens $^{(la)}$ f., populus $^{(la)}$ m.
* Llengua de signes catalana: VIURE $^{(csc)}$
* Macedoni: луѓе $^{(mk)}$ pl.
* Malai: orang $^{(ms)}$
* Malgaix: olona $^{(mg)}$
* Maltès: nies $^{(mt)}$ pl.
* Maori: tangata $^{(mi)}$
* Mongol: ард $^{(mn)}$
* Neerlandès: mensen $^{(nl)}$ pl.
* Noruec: folk $^{(no)}$ pl.
* Occità: gent $^{(oc)}$ f.
* Polonès: ludzie $^{(pl)}$ pl.
* Portuguès: gente $^{(pt)}$ f.
* Romanès: oameni $^{(ro)}$ m. pl., lume $^{(ro)}$ f.
* Rus: лю́ди $^{(ru)}$ m. pl. ‎(liüdi)
* Sard: gente $^{(sc)}$, genti $^{(sc)}$ f.
* Sicilià: genti $^{(scn)}$ f.
* Suec: folk $^{(sv)}$ n.
* Txec: lidé $^{(cs)}$ m. pl.
* Uzbek: odamlar $^{(uz)}$
* Való: djins $^{(wa)}$ f. pl.
* Vènet: xente $^{(vec)}$ f.
* Vietnamita: người $^{(vi)}$
* Wolof: nit $^{(wo)}$
* Xinès: 人們 $^{(zh)}$ ‎(人们, rénmen)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Català antic
### Adverbi

gent
* gentilment, graciosament

#### Variants

* gint

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo

## Neerlandès

   * Pronúncia: /ɣɛnt/
   * Etimologia: Retroformació a partir de jan-van-gent ‎(«mascarell»).

### Nom

gent m. ‎(plural genten)
* (ornitologia) mascarell, nom comú de bona part dels ocells de la família dels súlids (Sulidae)
    Abbotts gent ― mascarell d'Abbott (Papasula abbotti)
    bruine gent ― mascarell bru (Sula leucogaster)
* (ornitologia) (especialment en plural genten) súlid

#### Derivats

* blauwvoetgent
* humboldtgent
* maskergent
* nazcagent
* roodpootgent

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# ghayn
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡajn/
   * Rimes: -ajn
   * Etimologia: De l’àrab غين ‎(ḡayn).

### Nom

ghayn f. ‎(plural ghayns)
* Dinovena lletra de l'alfabet àrab.

#### Relacionats

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| ا | ب | ت | ث | ج | ح | خ | د | ذ | ر | ز | س | ش | ص |
| àlif | ba | ta | tha | jim | ha | kha | dal | dhal | ra | zay | sin | xin | sad |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| ض | ط | ظ | ع | غ | ف | ق | ك | ل | م | ن | ه | و | ي |
| dad | ta | dha | ayn | ghayn | fa | qaf | kaf | lam | mim | nun | ha | waw | ya |

#### Traduccions

* Anglès: ghayn $^{(en)}$
* Francès: ghaïn $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
# grill
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡɾiʎ/
   * Rimes: -iʎ
   * Etimologia: Del llatí grillus, segle XIV.

### Nom

grill f. ‎(plural grills)
* Insecte saltador diverses espècies de la família dels gríl·lids, de color negre rogenc, característic pel carrisqueig que fan els mascles per fricció dels èlitres.
* Brot tendre d'una llavor, d'un tubercle, d’un bulb.
* Part, separada per membranes, de certs fruits, especialment cítrics.
* Un grill camperol (Gryllus campestris)
* Grills de patata
* Grills de taronja

#### Sinònims

* (brot): grifó, grífol, grifoll
* (part d’un fruit) gallet, galló, grell, grilló

#### Derivats

* grillejar (central)

#### Traduccions

* Alemany: Grille $^{(de)}$ f.
* Anglès: cricket $^{(en)}$
* Basc: kilker $^{(eu)}$
* Belarús: цвырку́н $^{(be)}$ m. ‎(tsvirkun)
* Castellà: grillo $^{(es)}$ m.
* Coreà: 귀뚜라미 $^{(ko)}$ ‎(gwitturami)
* Eslovac: svrček $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: čriček $^{(sl)}$ m.
* Finès: sirkka $^{(fi)}$
* Francès: grillon $^{(fr)}$ m.
* Friülà: gri $^{(fur)}$ m.
* Gallec: grilo $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: criciedyn $^{(cy)}$ m.
* Georgià: ჭრიჭინა $^{(ka)}$ ‎(txrítxina)
* Grec: γρύλος $^{(el)}$ m. ‎(grilos)
* Grec antic: γρύλλος $^{(grc)}$ m. ‎(grýllos)
* Hebreu: צְרָצַר $^{(he)}$ m.
* Hindi: झींगुर $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: tücsök $^{(hu)}$
* Irlandès: cruicéad $^{(ga)}$ m.
* Islandès: krybba $^{(is)}$ f.
* Italià: grillo $^{(it)}$ m.
* Japonès: コオロギ $^{(ja)}$ ‎(kōrogi), 蟋蟀 $^{(ja)}$
* Javanès: jangkrik $^{(jv)}$
* Kazakh: қара шегіртке $^{(kk)}$ ‎(qara şegirtke/khara xeguirtke)
* Kirguís: кара чегиртке $^{(ky)}$ ‎(kara txeguirtke)
* Kurd: kule $^{(ku)}$
* Letó: circenis $^{(lv)}$ m.
* Lituà: svirplys $^{(lt)}$ m.
* Llatí: gryllus $^{(la)}$ m.
* Luxemburguès: Grill $^{(lb)}$ f.
* Macedoni: штурец $^{(mk)}$ m.
* Malgaix: valala $^{(mg)}$
* Maltès: grillu $^{(mt)}$ m.
* Neerlandès: krekel $^{(nl)}$ m.
* Noruec: siriss $^{(no)}$ m.
* Occità: grilh $^{(oc)}$ m.
* Portuguès: grilo $^{(pt)}$ m.
* Romanès: greier $^{(ro)}$ m.
* Rus: сверчо́к $^{(ru)}$ m. ‎(svertxok)
* Serbocroat: цвр́чак $^{(sh)}$ m. (ciríl·lic), cvrčak $^{(sh)}$ m. (llatí)
* Sicilià: griddu $^{(scn)}$ m.
* Suec: syrsa $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: чирчирак $^{(tg)}$
* Tagal: kerwe $^{(tl)}$
* Tai: จิ้งหรีด $^{(th)}$
* Turc: cırcır böceği $^{(tr)}$
* Txec: cvrček $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: цвірку́н $^{(uk)}$ m. ‎(tsvirkun)
* Urdú: جھینگر‎ $^{(ur)}$ m.
* Uzbek: qora chigirtka $^{(uz)}$
* Való: crikion $^{(wa)}$ m.
* Vietnamita: dế $^{(vi)}$
* Xinès: 蟋蟀 $^{(zh)}$ ‎(xīshuài)
* Anglès: shoot $^{(en)}$
* Castellà: grillo $^{(es)}$ m.
* Francès: caïeu $^{(fr)}$ m.
* Anglès: segment $^{(en)}$
* Castellà: gajo $^{(es)}$ m.
* Esperanto: segmento $^{(eo)}$
* Francès: quartier $^{(fr)}$ m.
* Portuguès: cacho $^{(pt)}$, gomo $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Termcat

## Anglès

   * Pronúncia: /ɡɹɪl/ àudio (EUA)

### Nom

grill ‎(normalment incomptable, plural grills)
* graella
* (arquitectura) reixada

#### Sinònims

* grille

### Vegeu també

* grill. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 juliol 2014].
# hac
## Català

   * Pronúncia: /ˈak/
   * Rimes: -ak

### Nom

hac f. ‎(plural hacs)
* Lletra h/H.

#### Notes

No s’apostrofa davant l’article (la hac), com a excepció pels noms de lletres.

#### Traduccions

* Anglès: aitch $^{(en)}$
* Asturià: hache $^{(ast)}$
* Castellà: hache $^{(es)}$
* Esperanto: ho $^{(eo)}$
* Francès: ache $^{(fr)}$ m.
* Italià: acca $^{(it)}$ f.
* Llengua de signes catalana: HAC $^{(csc)}$
* Occità: acha $^{(oc)}$ f.

### Verb

hac
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de haure/haver.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Català antic
### Verb

hac
* primera persona singular (io, yo, jo) del passat de haver
* tercera persona singular (él, eyl, ell) del passat de haver

#### Variants

* (1a persona) haguí
* (3a persona) hagué

## Llatí

   * Pronúncia: /haːk/

### Adjectiu

hāc
* ablatiu femení singular de hic
# het
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɛt/, occidental /ˈet/
   * Rimes: -ɛt
   * Etimologia: De l’hebreu חי״ת ‎(khet), del protosemític *ḫayt ‎(«fil»).

### Nom

het f. ‎(plural hets)
* Vuitena lletra dels alfabets semítics fenici, arameu, hebreu i d’altres derivats.

#### Relacionats

| | àlef | bet | guímel | dàlet | he | vau | zain | het | tet | iod | caf | làmed | mem | nun | sàmec | ain | pe | tsade | cof | reix | xin | tau |
| Fenici | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Arameu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Hebreu | א | ב | ג | ד | ה | ו | ז | ח | ט | י | כ ך | ל | מ ם | נ ן‬ | ס | ע | פ ף‬ | צ‬ ץ‬‬ | ק‬ | ר‬ | ש | ת |
| Siríac | ܐ | ܒ | ܓ | ܕ | ܗ | ܘ | ܙ | ܚ | ܛ | ܝ | ܟ | ܠ | ܡ | ܢ | ܣ ܤ | ܥ | ܦ | ܨ | ܩ | ܪ | ܫ | ܬ |
| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 20 | 30 | 40 | 50 | 60 | 70 | 80 | 90 | 100 | 200 | 300 | 400 |
* ha (àrab)
* eta (grec)

#### Traduccions

* Anglès: heth $^{(en)}$
* Francès: hèt $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, Optimot

## Suec

   * Pronúncia:

### Verb

het
* imperatiu actiu de heta
# host
## Català

   * Pronúncia: /ˈɔst/
   * Rimes: -ɔst
   * Etimologia: Del llatí hostis ‎(«enemic»), segle XI, que en llatí vulgar significà «exèrcit enemic» i, més tard, simplement «exèrcit».

### Nom

host f. ‎(plural hosts)
* Exèrcit que està en campanya.

#### Notes

* Amb l'article la és una excepció a les regles d'apostrofació, la host, per tradició en la pronúncia.

#### Traduccions

* Anglès: army $^{(en)}$
* Castellà: hueste $^{(es)}$
* Francès: armée $^{(fr)}$ f., troupe $^{(fr)}$ f.
* Portuguès: exército $^{(pt)}$ m.

#### Falsos amics

* Anglès: host ‎(«servidor, amfitrió»)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: Thos

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Anglès

   * Pronúncia: /hoʊst/
   * Etimologia: Del fràncic oste, del llatí medieval hospitem, forma acusativa de hospes.

### Nom

host ‎(plural hosts)
* amfitrió, hoste

#### Antònims

* guest

#### Falsos amics

* Català: host ‎(«hueste»)