OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# ginebre
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʒiˈne.βɾə/, (gironí) /ʒiˈnɛ.βɾə/ Occidental: nord-occidental /d͡ʒiˈne.βɾe/, /d͡ʒiˈnɛ.βɾe/ valencià /d͡ʒiˈne.bɾe/
   * Rimes: -ebɾe
   * Homòfon: ginebra
   * Etimologia: Del llatí vulgar *jiněpirus o *jinǐperus, del clàssic jūniperus, segle XV. La vocal tònica en llatí vulgar devia ser ǐ en àrees pirinenques (e oberta en gironí, pallarès i ribagorçà) mentre que la resta postula una ě (e tancada).

### Nom

ginebre m. ‎(plural ginebres)
* Arbre petit de la família de les cupressàcies de fruit aromàtic de color blau fosc (Juniperus communis).

#### Sinònims

* ginebrer, ginebrera

#### Relacionats

* ginebró (fruit)
* ginebra (beguda aromatitzada)

#### Traduccions

* Anglès: juniper $^{(en)}$
* Castellà: enebro $^{(es)}$
* Francès: genévrier $^{(fr)}$
* Occità: genibre $^{(oc)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gi·ne·bre (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
* ↑ Coromines, Joan. «DECat. IV, 497a10-49». A: Diccionari etimològic i complementari de la llengua catalana. Barcelona: Curial Edicions Catalanes, 1980-1991.
# insectes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /inˈsek.təs/, balear /inˈsɛk.təs/ Occidental: /inˈsɛk.tes/
   * Rimes: -ɛktes

### Nom

insectes m. pl.
* Forma plural de insecte.

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·sec·tes (3)
* Anagrames: citessen, encestis, necessit
# perfecta
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pərˈfek.tə/, balear /pəɾˈfɛk.tə/ Occidental: nord-occidental /perˈfɛk.ta/ valencià /peɾˈfɛk.ta/, /peɾˈfɛk.tɛ/
   * Rimes: -ɛkta

### Adjectiu

perfecta f. ‎(plural perfectes)
* Forma femenina de perfecte.

### Miscel·lània

* Síl·labes: per·fec·ta (3)
* Anagrama: prefecta

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /peɾˈfek.ta/
       Americà: alt /peɾˈfek.t(a)/, baix /peɾˈfek.ta/
   * Rimes: -ekta

### Adjectiu

perfecta f. ‎(plural perfectas)
* forma femenina de perfecto

## Llatí

   * Pronúncia: /pɛrˈfɛk.ta/, /pɛrˈfɛk.taː/

### Adjectiu

perfecta
* nominatiu femení singular de perfectus
* nominatiu neutre plural de perfectus
* vocatiu femení singular de perfectus
* vocatiu neutre plural de perfectus
* acusatiu neutre plural de perfectus
perfectā
* ablatiu femení singular de perfectus
# perfectes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pərˈfek.təs/, balear /pəɾˈfɛk.təs/ Occidental: /peɾˈfɛk.tes/
   * Rimes: -ɛktes

### Adjectiu

perfectes inv. pl.
* Forma plural de perfecte.
* Forma plural de perfecta.

### Miscel·lània

* Síl·labes: per·fec·tes (3)
* Anagrama: prefectes
# injecta
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /iɲˈʒek.tə/, balear /iɲˈʒɛk.tə/ Occidental: nord-occidental /iɲˈd͡ʒɛk.ta/ valencià /iɲˈd͡ʒɛk.ta/, /iɲˈd͡ʒɛk.tɛ/
   * Rimes: -ɛkta

### Verb

injecta
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de injectar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb injectar.
# injecto
## Català

   * Pronúncia: central /iɲˈʒek.tu/, occidental /iɲˈd͡ʒɛk.to/

### Verb

injecto
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de injectar.
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb injectar.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb injectar.
# injectis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /iɲˈʒek.tis/, balear /iɲˈʒɛk.tis/ Occidental: /iɲˈd͡ʒɛk.tis/
   * Rimes: -ɛktis

### Verb

injectis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb injectar.
# injecten
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /iɲˈʒek.tən/, balear /iɲˈʒɛk.tən/ Occidental: /iɲˈd͡ʒɛk.ten/
   * Rimes: -ɛkten

### Verb

injecten
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de injectar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb injectar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb injectar.
# injecti
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /iɲˈʒek.ti/, balear /iɲˈʒɛk.ti/ Occidental: /iɲˈd͡ʒɛk.ti/
   * Rimes: -ɛkti

### Verb

injecti
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de injectar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb injectar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb injectar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb injectar.
# injectes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /iɲˈʒek.təs/, balear /iɲˈʒɛk.təs/ Occidental: /iɲˈd͡ʒɛk.tes/
   * Rimes: -ɛktes

### Verb

injectes
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de injectar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb injectar.
# injectin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /iɲˈʒek.tin/, balear /iɲˈʒɛk.tin/ Occidental: /iɲˈd͡ʒɛk.tin/
   * Rimes: -ɛktin

### Verb

injectin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb injectar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb injectar.
# afecte
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əˈfek.tə/, balear /əˈfɛk.tə/ Occidental: /aˈfɛk.te/
   * Rimes: -ɛkte
   * Homòfon: efecte
   * Etimologia: Del llatí affectus, segle XIX, participi passat del verb afficere ‎(«commogut, dispost»).

### Nom

afecte m. ‎(plural afectes)
* Qualsevol sentiment que commou l'ànima, especialment l'amor no sexual per una persona.

#### Sinònims

* adoració, afecció, amistat, amor, consideració, estima, estimació, inclinació, llei, predilecció, tendresa
* afecció, simpatia, tendresa.
* atenció, curiositat, inclinació, interès

#### Traduccions

* Alemany: Zuneigung $^{(de)}$ f., Affekt $^{(de)}$ m.
* Anglès: affection $^{(en)}$
* Basc: estimu $^{(eu)}$, afektu $^{(eu)}$
* Castellà: afecto $^{(es)}$
* Eslovac: zaľúbenie $^{(sk)}$ n.
* Esperanto: korinklino $^{(eo)}$
* Francès: affection $^{(fr)}$
* Italià: affetto $^{(it)}$ m.
* Llatí: affectus $^{(la)}$, benevolentia $^{(la)}$
* Marathi: प्रेम $^{(mr)}$ m.
* Occità: afeichon $^{(oc)}$
* Polonès: uczucie $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: afeto $^{(pt)}$ m., afeição $^{(pt)}$ f.
* Romanès: afecțiune $^{(ro)}$ f.
* Rus: привя́занность $^{(ru)}$ f. ‎(priviàzannost)
* Sànscrit: प्रेम $^{(sa)}$ m.

### Verb

afecte
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de afectar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb afectar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb afectar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb afectar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·fec·te (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* afecte. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: afecte
# afectes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əˈfek.təs/, balear /əˈfɛk.təs/ Occidental: /aˈfɛk.tes/
   * Rimes: -ɛktes
   * Homòfon: efectes

### Nom

afectes m. pl.
* Forma plural de afecte.

### Verb

afectes
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de afectar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb afectar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·fec·tes (3)
* Anagrama: facetes
# efecte
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əˈfek.tə/, balear /əˈfɛk.tə/ Occidental: /eˈfɛk.te/
   * Rimes: -ɛkte
   * Homòfon: afecte
   * Etimologia: Del llatí effectus, segle XIV.

### Nom

efecte m. ‎(plural efectes)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.
* (esports de pilota) Moviment giratori imprès a la pilota, la bola, el volant o el disc que comporta una desviació de la trajectòria esperable, utilitzat per a enganyar l'adversari o per a superar un obstacle.

#### Traduccions

* Albanès: efekt $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Auswirkung $^{(de)}$ f.
* Anglès: spin $^{(en)}$, effect $^{(en)}$
* Àrab: تَأْثِير‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: էֆեկտ $^{(hy)}$ ‎(efekt)
* Belarús: эфе́кт $^{(be)}$ m. ‎(efekt)
* Bengalí: আসর $^{(bn)}$
* Búlgar: сле́дствие $^{(bg)}$ n. ‎(slèdstvie)
* Castellà: efecto $^{(es)}$
* Coreà: 결과 $^{(ko)}$ ‎(gyeolgwa)
* Danès: efekt $^{(da)}$, virkning $^{(da)}$
* Eslovac: účinok $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: učinek $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: efiko $^{(eo)}$
* Estonià: mõju $^{(et)}$, toime $^{(et)}$
* Finès: seuraus $^{(fi)}$
* Francès: effet $^{(fr)}$
* Gallec: efecto $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: effaith $^{(cy)}$ m.
* Georgià: ეფექტი $^{(ka)}$ ‎(èpekti)
* Grec: αποτέλεσμα $^{(el)}$ n. ‎(apotélesma)
* Hebreu: אֶפֶקְט‎ $^{(he)}$ m.
* Hongarès: hatás $^{(hu)}$
* Italià: effetto $^{(it)}$ m.
* Japonès: 効果 $^{(ja)}$
* Kazakh: әсер $^{(kk)}$ ‎(äser/asser)
* Kurd: tesîr $^{(ku)}$
* Letó: efekts $^{(lv)}$ m.
* Llatí: effectus $^{(la)}$ m.
* Maori: rara $^{(mi)}$
* Mongol: нөлөө $^{(mn)}$
* Neerlandès: effect $^{(nl)}$ n., werking $^{(nl)}$ f.
* Noruec: effekt $^{(no)}$ m.
* Occità: efèit $^{(oc)}$ m.
* Paixtu: اثر‎ $^{(ps)}$ m.
* Persa: اثر‎ $^{(fa)}$
* Polonès: efekt $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: efeito $^{(pt)}$ m.
* Romanès: efect $^{(ro)}$
* Rus: эффе́кт $^{(ru)}$ m. ‎(effekt)
* Serbocroat: ishod $^{(sh)}$ m., efekt $^{(sh)}$ m.
* Suahili: madhara $^{(sw)}$
* Suec: effekt $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: асар $^{(tg)}$
* Tai: ผล $^{(th)}$
* Turc: etki $^{(tr)}$
* Txec: účinek $^{(cs)}$ m., efekt $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: ефе́кт $^{(uk)}$ m. ‎(efekt)
* Urdú: اثر‎ $^{(ur)}$ m.
* Vietnamita: hiệu ứng $^{(vi)}$
* Xinès: 效果 $^{(zh)}$ ‎(xiàoguǒ)

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·fec·te (3)

### Vegeu també

* efecte. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# defecte
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /dəˈfek.tə/, balear /dəˈfɛk.tə/ Occidental: /deˈfɛk.te/
   * Rimes: -ɛkte
   * Etimologia: Del llatí defectus, del verb deficĕre ‎(«mancar, separar-se, abandonar»), segle XV.

### Nom

defecte m. ‎(plural defectes)
* Insuficiència de la quantitat d'una cosa.
* Falla o imperfecció en el resultat d'una elaboració.

#### Traduccions

* Anglès: default $^{(en)}$, shortcoming $^{(en)}$
* Castellà: defecto $^{(es)}$
* Francès: défaut $^{(fr)}$
* Italià: difetto $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·fec·te (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# defectes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /dəˈfek.təs/, balear /dəˈfɛk.təs/ Occidental: /deˈfɛk.tes/
   * Rimes: -ɛktes

### Nom

defectes m. pl.
* Forma plural de defecte.

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·fec·tes (3)
# respecte
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /rəsˈpek.tə/, balear /rəsˈpɛk.tə/ Occidental: /resˈpɛk.te/
   * Rimes: -ɛkte
   * Etimologia: Del llatí respectus, segle XV.

### Nom

respecte m. ‎(plural respectes)
* Acció de considerar cap algú o alguna cosa, com quelcom a tenir en compte.
    Mostrava respecte cap a l'opinió dels seus companys.
* Acció de considerar d'excel·lència o importància cap a algú o alguna cosa.
    El respecte que es mereix el càrrec de president.
* Acció de considerar deferència cap a algú o alguna cosa per la seva edat, mèrits, etc.
    Cal tenir respecte a les àvies.
* Acció de considerar la superioritat d'algú o alguna cosa, que recomana evitar-la.
    El pivot de l'equip imposava respecte amb la seva gran alçada.
* En relació o amb referència a una altra entitat
    El moviment de la Terra respecte al Sol
    Respecte a la vostra petició, encara no tenim resposta oficial.
* Punt de vista.
    Sota el meu propi respecte, això no és cert.

#### Traduccions

* Albanès: respekt $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Respekt $^{(de)}$ m.
* Anglès: respect $^{(en)}$
* Àrab: اِحْتِرَام‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: հարգանք $^{(hy)}$ ‎(hargank)
* Belarús: пава́га $^{(be)}$ f. ‎(pavaha)
* Bengalí: সম্মান $^{(bn)}$
* Bretó: doujañs $^{(br)}$ f.
* Búlgar: уваже́ние $^{(bg)}$ n. ‎(uvajènie)
* Castellà: respeto $^{(es)}$
* Coreà: 존중 $^{(ko)}$ ‎(jonjung)
* Danès: respekt $^{(da)}$ c.
* Eslovac: rešpekt $^{(sk)}$ m., úcta $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: spoštovanje $^{(sl)}$ n.
* Esperanto: respekto $^{(eo)}$
* Estonià: lugupidamine $^{(et)}$
* Finès: kunnioitus $^{(fi)}$
* Francès: respect $^{(fr)}$ m.
* Friülà: rispiet $^{(fur)}$ m.
* Gallec: respecto $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: parch $^{(cy)}$ m.
* Georgià: პატივისცემა $^{(ka)}$ ‎(pativístsema)
* Grec: σεβασμός $^{(el)}$ m. ‎(sevasmós)
* Grec antic: σέβας $^{(grc)}$ n. ‎(sébas)
* Hebreu: כָּבוֹד‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: सम्मान $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: tisztelet $^{(hu)}$
* Irlandès: meas $^{(ga)}$ m.
* Islandès: virðing $^{(is)}$ f.
* Italià: rispetto $^{(it)}$ m.
* Japonès: 尊敬 $^{(ja)}$
* Kazakh: құрмет $^{(kk)}$ ‎(qurmet/khurmet)
* Kirguís: кадыр $^{(ky)}$ ‎(kadur)
* Letó: cieņa $^{(lv)}$ f.
* Lituà: pagarba $^{(lt)}$ f.
* Llatí: respectus $^{(la)}$ m.
* Malai: hormat $^{(ms)}$
* Neerlandès: respect $^{(nl)}$ m.
* Noruec: respekt $^{(no)}$ m.
* Occità: respècte $^{(oc)}$ m.
* Polonès: respekt $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: respeito $^{(pt)}$ m.
* Romanès: respect $^{(ro)}$ n.
* Rus: уваже́ние $^{(ru)}$ n. ‎(uvajénie)
* Sànscrit: आदर $^{(sa)}$ m.
* Serbocroat: поштова́ње $^{(sh)}$, poštovanje $^{(sh)}$ n.
* Sicilià: rispettu $^{(scn)}$ m.
* Suahili: adabu $^{(sw)}$
* Suec: respekt $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: эҳтиром $^{(tg)}$
* Tagal: paggalang $^{(tl)}$
* Tai: ความเคารพ $^{(th)}$
* Tàtar: хөрмәт $^{(tt)}$
* Turc: saygı $^{(tr)}$
* Txec: respekt $^{(cs)}$ m., úcta $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: пова́га $^{(uk)}$ f. ‎(povaha)
* Urdú: آدر‎ $^{(ur)}$ m.
* Uzbek: hurmat $^{(uz)}$
* Vietnamita: sự tôn trọng $^{(vi)}$
* Xinès: 尊重 $^{(zh)}$ ‎(zūnzhòng)

### Miscel·lània

* Síl·labes: res·pec·te (3)
* Anagrames: espectre, receptes

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# respectes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /rəsˈpek.təs/, balear /rəsˈpɛk.təs/ Occidental: /resˈpɛk.tes/
   * Rimes: -ɛktes

### Nom

respectes m. pl.
* Forma plural de respecte.

### Miscel·lània

* Síl·labes: res·pec·tes (3)
* Anagrama: espectres
# aspecte
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əsˈpek.tə/, balear /əsˈpɛk.tə/ Occidental: /asˈpɛk.te/
   * Rimes: -ɛkte
   * Etimologia: Del llatí aspectus ‎(«acció de mirar»), segle XVI.

### Nom

aspecte m. ‎(plural aspectes)
* Impressió a cop d'ull que té una cosa.
* Element d'un conjunt, a partir del qual és interessant estudiar el conjunt.
* (gramàtica) Categoria verbal que defineix una acció depenent del punt de vista del qui la fa, del seu desenvolupament i de les seves conseqüències.

#### Sinònims

* semblança, aparença
* característica

#### Traduccions

* Anglès: aspect $^{(en)}$
* Castellà: aspecto $^{(es)}$
* Eslovac: aspekt $^{(sk)}$ m.
* Finès: aspekti $^{(fi)}$
* Francès: aspect $^{(fr)}$
* Italià: aspetto $^{(it)}$
* Japonès: 様相 $^{(ja)}$
* Llengua de signes catalana: CARA $^{(csc)}$
* Neerlandès: aspect $^{(nl)}$ n.
* Xinès: 方面 $^{(zh)}$ ‎(fāngmiàn)

### Miscel·lània

* Síl·labes: as·pec·te (3)
* Anagrames: apetesc, capetes

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# aspectes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əsˈpek.təs/, balear /əsˈpɛk.təs/ Occidental: /asˈpɛk.tes/
   * Rimes: -ɛktes

### Nom

aspectes m. pl.
* Forma plural de aspecte.

### Miscel·lània

* Síl·labes: as·pec·tes (3)
* Anagrama: capsetes
# idea
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /iˈðe.ə/, /iˈðɛ.ə/ balear /iˈðɛ.ə/ Occidental: /iˈðe.a/
   * Rimes: -ea
   * Etimologia: Del llatí idea, provinent del grec antic ίδέα ‎(ídéa, «forma, aparença»), derivat de είδω ‎(eídō, «jo vaig veure»), segle XIV.

### Nom

idea f. ‎(plural idees)
* Representació mental d'una cosa, d'un concepte o de quelcom que es vol fer.
* Part fonamental en una doctrina.

#### Compostos i expressions

* Tenir idea: Demostrar capacitat de comprensió i raonament.

#### Traduccions

* Alemany: Idee $^{(de)}$ f., Gedanke $^{(de)}$ m.
* Anglès: idea $^{(en)}$
* Asturià: idea $^{(ast)}$ f.
* Belarús: ідэ́я $^{(be)}$ f. ‎(ideia)
* Castellà: idea $^{(es)}$
* Coreà: 생각 $^{(ko)}$ ‎(saenggak)
* Danès: begreb $^{(da)}$ n.
* Eslovac: nápad $^{(sk)}$ f., idea $^{(sk)}$ f.
* Esperanto: ideo $^{(eo)}$
* Finès: ajatus $^{(fi)}$
* Francès: idée $^{(fr)}$
* Friülà: idee $^{(fur)}$
* Gallec: idea $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: syniad $^{(cy)}$ m.
* Grec: ιδέα $^{(el)}$ f. ‎(idea)
* Ídix: אידעע‎ $^{(yi)}$
* Irlandès: smaoineamh $^{(ga)}$ m.
* Islandès: hugmynd $^{(is)}$ f.
* Italià: idea $^{(it)}$
* Japonès: 着想 $^{(ja)}$
* Macedoni: идеја $^{(mk)}$ f.
* Noruec: idé $^{(no)}$ m.
* Persa: ایده‎ $^{(fa)}$
* Polonès: idea $^{(pl)}$ f., pomysł $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: ideia $^{(pt)}$ f.
* Rus: иде́я $^{(ru)}$ f. ‎(ideia)
* Suahili: wazo $^{(sw)}$
* Suec: idé $^{(sv)}$, tanke $^{(sv)}$
* Tai: ความคิด $^{(th)}$
* Tàtar: төшенчә $^{(tt)}$
* Telugu: ఉపాయము $^{(te)}$
* Turc: düşünce $^{(tr)}$
* Txec: nápad $^{(cs)}$ m., idea $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: іде́я $^{(uk)}$ f. ‎(ideia)
* Xinès: 主意 $^{(zh)}$ ‎(zhǔyì)
* Alemany: Gedanke $^{(de)}$ m.

### Verb

idea
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de idear.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb idear.

### Miscel·lània

* Síl·labes: i·de·a (3)
* Anagrames: adie, aide, deia

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \iˈðe.a\
       Americà: alt /iˈde.a/, baix \iˈðe.a\
   * Rimes: -ea

### Nom

idea f. ‎(plural ideas)
* idea

### Miscel·lània

* Síl·labes: i·de·a (3)

## Italià

   * Pronúncia: /iˈdɛː.a/

### Nom

idea f. ‎(plural idee)
* idea

### Miscel·lània

* Síl·labes: i·dè·a (3)
# idees
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /iˈðe.əs/, /iˈðɛ.əs/ balear /iˈðɛ.əs/ Occidental: /iˈðe.es/
   * Rimes: -ees

### Nom

idees f. pl.
* Forma plural de idea.

### Verb

idees
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de idear.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb idear.

### Miscel·lània

* Síl·labes: i·de·es (3)
* Anagrama: deies
# solstico
## Esperanto

   * Pronúncia: /solˈsti.t͡so/
   * Àudio:
   * Etimologia: Del llatí solstitium.

### Nom

solstico ‎(acusatiu solsticon, plural solsticoj, plural acusatiu solsticojn)
* solstici

### Miscel·lània

* Síl·labes: sol·sti·co (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en esperanto
# anguila
## Català

   * Pronúncia: oriental /əŋˈɡi.ɫə/, occidental /aŋˈɡi.ɫa/
   * Rimes: -ila
   * Etimologia: Del llatí vulgar *anguīla, de anguīlla, segle XIII. Doblet de angula via castellà i basc.

### Nom

anguila f. ‎(plural anguiles)
* Peix molt llarg i gairebé cilíndric que viu en aigua dolça però desova a la mar (Anguilla anguilla).
* (mallorquí) carener, tremujal

#### Sinònims

* anguila cabot, anguila cabotera, anguila catarrogina, anguila comuna, anguila de mar, anguila de riu, anguila de séquia, anguila fartona, anguila maresa, anguila marina, anguila martina, anguila mitjana, anguila pasturenca, anguila polla garau, anguila roja, anguila vera, anguileta, angula, cabot de bufera, polla garau
* (arcaismes, localismes) anguila de sèquia, anguila pollagral, anguila pollegral, anguila punyegral, anguila rotja, pollagal, pollagaral, pollagarau, pollegueral

#### Hiperònims

* peixos > anguíl·lids

#### Traduccions

* Anglès: eel $^{(en)}$, common eel $^{(en)}$, European eel $^{(en)}$
* Asturià: anguila $^{(ast)}$
* Basc: aingira $^{(eu)}$
* Castellà: anguila $^{(es)}$, anguila europea $^{(es)}$, anguililla $^{(es)}$, anguilita $^{(es)}$, angula $^{(es)}$
* Francès: anguille $^{(fr)}$, anguille d'Europe $^{(fr)}$
* Gallec: anguía $^{(gl)}$ f.
* Italià: anguilla $^{(it)}$
* Portuguès: anguielo $^{(pt)}$, pougaù $^{(pt)}$, pounchuroto $^{(pt)}$, resso $^{(pt)}$, thaùdelo $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: an·gui·la (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
* anguila. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.

## Castellà

   * Pronúncia: \aŋˈɡi.la\
   * Rimes: -ila

### Nom

anguila f. ‎(plural anguilas)
* anguila

### Miscel·lània

* Síl·labes: an·gui·la (3)

### Vegeu també

* anguila. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# esturió
## Català

   * Pronúncia: oriental /əs.tu.ɾiˈo/, occidental /es.tu.ɾiˈo/
       Informal: valencià, tortosí /as.tu.ɾiˈo/
   * Rimes: -o

### Nom

esturió m. ‎(plural esturions)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Acipenser sturio)

#### Sinònims

* porcell
* (arcaismes, localismes) centurió, enturió, estorió, esturio, esturiò, soll

#### Hiperònims

* peixos > acipensèrids

#### Traduccions

* Albanès: bli $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Stör $^{(de)}$ m.
* Anglès: sturgeon $^{(en)}$
* Àrab: حَفْش‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: թառափ $^{(hy)}$ ‎(tarap)
* Asturià: esturión $^{(ast)}$, aguya del paladar $^{(ast)}$
* Basc: gaizkata $^{(eu)}$
* Belarús: асётр $^{(be)}$ m. ‎(assiotr)
* Búlgar: есетра $^{(bg)}$ f. ‎(essetra)
* Castellà: esturion $^{(es)}$, esturión $^{(es)}$, sollo $^{(es)}$
* Coreà: 철갑상어 $^{(ko)}$ ‎(cheolgapsang-eo)
* Danès: stør $^{(da)}$ c.
* Eslovac: jeseter $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: jeseter $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: acipensero $^{(eo)}$
* Finès: sampi $^{(fi)}$
* Francès: esturgeon $^{(fr)}$, esturgeon d'Europe $^{(fr)}$
* Friülà: sturion $^{(fur)}$ m.
* Gallec: esturión $^{(gl)}$ m., sollo $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: stwrsiwn $^{(cy)}$ m.
* Georgià: თართი $^{(ka)}$ ‎(tarti)
* Grec: οξύρρυγχος $^{(el)}$ m. ‎(oxírrinkhos)
* Grec antic: ἀντακαῖος $^{(grc)}$ m. ‎(antakaîos)
* Hongarès: tokhal $^{(hu)}$
* Irlandès: bradán fearna $^{(ga)}$ m.
* Italià: storione $^{(it)}$ m.
* Japonès: チョウザメ $^{(ja)}$ ‎(chōzame)
* Kazakh: бекіре $^{(kk)}$ ‎(bekire)
* Letó: store $^{(lv)}$ f.
* Lituà: sturys $^{(lt)}$ m.
* Llatí: acipenser $^{(la)}$ m.
* Macedoni: есетра $^{(mk)}$ f.
* Neerlandès: steur $^{(nl)}$ m.
* Noruec: stør $^{(no)}$ m.
* Polonès: jesiotr $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: esturjão $^{(pt)}$ m.
* Romanès: sturion $^{(ro)}$ m.
* Rus: осётр $^{(ru)}$ m. ‎(ossiotr)
* Serbocroat: јeсетра $^{(sh)}$, jesetra $^{(sh)}$ f.
* Suec: stör $^{(sv)}$
* Tàtar: мәрсин $^{(tt)}$
* Turc: mersin balığı $^{(tr)}$
* Ucraïnès: осетер $^{(uk)}$ m. ‎(osseter)
* Vietnamita: cá tầm $^{(vi)}$
* Xinès: 鱘魚 $^{(zh)}$ ‎(鲟鱼, xúnyú)

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·tu·ri·ó (4)
* Heterograma de 7 lletres (eiorstu)
* Anagrames: rostíeu, sortíeu

### Vegeu també

* esturió. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# llampresa
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʎəmˈpɾɛ.zə/, occidental /ʎamˈpɾe.za/
   * Rimes: -ɛza
   * Etimologia: De llamprea, segle XIV.

### Nom

llampresa f. ‎(plural llampreses)
* Espècie d’àgnat de la família dels petromizòntids de color grisenc amb el dors marbrejat de negre (Petromyzon marinus).
* Forma alternativa de llamprea.

#### Sinònims

* cuc de gleva, ferratimó, llamprea, llamprea de mar, llamprereta, llampresa de mar, llampuga, llepapedres, set ulls, xuclador, amprea, lambrega, lamprea, lampresa de mar, llambrega, llamprega

#### Traduccions

* Anglès: sea lamprey $^{(en)}$
* Asturià: llamprea $^{(ast)}$, pexe viaxeru $^{(ast)}$
* Castellà: lamprea $^{(es)}$, lamprea de mar $^{(es)}$
* Francès: lamproie marine $^{(fr)}$
* Portuguès: lamprézo $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: llam·pre·sa (3)
* Anagrames: llampar-se, llampares, malparles, malparlés

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
* llampresa. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.