OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# chiamiamo
## Italià
### Verb

chiamiamo
* primera persona plural (noi) del present d'indicatiu de chiamare
* primera persona plural (noi) del present de subjuntiu de chiamare
* primera persona plural (noi) de l'imperatiu de chiamare
# chiamò
## Italià
### Verb

chiamò
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del passat de chiamare
# chiamino
## Italià
### Verb

chiamino
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del present de subjuntiu de chiamare
* tercera persona plural (loro, essi/esse) de l'imperatiu de chiamare
# chiaramente
## Italià

   * Pronúncia: /ˌkja.raˈmen.te/
   * Etimologia: De chiaro i el sufix -mente.

### Adverbi

chiaramente
* clarament

#### Sinònims

* chiaro

### Miscel·lània

* Síl·labes: chia·ra·mén·te (4)
# chiari
## Italià

   * Pronúncia: /ˈkjaː.ri/

### Adjectiu

chiari m. pl.
* forma plural de chiaro

## Sicilià
### Adjectiu

chiari
* forma plural de chiaru
* forma plural de chiara
# circumcidés
## Català

   * Pronúncia: /sir.kum.siˈðes/
   * Rimes: -es

### Verb

circumcidés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb circumcidar.
    [Jo] circumcidés, circumcidàs o circumcidara.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb circumcidar.
    [Ell/ella/vostè] circumcidés, circumcidàs o circumcidara.
# circumcidéssem
## Català

   * Pronúncia: oriental /sir.kum.siˈðe.səm/, occidental /siɾ.kum.siˈðe.sem/
       Informal: /siɾ.kum.siˈðe.sɛm/
   * Rimes: -esem

### Verb

circumcidéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb circumcidar.
    [Nosaltres] circumcidéssim, circumcidéssem, circumcidàssem, circumcidàssim o circumcidàrem.
# circumcidésseu
## Català

   * Pronúncia: oriental /sir.kum.siˈðe.səw/, occidental /siɾ.kum.siˈðe.sew/
       Informal: /siɾ.kum.siˈðe.sɛw/
   * Rimes: -esew

### Verb

circumcidésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb circumcidar.
    [Vosaltres/vós] circumcidéssiu, circumcidésseu, circumcidàsseu, circumcidàssiu o circumcidàreu.
# circumcidéssim
## Català

   * Pronúncia: /sir.kum.siˈðe.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

circumcidéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb circumcidar.
    [Nosaltres] circumcidéssim, circumcidéssem, circumcidàssem, circumcidàssim o circumcidàrem.
# circumcidéssiu
## Català

   * Pronúncia: /sir.kum.siˈðe.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

circumcidéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb circumcidar.
    [Vosaltres/vós] circumcidéssiu, circumcidésseu, circumcidàsseu, circumcidàssiu o circumcidàreu.
# circumcision
## Anglès
### Nom

circumcision ‎(plural circumcisions)
* (medicina) circumcisió

### Vegeu també

* circumcision. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# circumcidàssiu
## Català

   * Pronúncia: /sir.kum.siˈða.siw/
   * Rimes: -asiw

### Verb

circumcidàssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb circumcidar.
    [Vosaltres/vós] circumcidéssiu, circumcidésseu, circumcidàsseu, circumcidàssiu o circumcidàreu.
# circumcidí
## Català

   * Pronúncia: /sir.kum.siˈði/
   * Rimes: -i

### Verb

circumcidí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de circumcidar.
    [Jo] circumcidí o em vaig circumcidar.
# circumcidàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /sir.kum.siˈða.βəw/, balear /siɾ.kum.siˈða.vəw/ Occidental: nord-occidental /sir.kum.siˈða.βɛw/, valencià /siɾ.kum.siˈða.vew/
   * Rimes: -avew

### Verb

circumcidàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de circumcidar.
# chichiltik
## Nàhuatl de la Huasteca central
### Adjectiu

chichiltik
* roig
# chichitl
## Nàhuatl clàssic
### Nom

chichitl
* pulmó
# chicharros
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /t͡ʃiˈt͡ʃa.ros/, meridional /t͡ʃiˈt͡ʃa.roh/
       Americà: alt /t͡ʃ(i)ˈt͡ʃa.ros/, baix /t͡ʃiˈt͡ʃa.roh/, austral /t͡ʃiˈt͡ʃa.ros/
   * Rimes: -aros

### Nom

chicharros m. pl.
* forma plural de chicharro
# chichihualli
## Nàhuatl clàssic
### Nom

chichihualli
* pit
# chichiualatl
## Nàhuatl de Guerrero
### Nom

chichiualatl
* llet
# chichones
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /t͡ʃiˈt͡ʃo.nes/, meridional /t͡ʃiˈt͡ʃo.neh/
       Americà: alt /t͡ʃ(i)ˈt͡ʃo.nes/, baix /t͡ʃiˈt͡ʃo.neh/, austral /t͡ʃiˈt͡ʃo.nes/
   * Rimes: -ones

### Nom

chichones m. pl.
* forma plural de chichón
# chichón
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /t͡ʃiˈt͡ʃon/, meridional \t͡ʃiˈt͡ʃoŋ\
       Americà: alt /t͡ʃ(i)ˈt͡ʃon/, baix \t͡ʃiˈt͡ʃoŋ\, austral /t͡ʃiˈt͡ʃon/
   * Rimes: -on

### Nom

chichón m. ‎(plural chichones)
* banya, bony, nyanyo

### Miscel·lània

* Síl·labes: chi·chón (2)
# chichi
## Japonès
### Nom

chichi
* forma romaji de 父

## Nàhuatl central
### Nom

chichi
* (mamífers) gos

## Nàhuatl clàssic
### Nom

chichi
* (mamífers) gos
# chichiltic
## Nàhuatl clàssic
### Adjectiu

chichiltic
* roig
# chichihualtzapotl
## Nàhuatl clàssic
### Nom

chichihualtzapotl
* (botànica) papaia
# coalitzasses
## Català
### Verb

coalitzasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb coalitzar-se.
# coalitzaríeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ku.ə.ɫi.d͡zəˈɾi.əw/ balear /ko.ə.ɫi.d͡zəˈɾi.əw/, /ku.ə.ɫi.d͡zəˈɾi.əw/ Occidental: nord-occidental /ko.a.ɫi.d͡zaˈɾi.ew/, valencià /ko.a.ɫi.zaˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

coalitzaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de coalitzar-se.
# coalitzassen
## Català
### Verb

coalitzassen
* (valencià, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb coalitzar-se.
# coalitzassin
## Català
### Verb

coalitzassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb coalitzar-se.
# coalitzassis
## Català
### Verb

coalitzassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb coalitzar-se.
# carrera impulsada
## Castellà
### Nom

carrera impulsada f. ‎(plural carreras impulsadas)
* (beisbol) correguda impulsada

#### Sinònims

* carrera bateada

### Vegeu també

* carrera impulsada. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# carrera professional
## Català
### Nom

carrera professional f. ‎(plural carreres professionals)
* Conjunt de feines i d'experiències de treball d'una persona durant la seva vida.

#### Traduccions

* Anglès: career $^{(en)}$
* Castellà: carrera profesional $^{(es)}$
* Francès: carrière $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* carrera professional. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# carrera docent
## Català
### Nom

carrera docent f. ‎(plural carreres docents)
* Model de desenvolupament professional, basat en l'avaluació de l'acompliment i la formació permanent, que regula la mobilitat, les retribucions i la promoció del professorat dins del sistema educatiu.

#### Traduccions

* Anglès: teaching career $^{(en)}$
* Castellà: carrera docente $^{(es)}$
* Francès: carrière en enseignement $^{(fr)}$

### Vegeu també

* carrera docent. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# carrera docente
## Castellà
### Nom

carrera docente f. ‎(plural carreras docentes)
* carrera docent

### Vegeu també

* carrera docente. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# carrerada
## Català

   * Pronúncia: oriental /kə.rəˈɾa.ðə/, occidental /ka.reˈɾa.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De carrera i el sufix -ada

### Nom

carrerada f. ‎(plural carrerades)
* Camí ramader

### Miscel·lània

* Síl·labes: car·re·ra·da (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# carrera bateada
## Castellà
### Nom

carrera bateada f. ‎(plural carreras bateadas)
* (beisbol) correguda impulsada

#### Sinònims

* carrera impulsada

### Vegeu també

* carrera bateada. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# carrera profesional
## Castellà
### Nom

carrera profesional f. ‎(plural carreras profesionales)
* carrera professional

### Vegeu també

* carrera profesional. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# carrera limpia
## Castellà
### Nom

carrera limpia f. ‎(plural carreras limpias)
* (beisbol) correguda neta

### Vegeu també

* carrera limpia. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# cohesió
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ku.ə.ziˈo/ balear /ko.ə.ziˈo/, /ku.ə.ziˈo/ Occidental: /ko.e.ziˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del llatí cohaesiōne, format pel prefix con ‎(«unió, juntament») i el verb haerere ‎(«estar enganxat»).

### Nom

cohesió f. ‎(plural cohesions)
* Acció d'unir-se les coses entre elles.
* Vinculació entre els membres d'un grup social.

#### Traduccions

* Alemany: Zusammenhalt $^{(de)}$ m.
* Anglès: cohesion $^{(en)}$
* Búlgar: сцепление $^{(bg)}$ n. ‎(stseplenie)
* Castellà: cohesión $^{(es)}$
* Danès: sammenhold $^{(da)}$
* Finès: koheesio $^{(fi)}$
* Francès: cohésion $^{(fr)}$
* Grec: συνοχή $^{(el)}$ f. ‎(sinokhí)
* Indonesi: kohesi $^{(id)}$
* Italià: coesione $^{(it)}$
* Japonès: 結合 $^{(ja)}$
* Llatí: cohaesio $^{(la)}$ f.
* Neerlandès: samenhang $^{(nl)}$ m.
* Polonès: spójność $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: coesão $^{(pt)}$ f.
* Rus: еди́нство $^{(ru)}$ n. ‎(iedinstvo)
* Suec: sammanhållning $^{(sv)}$
* Xinès: 銜接 $^{(zh)}$ ‎(衔接, xiánjiē)

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·he·si·ó (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# cohesions socials
## Català
### Nom

cohesions socials f. pl.
* Forma plural de cohesió social.
# cohesiones
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ko.eˈsjo.nes/, meridional /ko.eˈsjo.neh/
       Americà: alt /ko.eˈsjo.n(e)s/, baix /ko.eˈsjo.neh/, austral /ko.eˈsjo.nes/
   * Rimes: -ones

### Nom

cohesiones f. pl.
* forma plural de cohesión

### Verb

cohesiones
* segona persona del singular (tú, vos) del present de subjuntiu del verb cohesionar

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·he·sio·nes (4)
# cohesive
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈkəʊ.hɪi.sɪv/

### Adjectiu

cohesive ‎(comparatiu more cohesive, superlatiu most cohesive)
* cohesiu

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# coherència
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ku.əˈɾɛn.si.ə/ balear /ko.əˈɾɛn.si.ə/, /ku.əˈɾɛn.si.ə/ Occidental: /ko.eˈɾɛn.si.a/
   * Rimes: -ɛnsia
   * Etimologia: Del llatí cohaerentia.

### Nom

coherència f. ‎(plural coherències)
* En una explicació, sentit creïble entre els diversos conceptes que s'exposen i els seus lligams.
* Forma de fer que segueix els criteris pensats o expressats.
* En física, cohesió.
* En llengua, redacció d'un text de manera que tingui una lògica (creïble o no).

#### Traduccions

* Alemany: Kohärenz $^{(de)}$ f.
* Anglès: coherence $^{(en)}$
* Búlgar: съгласуваност $^{(bg)}$ f. ‎(saglassuvanost)
* Castellà: coherencia $^{(es)}$
* Finès: johdonmukaisuus $^{(fi)}$
* Francès: cohérence $^{(fr)}$ f.
* Grec: συνοχή $^{(el)}$ f. ‎(sinokhí)
* Lituà: darna $^{(lt)}$ f.
* Polonès: koherencja $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: coerência $^{(pt)}$ f.
* Turc: insicam $^{(tr)}$
* Txec: soudržnost $^{(cs)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·he·rèn·ci·a (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# cohesiones sociales
## Castellà
### Nom

cohesiones sociales f. pl.
* forma plural de cohesión social
# choctaw
## Català
### Nom

choctaw m. ‎(només en singular)
* Llengua ameríndia de la família muskogi originària del sud-est dels Estats Units, actualment centrada a Oklahoma.

#### Traduccions

* Anglès: Choctaw $^{(en)}$
* Castellà: chacta $^{(es)}$
* Francès: choctaw $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: choc·taw (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: Termcat
# chocótinamo
## Suec

   * Etimologia: De Chocó ‎(«departament nord-occidental de Colòmbia») i tinamo ‎(«tinamú»), comparable a l'anglès Chocó tinamou.

### Nom

chocótinamo c. ‎(plural indefinit chocótinamoer, plural definit chocótinamoerna)
* (ornitologia) tinamú del Chocó (Crypturellus kerriae)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en suec.
# chocolate
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /t͡ʃo.koˈla.te/
       Americà: alt /t͡ʃ(o).koˈla.te/, baix /t͡ʃo.koˈla.te/
   * Rimes: -ate

### Nom

chocolate m. ‎(plural chocolates)
* xocolata

### Miscel·lània

* Síl·labes: cho·co·la·te (4)
# chocolates
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /t͡ʃo.koˈla.tes/, meridional /t͡ʃo.koˈla.teh/
       Americà: alt /t͡ʃo.koˈla.t(e)s/, baix /t͡ʃo.koˈla.teh/, austral /t͡ʃo.koˈla.tes/
   * Rimes: -ates

### Nom

chocolates m. pl.
* forma plural de chocolate
# chocotinamoe
## Neerlandès

   * Etimologia: Del corònim Chocó (Colòmbia) i tinamoe ‎(«tinamú»). Variant ortogràfica de Choco-tinamoe.

### Nom

chocotinamoe m. ‎(plural chocotinamoes)
* (ornitologia) tinamú del Chocó (Crypturellus kerriae)

#### Variants

* Choco-tinamoe

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
# chocolatada
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \t͡ʃo.ko.laˈta.ða\
       Americà: alt /t͡ʃ(o).ko.laˈta.da/, baix \t͡ʃo.ko.laˈta.ða\
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De chocolate i el sufix -ada.

### Nom

chocolatada f. ‎(plural chocolatadas)
* xocolatada

### Miscel·lània

* Síl·labes: cho·co·la·ta·da (5)
# chocolatadas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \t͡ʃo.ko.laˈta.ðas\, meridional \t͡ʃo.ko.laˈta.ðah\
       Americà: alt /t͡ʃ(o).ko.laˈta.das/, baix \t͡ʃo.ko.laˈta.ðah\, austral \t͡ʃo.ko.laˈta.ðas\
   * Rimes: -adas

### Nom

chocolatadas f. pl.
* forma plural de chocolatada

### Miscel·lània

* Síl·labes: cho·co·la·ta·das (5)
# chocolatl
## Nàhuatl clàssic
### Nom

chocolatl
* xocolata
# chordotomies
## Anglès
### Nom

chordotomies
* forma plural de chordotomy
# chores
## Anglès
### Nom

chores
* forma plural de chore
# chori
## Castellà

   * Pronúncia: /ˈt͡ʃo.ɾi/
   * Rimes: -oɾi
   * Etimologia: Del caló espanyol chori ‎(čóri), del romaní ćor, del sànscrit चोर ‎(cora, «lladre»). Cognat del català xorc.

### Nom

chori m. f. ‎(plural choris)
* (argot) lladregot

#### Variants

* choro

#### Derivats

* chorizo

### Miscel·lània

* Síl·labes: cho·ri (2)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre chori
# chordis
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkɔr.diːs/

### Nom

chordīs
* datiu plural de chorda
* ablatiu plural de chorda
# chords
## Anglès
### Nom

chords
* forma plural de chord
# chorel
## Romaní
### Verb

chorel
* grafia anglicitzada de ćorel
# chordotomy
## Anglès
### Nom

chordotomy ‎(plural chordotomies)
* cordotomia

### Vegeu també

* chordotomy. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# chore
## Anglès

   * Pronúncia: /tʃɔː/ àudio (RU)
   * Etimologia: De l'anglès antic ċerr, ċierr («torçada»), derivat del verb ċierran («retorçar»), del protogermànic *karzijaną («torçar»), del protoindoeuropeu *gers- («torçar»).

### Nom

chore ‎(plural chores)
* feinada
    Washing dishes is a chore, but we cannot just stop eating.Rentar els plats és una feinada, però no per això hem de deixar de menjar.
* tasques domèstiques
    «Winter's approach left little fieldwork but made all the chores more dreary and uncomfortable. Neva hated washdays most.» (Clarece Talcott, A Long Time in the Wilderness, 2004)L'aproximació de l'hivern deixava poca feina al camp però feia que les tasques domèstiques fossin més feixugues i desagradables. Neva odiava sobretot fer la bugada.

#### Derivats

* choreful
* choreless
* chorelike
* choresome

### Vegeu també
## Gallec

   * Pronúncia: /ˈt͡ʃɔ.ɾe/

### Verb

chore
* primera persona singular del present de subjuntiu de chorar
* tercera persona singular del present de subjuntiu de chorar

### Miscel·lània

* Síl·labes: cho·re (2)

## Polonès

   * Pronúncia: /ˈxɔ.rɛ/
   * Rimes: -ɔrɛ

### Adjectiu

chore
* nominatiu, acusatiu i vocatiu neutre singular de chory
* nominatiu, acusatiu i vocatiu no viril plural de chory

### Miscel·lània

* Síl·labes: cho·re (2)
# choricé
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /t͡ʃo.ɾiˈθe/
       Americà: alt /t͡ʃo.(ɾi)ˈse/, baix /t͡ʃo.ɾiˈse/
   * Rimes: -e

### Verb

choricé
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb chorizar
# chordas
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkɔr.daːs/

### Nom

chordās
* acusatiu plural de chorda
# casàsseu
## Català
### Verb

casàsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb casar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·sàs·seu (3)
* Anagrames: acusessa, aücasses, causessa
# casàvem
## Català
### Verb

casàvem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de casar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·sà·vem (3)
* Anagrama: macaves
# casàssiu
## Català
### Verb

casàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb casar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·sàs·siu (3)
* Anagrama: aücassis
# casé
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /kaˈse/
       Americà: alt /k(a)ˈse/, baix /kaˈse/
   * Rimes: -e

### Verb

casé
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb casar

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·sé (2)
* Anagrames: caes, caés, ceas, cesa, cesá, esca, seca, secá
# casàssim
## Català
### Verb

casàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb casar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·sàs·sim (3)
* Anagrama: macassis
# casàveu
## Català
### Verb

casàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de casar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·sà·veu (3)
* Anagrames: aücaves, evacuàs
# caséssem
## Català
### Verb

caséssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb casar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·sés·sem (3)
* Anagrama: secàssem
# casésseu
## Català
### Verb

casésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb casar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·sés·seu (3)
* Anagrama: secàsseu
# casés
## Català
### Verb

casés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb casar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb casar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·sés (2)
* Anagrames: assec, casse, cessa, cessà, escàs
# commovedora
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kum.mu.βəˈðo.ɾə/ balear /kom.mo.vəˈðo.ɾə/, /kum.mu.vəˈðo.ɾə/ Occidental: nord-occidental /kom.mo.βeˈðo.ɾa/ valencià /kom.mo.veˈðo.ɾa/, /kom.mo.βeˈðo.ɾa/
   * Rimes: -oɾa

### Adjectiu

commovedora f. ‎(plural commovedores)
* Forma femenina de commovedor.

### Miscel·lània

* Síl·labes: com·mo·ve·do·ra (5)
# commovere
## Llatí

   * Pronúncia: /kɔm.mɔˈweː.rɛ/

### Verb

commovēre
* infinitiu del present actiu de commoveō
# commoure's
## Català
### Verb

commoure's
* Forma pronominal de commoure.
# commovedor
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kum.mu.βəˈðo/ balear /kom.mo.vəˈðo/, /kum.mu.vəˈðo/ Occidental: nord-occidental /kom.mo.βeˈðo/ valencià /kom.mo.veˈðoɾ/, /kom.mo.βeˈðoɾ/
   * Rimes: -o(ɾ)
   * Etimologia: De commoure i el sufix -dor

### Adjectiu

commovedor m. ‎(femení commovedora, plural masculí commovedors, plural femení commovedores)
* Que commou.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: com·mo·ve·dor (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# commovedores
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kum.mu.βəˈðo.ɾəs/ balear /kom.mo.vəˈðo.ɾəs/, /kum.mu.vəˈðo.ɾəs/ Occidental: nord-occidental /kom.mo.βeˈðo.ɾes/ valencià /kom.mo.veˈðo.ɾes/, /kom.mo.βeˈðo.ɾes/
   * Rimes: -oɾes

### Adjectiu

commovedores f. pl.
* Forma plural de commovedora.

### Miscel·lània

* Síl·labes: com·mo·ve·do·res (5)
# commoveo
## Llatí

   * Pronúncia: /kɔmˈmɔ.wɛ.oː/
   * Etimologia: Del prefix con- i moveo.

### Verb

commoveō ‎(1a present$^?$), commovēs ‎(2a present), commovēre ‎(infinitiu), commōvī ‎(perfet), commōtum ‎(supí)
* commoure
* emportar, endur
# commoves
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkɔm.mɔ.weːs/

### Verb

commovēs
* segona persona singular del present d'indicatiu actiu de commoveō
# commozione
## Italià

   * Pronúncia: /kom.motˈt͡sjoː.ne/

### Nom

commozione f. ‎(plural commozioni)
* commoció

### Miscel·lània

* Síl·labes: com·mo·zió·ne (4)
# commovedors
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kum.mu.βəˈðos/ balear /kom.mo.vəˈðos/, /kum.mu.vəˈðos/ Occidental: nord-occidental /kom.mo.βeˈðos/ valencià /kom.mo.veˈðoɾs/, /kom.mo.βeˈðoɾs/
   * Rimes: -o(ɾ)s

### Adjectiu

commovedors m. pl.
* Forma plural de commovedor.

### Miscel·lània

* Síl·labes: com·mo·ve·dors (4)
# commovi
## Llatí

   * Pronúncia: /kɔmˈmoː.wiː/

### Verb

commōvī
* primera persona singular del pretèrit perfet d'indicatiu actiu de commoveō
# cithare d'amateur
## Francès
### Nom

cithare d'amateur f. ‎(plural cithares d'amateur)
* cítara d'acords

#### Sinònims

* autoharpe

### Vegeu també

* cithare d'amateur. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# citiate
## Italià
### Verb

citiate
* segona persona plural (voi) del present de subjuntiu de citare
# cities
## Anglès
### Nom

cities
* forma plural de city
# citin
## Català

   * Pronúncia: /ˈsi.tin/
   * Rimes: -itin

### Verb

citin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb citar.
    [Que ells/elles/vostès] citin o citen.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb citar.
    Citin o citen [ells/elles/vostès].

### Miscel·lània

* Síl·labes: ci·tin (2)
* Anagrama: incit
# citing
## Anglès
### Verb

citing
* gerundi de cite: citant.
# citino
## Italià
### Verb

citino
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del present de subjuntiu de citare
* tercera persona plural (loro, essi/esse) de l'imperatiu de citare
# cithares d'amateur
## Francès
### Nom

cithares d'amateur f. pl.
* forma plural de cithare d'amateur
# citi
## Català

   * Pronúncia: /ˈsi.ti/
   * Rimes: -iti

### Verb

citi
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de citar.
    Forma septentrional: [jo] cito, cite, cit o citi.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb citar.
    [Que jo] citi o cite.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb citar.
    [Que ell/ella/vostè] citi o cite.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb citar.
    Citi o cite [ell/ella/vostè].

## Italià
### Verb

citi
* segona persona singular (tu) del present d'indicatiu de citare
* primera persona singular (io) del present de subjuntiu de citare
* segona persona singular (tu) del present de subjuntiu de citare
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del present de subjuntiu de citare
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) de l'imperatiu de citare
# citiamo
## Italià
### Verb

citiamo
* primera persona plural (noi) del present d'indicatiu de citare
* primera persona plural (noi) del present de subjuntiu de citare
* primera persona plural (noi) de l'imperatiu de citare
# cithares
## Francès

   * Pronúncia: /siˈtaʁ/

### Nom

cithares f. pl.
* forma plural de cithare
# colcassin
## Català

   * Pronúncia: balear /koɫˈka.sin/, /kuɫˈka.sin/
   * Rimes: -asin

### Verb

colcassin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb colcar.
    [Ells/elles/vostès] colcassen o colcassin.

#### Sinònims

* cavalcassin
# colcassis
## Català

   * Pronúncia: balear /koɫˈka.sis/, /kuɫˈka.sis/
   * Rimes: -asis

### Verb

colcassis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb colcar.
    [Tu] colcasses o colcassis.

#### Sinònims

* cavalcassis