OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# mut
## Català

   * Pronúncia: /ˈmut/
   * Rimes: -ut
   * Etimologia: Del llatí mūtus, segle IX.

### Adjectiu

mut m. ‎(femení muda, plural masculí muts, plural femení mudes)
* Privat físicament de l'ús de la paraula.
    Va néixer sord i mut.
* (zoologia) Dit de l'animal que no profereix cap so.
* Que no parla o no es pronuncia.
    Va quedar-se mut durant tota la reunió.
* Dit de la lletra que no es pronuncia.
    La 'p' de camp és muda en català.
* Que no té llegenda, especialment referit a un mapa.

#### Compostos i expressions

* fer-se el mut
* muts i a la gàbia
* mapa mut
* escena muda
* sordmut

#### Derivats

* emmudir
* mudament
* mudesa
* mutisme

#### Traduccions

* Alemany: stumm $^{(de)}$
* Anglès: mute $^{(en)}$
* Armeni: համր $^{(hy)}$ ‎(hamr)
* Belarús: нямы́ $^{(be)}$ ‎(niamí)
* Búlgar: ням $^{(bg)}$ ‎(niam)
* Castellà: mudo $^{(es)}$ m.
* Danès: stum $^{(da)}$
* Eslovac: nemý $^{(sk)}$
* Eslovè: nem $^{(sl)}$
* Feroès: dumbur $^{(fo)}$
* Finès: mykkä $^{(fi)}$
* Francès: muet $^{(fr)}$ m.
* Friülà: mut $^{(fur)}$
* Gallec: mudo $^{(gl)}$
* Grec: άλαλος $^{(el)}$ ‎(àlalos)
* Grec antic: ἄλαλος $^{(grc)}$ ‎(álalos), ἐνεός $^{(grc)}$ ‎(eneós), ἄναυδος $^{(grc)}$ ‎(ánaudos), ἄφωνος $^{(grc)}$ ‎(áphōnos)
* Groenlandès: oqajuitsoq $^{(kl)}$
* Hebreu: אילם‎ $^{(he)}$
* Hindi: गूंगा $^{(hi)}$
* Hongarès: néma $^{(hu)}$
* Irlandès: balbh $^{(ga)}$
* Islandès: mállaus $^{(is)}$
* Italià: muto $^{(it)}$
* Japonès: 黙々 $^{(ja)}$
* Kurd: lal $^{(ku)}$
* Llatí: mutus $^{(la)}$
* Luxemburguès: stomm $^{(lb)}$
* Neerlandès: stom $^{(nl)}$
* Noruec: stum $^{(no)}$
* Occità: mut $^{(oc)}$
* Persa: لال‎ $^{(fa)}$
* Polonès: niemy $^{(pl)}$
* Portuguès: mudo $^{(pt)}$
* Quítxua: amu $^{(qu)}$
* Romanès: mut $^{(ro)}$
* Rus: немо́й $^{(ru)}$ ‎(nemoi)
* Sànscrit: मूक $^{(sa)}$
* Sard: mudu $^{(sc)}$, mutu $^{(sc)}$
* Serbocroat: нем $^{(sh)}$, nem $^{(sh)}$
* Suec: stum $^{(sv)}$
* Tadjik: лол $^{(tg)}$
* Tai: เงียบ $^{(th)}$
* Turc: dilsiz $^{(tr)}$
* Txec: němý $^{(cs)}$
* Ucraïnès: німи́й $^{(uk)}$ ‎(nimí)
* Való: mouwea $^{(wa)}$
* Vietnamita: câm $^{(vi)}$
* Xinès: 啞巴 $^{(zh)}$ ‎(哑巴, yǎbā)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# nan
## Multilingüe
### Símbol

nan
* Codi de llengua ISO 639-2 del xinès min del sud.

## Català

   * Pronúncia: /ˈnan/
   * Rimes: -an
   * Etimologia: Del llatí nanus, segle XIV.

### Adjectiu

nan m. ‎(femení nana, plural masculí nans, plural femení nanes)
* Que és menut, molt petit.

#### Derivats

* nanet

#### Compostos i expressions

* planeta nan

#### Traduccions

* Alemany: zwerg- $^{(de)}$, zwergenhaft $^{(de)}$
* Anglès: dwarf $^{(en)}$
* Castellà: enano $^{(es)}$
* Francès: nain $^{(fr)}$
* Italià: nano $^{(it)}$

### Nom

nan m. ‎(plural nans)
* (medicina) Persona afectada de nanisme
* (mitologia) Raça d'éssers molt petits

#### Traduccions

* Alemany: Zwerg $^{(de)}$
* Anglès: dwarf $^{(en)}$
* Castellà: enano $^{(es)}$
* Francès: nain $^{(fr)}$
* Italià: nano $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# neonatal
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌne.u.nəˈtaɫ/ balear /ˌne.o.nəˈtaɫ/, /ˌne.u.nəˈtaɫ/ Occidental: /ˌne.o.naˈtaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: Del prefix neo- i natal, segle XX.

### Adjectiu

neonatal inv. ‎(plural neonatals)
* Corresponent o pertanyent al nounat, al seu naixement o a la neonatologia.
    «En Bernat va néixer el 29 d’octubre del 2012 després d’un part molt prematur, i pesava solament 690 grams. Va estar nou mesos ingressat a l’UCI neonatal, en què va tenir diverses complicacions en l’aparell respiratori derivades del naixement prematur.» (Clara Ardévol Mallol, Dos anys tancats a casa esperant la vaccinació del seu fill: “Ens sentim abandonats”, VilaWeb, gen. 2022)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ne·o·na·tal (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC

## Anglès
### Adjectiu

neonatal ‎(no comparable)
* neonatal

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
* Obres de referència: Merriam, Collins, Cambridge, Dict

## Castellà

   * Pronúncia: /ne.o.naˈtal/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: Del prefix neo- i natal o neonato i el sufix -al.

### Adjectiu

neonatal inv. ‎(plural neonatales)
* neonatal

#### Relacionats

* neonato

### Miscel·lània

* Síl·labes: ne·o·na·tal (4)
* Anagrames: anolante, entalona, entaloná, talonean

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre neonatal
# nul
## Català

   * Pronúncia: /ˈnuɫ/
   * Rimes: -ul
   * Etimologia: Del llatí nullus, format pel prefix ne- ‎(«negació») i el terme ullus ‎(«algú»), segle XIX.

### Adjectiu

nul m. ‎(femení nul·la, plural masculí nuls, plural femení nul·les)
* Sense validesa.
* Sense utilitat.
* (matemàtiques) Resultat d'una operació equivalent a zero.

#### Sinònims

* invàlid, ineficaç, inhàbil, inapte
* inútil, incapaç
* buit

#### Traduccions

* Anglès: null $^{(en)}$
* Castellà: nulo $^{(es)}$
* Francès: nul $^{(fr)}$
* Italià: nullo $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# nus
## Català

   * Pronúncia: /ˈnus/
   * Rimes: -us
   * Etimologia: Fals singular del plural de la forma antiga nu, abans nuu provinent del llatí nōdus, segle XIII.

### Nom

nus m. ‎(plural nusos)
* Unió forta de dues cordes o peces semblant que es creuen formant un lligam fort.
* Estrenyiment de la gola, causada per una emoció.
* Encreuament de carreteres o altres vies de comunicació molt transitades.
* Part principal de la trama d'una història, quan es complica la situació inicial i es presenta una situació problemàtica que el protagonista haurà de resoldre.
* Protuberància en la tija d'una planta o en el tronc d'un arbre.
* (nàutica) Mesura equivalent a 14,5 metres.
* (anatomia) Articulació dels ossos dels dits.

#### Traduccions

* Albanès: nyjë $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Knoten $^{(de)}$ m.
* Anglès: knot $^{(en)}$
* Àrab: عُقْدَة‎ $^{(ar)}$ f.
* Àzeri: düyün $^{(az)}$
* Belarús: ву́зел $^{(be)}$ m. ‎(vúzel)
* Bretó: koulm $^{(br)}$ m.
* Búlgar: въ̀зел $^{(bg)}$ m. ‎(vàzel)
* Castellà: nudo $^{(es)}$ m.
* Coreà: 매듭 $^{(ko)}$ ‎(maedeup)
* Danès: knude $^{(da)}$ c.
* Eslovac: uzol $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: vozel $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: nodo $^{(eo)}$
* Estonià: sõlm $^{(et)}$
* Finès: solmu $^{(fi)}$
* Francès: nœud $^{(fr)}$ m.
* Friülà: grop $^{(fur)}$ m.
* Gallec: nó $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: cwlwm $^{(cy)}$ m.
* Georgià: ნასკვი $^{(ka)}$ ‎(naskvi)
* Grec: κόμπος $^{(el)}$ m. ‎(kombos)
* Grec antic: κόμπο $^{(grc)}$ ‎(kómpo), ἅμμα $^{(grc)}$ n. ‎(hámma)
* Hebreu: קֶשֶׁר‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: गांठ $^{(hi)}$ f.
* Ídix: פּעקל‎ $^{(yi)}$ m.
* Irlandès: snaidhm $^{(ga)}$ f.
* Islandès: hnútur $^{(is)}$ m.
* Italià: nodo $^{(it)}$ m.
* Japonès: 結び目 $^{(ja)}$
* Kazakh: түйін $^{(kk)}$ ‎(tüyin/tuin)
* Kirguís: түйүн $^{(ky)}$ ‎(tuiun)
* Letó: mezgls $^{(lv)}$ m.
* Lituà: mazgas $^{(lt)}$ m.
* Llatí: nodus $^{(la)}$ m.
* Luxemburguès: Knuet $^{(lb)}$ m.
* Malgaix: fatotra $^{(mg)}$
* Maltès: għoqda $^{(mt)}$ f.
* Mongol: зангилаа $^{(mn)}$
* Occità: noset $^{(oc)}$ m.
* Persa: گره‎ $^{(fa)}$
* Polonès: węzeł $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: nó $^{(pt)}$ m.
* Retoromànic: nuf $^{(rm)}$ m.
* Romanès: nod $^{(ro)}$ n.
* Rus: у́зел $^{(ru)}$ m. ‎(úzel)
* Sard: nodu $^{(sc)}$ m.
* Serbocroat: чвор $^{(sh)}$, čvor $^{(sh)}$ m.
* Sicilià: ruppu $^{(scn)}$ m.
* Suec: knop $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: гиреҳ $^{(tg)}$
* Tagal: buhol $^{(tl)}$
* Tai: ปม $^{(th)}$
* Tàtar: төен $^{(tt)}$
* Turc: düğüm $^{(tr)}$
* Txec: uzel $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: ву́зол $^{(uk)}$ m. ‎(vúzol)
* Urdú: گرہ‎ $^{(ur)}$ f.
* Uzbek: tugun $^{(uz)}$
* Vènet: grop $^{(vec)}$ m.
* Vietnamita: nút $^{(vi)}$
* Xinès: 結 $^{(zh)}$ ‎(结, jié)

### Nom

nus m. pl.
* Forma plural de nu.

### Adjectiu

nus m. pl.
* Forma plural de nu.

### Adjectiu

nus m. ‎(femení nusa, plural masculí nusos, plural femení nuses)
* (nord-occidental) Forma alternativa de nu.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: uns
# nut
## Català

   * Pronúncia: /ˈnut/
   * Rimes: -ut
   * Etimologia: De l'occità nud.

### Adjectiu

nut m. ‎(femení nuda, plural masculí nuts, plural femení nudes)
* (septentrional) Forma alternativa de nu.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: unt

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB

## Anglès

   * Pronúncia: nʌt
   * Etimologia: De l'anglès mitjà nute i de l'anglès antic hnutu. Emparentat amb el llatí nux, de l'alemany Nuss, neerlandès noot, islandès hnut i amb l'espanyol nuez.

### Nom

nut ‎(plural nuts)
* nou, en general diferents fruits amb closca dura.
* (argot) closca, cap
* (argot, vulgar, rarament usat en singular) testicle
# nyic
## Català

   * Pronúncia: /ˈɲik/
   * Rimes: -ik
   * Etimologia: Onomatopeic.

### Nom

nyic m. ‎(plural nyics)
* Soroll estrident d’un grinyol, d’un esgüell.

#### Sinònims

* nyec

#### Traduccions
### Adjectiu

nyic m. ‎(femení nyiga, plural masculí nyics, plural femení nyigues)
* (balear) malhumorat, irritable

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# orb
## Català

   * Pronúncia: /ˈɔrp/
   * Rimes: -ɔɾp
   * Etimologia: Del llatí orbus, segle XIV.

### Adjectiu

orb m. ‎(femení orba, plural masculí orbs, plural femení orbes)
* (antic, literari) cec (sense vista, seny)
* (mallorquí) exorbitant
* Dit d'una planta que no ha granat i s'ha tornat negra per malaltia.

### Nom

orb m. ‎(plural orbs, femení orba)
* (antic, literari) cec (sense vista, seny)

### Nom

orb m. ‎(plural orbs)
* càries (malaltia dels cereals)

### Verb

orb
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de orbar.

#### Variants

* orbo, orbe, orbi

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: bor $^{(alfagrama)}$, Bor, obr, rob

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# orc
## Català

   * Pronúncia: /ˈɔrk/
   * Rimes: -ɔɾk
   * Etimologia: Del llatí orcus ‎(«infern, divinitat infernal, la mort»)

### Nom

orc m. ‎(plural orcs)
* Segons la mitologia, lloc on anaven les ànimes després de morir.

### Adjectiu

orc m. ‎(femení orca, plural masculí orcs, plural femení orques)
* lleig
* esquerp
* rúfol
* Terra dolenta i inhospitalària.
* enutjós

#### Derivats

* orqueria
* orquejar

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: cor $^{(alfagrama)}$, cró, roc

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, DCVB
# paregut
## Català

   * Pronúncia: oriental /pə.ɾəˈɣut/, occidental /pa.ɾeˈɣut/
   * Rimes: -ut
   * Etimologia: De parèixer.

### Adjectiu

paregut m. ‎(femení pareguda, plural masculí pareguts, plural femení paregudes)
* semblant

### Verb

paregut
* Participi masculí singular del verb parèixer.

### Miscel·lània

* Síl·labes: pa·re·gut (3)
* Heterograma de 7 lletres (aegprtu)

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC, DCVB
# ple
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈpɫɛ/ balear /ˈpɫə/, /ˈpɫɛ/ Occidental: /ˈpɫe/
   * Rimes: -ɛ
   * Homòfon: pler
   * Etimologia: Del llatí plēnus, segle XIV.

### Adjectiu

ple m. ‎(femení plena, plural masculí plens, plural femení plenes)
* Que està farcit fins a estar complet.
* Que conté la màxima capacitat.

#### Sinònims

* complet, sencer
* farcit, saturat, tip

#### Antònims

* buit

#### Derivats

* emplenar

#### Traduccions

* Afrikaans: vol $^{(af)}$
* Albanès: plot $^{(sq)}$, ship $^{(sq)}$
* Alemany: voll $^{(de)}$
* Anglès: full $^{(en)}$
* Àrab: مُمْتَلِئ‎ $^{(ar)}$
* Armeni: լիքը $^{(hy)}$ ‎(likè)
* Bretó: leun $^{(br)}$
* Búlgar: пъ́лен $^{(bg)}$ ‎(palen)
* Castellà: pleno $^{(es)}$, lleno $^{(es)}$
* Coreà: 완전한 $^{(ko)}$ ‎(wanjeonhan)
* Danès: fuld $^{(da)}$, fyldt $^{(da)}$
* Eslovac: plný $^{(sk)}$
* Eslovè: poln $^{(sl)}$
* Esperanto: plena $^{(eo)}$
* Estonià: täis $^{(et)}$
* Finès: täysi $^{(fi)}$
* Francès: plein $^{(fr)}$
* Frisó occidental: fol $^{(fy)}$
* Friülà: plen $^{(fur)}$
* Gallec: cheo $^{(gl)}$
* Gal·lès: llawn $^{(cy)}$
* Georgià: სავსე $^{(ka)}$ ‎(savse)
* Grec: πλήρης $^{(el)}$ ‎(pliris)
* Grec antic: πλήρης $^{(grc)}$ ‎(plḗrēs)
* Hebreu: מלא‎ $^{(he)}$
* Hindi: पूर्ण $^{(hi)}$
* Hongarès: tele $^{(hu)}$
* Irlandès: lán $^{(ga)}$
* Islandès: fullur $^{(is)}$
* Italià: pieno $^{(it)}$
* Japonès: 一杯 $^{(ja)}$
* Javanès: kebak $^{(jv)}$
* Kirguís: лык $^{(ky)}$ ‎(luk)
* Kurd: tijî $^{(ku)}$
* Letó: pilns $^{(lv)}$
* Lituà: pilnas $^{(lt)}$
* Llatí: plenus $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: PLE-COSES $^{(csc)}$, PLE-PERSONES $^{(csc)}$
* Macedoni: полн $^{(mk)}$
* Maltès: mimli $^{(mt)}$
* Maori: poha $^{(mi)}$
* Neerlandès: vol $^{(nl)}$
* Occità: plen $^{(oc)}$
* Persa: پر‎ $^{(fa)}$
* Polonès: pełny $^{(pl)}$
* Portuguès: cheio $^{(pt)}$
* Quítxua: hunt'a $^{(qu)}$
* Romanès: plin $^{(ro)}$
* Rus: по́лный $^{(ru)}$ ‎(polni)
* Sànscrit: पूर्ण $^{(sa)}$
* Sard: prenu $^{(sc)}$
* Serbocroat: пун $^{(sh)}$, pun $^{(sh)}$
* Sicilià: chinu $^{(scn)}$
* Suec: full $^{(sv)}$
* Tagal: puno $^{(tl)}$
* Telugu: నిండు $^{(te)}$
* Turc: dolu $^{(tr)}$
* Txec: plný $^{(cs)}$
* Ucraïnès: по́вний $^{(uk)}$ ‎(povni)
* Való: plin $^{(wa)}$
* Vènet: pien $^{(vec)}$
* Vietnamita: đầy $^{(vi)}$
* Xinès: 充滿 $^{(zh)}$ ‎(充满, chōngmǎn)
* Castellà: pleno $^{(es)}$, lleno $^{(es)}$

### Nom

ple m. ‎(plural plens)
* Reunió on participen tots els components d'una organització.
* (bowling) Resultat màxim, consistent a tombar totes les bitlles amb el primer llançament d'un quadre.

#### Sinònims

* assemblea, junta, reunió

#### Traduccions

* Alemany: Vollversammlung $^{(de)}$ f.
* Castellà: pleno $^{(es)}$ m.
* Anglès: strike $^{(en)}$
* Castellà: chuza $^{(es)}$, pleno $^{(es)}$
* Francès: abat $^{(fr)}$, fauchage $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: pel, pèl

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* ple. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: ple
# poc
## Català

   * Pronúncia: /ˈpɔk/
   * Rimes: -ɔk
   * Etimologia: Del llatí paucus, segle XII.

### Adjectiu

poc m. ‎(femení poca, plural masculí pocs, plural femení poques)
* En quantitat escassa.
    Hi ha poc terreny en aquesta parcel·la.

#### Derivats

* apocar

#### Traduccions

* Anglès: little $^{(en)}$, few $^{(en)}$
* Castellà: poco $^{(es)}$
* Francès: peu $^{(fr)}$
* Portuguès: pauco $^{(pt)}$

### Adverbi

poc
* De manera escassa.
    La temperatura puja poc.

#### Traduccions

* Anglès: little $^{(en)}$
* Castellà: poco $^{(es)}$
* Francès: peu $^{(fr)}$
* Portuguès: pauco $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: cop $^{(alfagrama)}$, cóp

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Català antic
### Verb

poc
* primera persona singular (io, yo, jo) del passat de poder
* tercera persona singular (él, eyl, ell) del passat de poder

#### Variants

* [1] poguí, pusquí
* [2] pogué, pusqué

## Caló català

   * Pronúncia: /ˈpok/
   * Etimologia: Variant de por.

### Nom

poc ‎(pok) f.
* ventre

### Vegeu també

* Escudero, Jean-Paul; Adiego, Ignasi-Xavier. «Vocabulari del kalò català», I Tchatchipen, 2001, núm. 33
# pop
## Català

   * Pronúncia: /ˈpop/
   * Rimes: -op
   * Etimologia: Variant de polp, segle XIX, del llatí polypus, del grec antic πολύπους ‎(polýpous, literalment «molts peus»), segle XIX [1].
   * Etimologia: De l'anglès pop, abreviació de popular, segle XX [2].

### Nom

pop m. ‎(plural pops)
* Nom genèric de mol·luscs marins de vuit tentacles que expulsen tinta per defensar-se i dels quals se'n menja la carn.
* Element prènsil de certes màquines elevadores, com grues, que permet agafar la càrrega.

#### Variants

* polp

#### Traduccions

* Afrikaans: agtarm $^{(af)}$
* Alemany: Polyp $^{(de)}$ m.
* Anglès: octopus $^{(en)}$
* Àrab: أُخْطُبُوط‎ $^{(ar)}$ m.
* Aragonès: pulpo $^{(an)}$
* Armeni: ութոտնուկ $^{(hy)}$ ‎(utotnuk)
* Basc: olagarro $^{(eu)}$
* Bretó: soavenn $^{(br)}$ m., morgazh $^{(br)}$ m.
* Castellà: pulpo $^{(es)}$ m.
* Coreà: 낙지 $^{(ko)}$ ‎(nakji)
* Còrnic: collel-lésa $^{(kw)}$
* Croat: oktopod $^{(hr)}$, hobotnica $^{(hr)}$ f.
* Danès: blæksprutte $^{(da)}$ c.
* Eslovac: chobotnica $^{(sk)}$ f., osmonoh $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: polpo $^{(eo)}$
* Feroès: høgguslokkur $^{(fo)}$
* Finès: mustekala $^{(fi)}$
* Francès: poulpe $^{(fr)}$ m., pieuvre $^{(fr)}$ f.
* Friülà: folp $^{(fur)}$ m.
* Gallec: polbo $^{(gl)}$ m.
* Georgià: რვაფეხა $^{(ka)}$ ‎(rvàpekha)
* Grec: χταπόδι $^{(el)}$ n. ‎(khtapodi)
* Grec antic: πολύπους $^{(grc)}$ m. ‎(polýpous)
* Hebreu: תמנון $^{(he)}$
* Hongarès: polip $^{(hu)}$
* Indonesi: gurita $^{(id)}$
* Irlandès: ochtapas $^{(ga)}$ m.
* Italià: polpo $^{(it)}$ m.
* Japonès: 蛸 $^{(ja)}$ (たこ $^{(ja)}$ ‎(tako))
* Kurd: axtapot $^{(ku)}$
* Lituà: aštuonkojai $^{(lt)}$
* Llatí: polypus $^{(la)}$ m., octopus $^{(la)}$ m.
* Neerlandès: octopus $^{(nl)}$
* Occità: pofre $^{(oc)}$
* Osseta: асткъахыг $^{(os)}$ ‎(astkʺahyg)
* Panjabi: ਤੰਦੂਆ $^{(pa)}$
* Polonès: ośmiornica $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: polvo $^{(pt)}$ m.
* Romanès: caracatiță $^{(ro)}$ f.
* Rus: осьмино́г $^{(ru)}$ m. ‎(osminog)
* Sard: pruppu $^{(sc)}$
* Serbi: октопод $^{(sr)}$ ‎(oktopod), хоботница $^{(sr)}$ f. ‎(hobotnica)
* Sicilià: pruppu $^{(scn)}$ m.
* Suec: bläckfisk $^{(sv)}$
* Tadjik: ҳаштпо $^{(tg)}$
* Tagal: pugíta $^{(tl)}$
* Tàmil: ஒக்டோபஸ் $^{(ta)}$
* Tongà: feke $^{(to)}$
* Turc: ahtapot $^{(tr)}$
* Txec: chobotnice $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: восьмині́г $^{(uk)}$ m. ‎(vosminih)
* Vietnamita: mực $^{(vi)}$ phủ $^{(vi)}$
* Xinès: 章魚 $^{(zh)}$ ‎(章鱼, zhāngyú)

### Nom

pop m. ‎(plural pops)
* Tipus de música nascuda a mitjan segle XX a Gran Bretanya que recull influències del rock, jazz, folk i blues.

#### Traduccions
### Adjectiu

pop inv. ‎(plural pop)
* Relatiu o pertanyent a la música pop.
* Relatiu o pertanyent a l'art pop.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# pres
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈpɾɛs/ balear /ˈpɾəs/, /ˈpɾɛs/ Occidental: /ˈpɾes/
   * Rimes: -ɛs
   * Etimologia: Del llatí prehensus, segle XII.

### Nom

pres m. ‎(plural presos, femení presa)
* Presoner, privat de llibertat.

### Adjectiu

pres m. ‎(femení presa, plural masculí presos, plural femení preses)
* Dit de qui és presoner, privat de llibertat.

### Verb

pres
* Participi masculí singular del verb prendre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: pers, reps, serp $^{(revers)}$

## Català antic

   * Etimologia: Del llatí pressus ‎(«premsat, comprimit»).

### Adverbi

pres
* prop

### Verb

pres
* primera persona singular (io, yo, jo) del passat de prendre
* tercera persona singular (él, eyl, ell) del passat de prendre
* participi masculí singular de prendre

#### Variants

* (1a persona) pris, prenguí, pringuí
* (3a persona) pris, prengué

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo
# prim
## Català

   * Pronúncia: /ˈpɾim/
   * Rimes: -im
   * Etimologia: Del llatí prīmu(m), acusatiu de prīmus ‎(«primer, de primera qualitat, fi»), segle XII.

### Adjectiu

prim m. ‎(femení prima, plural masculí prims, plural femení primes)
* Cos de poca amplària o gruix
* escàs

#### Sinònims

* delicat, esvelt, fi
* esquelètic, esquàlid

#### Antònims

* gras

#### Derivats

* aprimar-se
* primejar
* primmirat
* esprimatxat

#### Compostos i expressions

* filar prim = Ser perfeccionista, fixar-se en el detall.

#### Traduccions

* Alemany: dünn $^{(de)}$, schlank $^{(de)}$
* Anglès: thin $^{(en)}$
* Basc: argal $^{(eu)}$
* Castellà: delgado $^{(es)}$
* Cors: magru $^{(co)}$
* Esperanto: maldika $^{(eo)}$
* Finès: laiha $^{(fi)}$
* Francès: mince $^{(fr)}$, maigre $^{(fr)}$
* Gallec: fraco $^{(gl)}$, delgado $^{(gl)}$
* Georgià: გამხდარი $^{(ka)}$ ‎(gàmkhdari)
* Grec: αδύνατος $^{(el)}$ ‎(adínatos)
* Grec antic: λεπτός $^{(grc)}$ ‎(leptós)
* Hebreu: רָזֶה $^{(he)}$
* Hongarès: vékony $^{(hu)}$
* Islandès: mjór $^{(is)}$
* Italià: sottile $^{(it)}$, magro $^{(it)}$
* Letó: tievs $^{(lv)}$
* Llatí: macer $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: PRIM $^{(csc)}$, FI $^{(csc)}$
* Noruec: tynn $^{(no)}$
* Polonès: chudy $^{(pl)}$
* Portuguès: magro $^{(pt)}$
* Romanès: slab $^{(ro)}$
* Romaní: śuko $^{(rom)}$
* Rus: худо́й $^{(ru)}$ ‎(khudoi)
* Tai: บาง $^{(th)}$
* Txec: hubený $^{(cs)}$
* Ucraïnès: худи́й $^{(uk)}$ ‎(khudí)
* Való: maigue $^{(wa)}$
* Vietnamita: ốm $^{(vi)}$
* Xinès: 瘦 $^{(zh)}$ ‎(shòu)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /ˈpɾim/
   * Etimologia: Del francès antic prim, procedent del llatí primus.

### Adjectiu

prim ‎(comparatiu primmer, superlatiu primmest)
* llepafils, delicada
    «I hate to think I've got to grow up, and be Miss March, and wear long gowns, and look as prim as a China Aster!» (Louisa May Alcot, Little Women, 1868, part 1, capítol 1)Odio pensar que m'he fet gran i que soc la senyoreta March, i portar vestits llargs i semblar tan delicada com una planta ornamental!

### Verb

prim ‎(3a persona singular present primes, gerundi primming, passat i participi primmed)
* Actuar com un llepafils, donar-se aires de superioritat.

#### Compostos i expressions

* prim and proper
# prompt
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈpɾɔmt/, occidental /ˈpɾomt/

### Adjectiu

prompt m. ‎(femení prompta, plural masculí prompts, plural femení promptes)
* (antic, alguerès) Forma alternativa de prompte.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, DAlg

## Anglès

   * Pronúncia: /pɹɒmpt/
   * Àudio: Anglaterra
   * Etimologia: Del francès prompt, del llatí promptus.

### Adjectiu

prompt ‎(comparatiu more prompt, superlatiu most prompt)
* prompte, ràpid
* puntual

### Nom

prompt ‎(plural prompts)
* apuntament
* (informàtica) indicador
* (intel·ligència artificial) indicació

### Verb

prompt ‎(3a persona singular present prompts, gerundi prompting, passat i participi prompted)
* suggerir
* (teatre) apuntar
* incitar
# pron
## Català

   * Pronúncia: /ˈpɾon/
   * Rimes: -on
   * Etimologia: Del llatí pronus.

### Adjectiu

pron m. ‎(femení prona, plural masculí prons, plural femení prones)
* Posició gimnàstica: estirat amb el ventre i els palmells tocant al terra.

#### Antònims

* supí

#### Traduccions

* Anglès: prone $^{(en)}$
* Castellà: prono $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# pur
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈpur/ balear /ˈpuɾ/, /ˈpu/ Occidental: /ˈpuɾ/
   * Rimes: -uɾ
   * Etimologia: Del llatí purus, segle XIV.

### Adjectiu

pur m. ‎(femení pura, plural masculí purs, plural femení pures)
* Ple de puresa, sense taca o pecat.
* No contaminat.
* innocent
* Autèntic, genuí, essencial.

#### Sinònims

* immaculat, verge
* mer, simple

#### Derivats

* apurar

#### Traduccions

* Alemany: rein $^{(de)}$, pur $^{(de)}$
* Anglès: pure $^{(en)}$
* Àrab: صَافٍ‎ $^{(ar)}$
* Armeni: անարատ $^{(hy)}$ ‎(anarat)
* Belarús: чы́сты $^{(be)}$ ‎(txisti)
* Castellà: puro $^{(es)}$ m.
* Coreà: 맑다 $^{(ko)}$ ‎(makda)
* Danès: ren $^{(da)}$, fejlfri $^{(da)}$
* Eslovè: čist $^{(sl)}$
* Estonià: puhas $^{(et)}$
* Finès: puhdas $^{(fi)}$
* Francès: pur $^{(fr)}$
* Gallec: puro $^{(gl)}$
* Gal·lès: pur $^{(cy)}$
* Grec: άψογος $^{(el)}$ ‎(àpsogos)
* Hebreu: טָהוֹר‎ $^{(he)}$
* Hindi: शुद्ध $^{(hi)}$
* Hongarès: tiszta $^{(hu)}$
* Ídix: ריין‎ $^{(yi)}$
* Islandès: hreinn $^{(is)}$
* Italià: puro $^{(it)}$
* Japonès: 純粋 $^{(ja)}$
* Letó: tirs $^{(lv)}$
* Llatí: purus $^{(la)}$
* Maltès: pur $^{(mt)}$
* Neerlandès: puur $^{(nl)}$, rein $^{(nl)}$
* Polonès: czysty $^{(pl)}$
* Portuguès: puro $^{(pt)}$
* Romanès: pur $^{(ro)}$
* Rus: чи́стый $^{(ru)}$ ‎(txisti)
* Sànscrit: चौक्ष $^{(sa)}$
* Suec: pur $^{(sv)}$, ren $^{(sv)}$
* Tagal: tagnas $^{(tl)}$
* Tai: บริสุทธิ์ $^{(th)}$
* Turc: temiz $^{(tr)}$
* Txec: čistý $^{(cs)}$
* Ucraïnès: чи́стий $^{(uk)}$ ‎(txisti)
* Xinès: 純潔 $^{(zh)}$ ‎(纯洁, chúnjié)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: urp

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot