OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# batzoles
## Català

   * Pronúncia: oriental /bəˈd͡zɔ.ɫəs/, occidental /baˈd͡zɔ.ɫes/
   * Rimes: -ɔles
   * Etimologia: D’origen expressiu com batzegar, segle XV.

### Nom

batzoles f. ‎(plurale tantum)
* (valencià) matraques

### Miscel·lània

* Síl·labes: bat·zo·les (3)
* Heterograma de 8 lletres (abelostz)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, GDLC, DCVB
# maçoles
## Català

   * Pronúncia: oriental /məˈsɔ.ɫəs/, occidental /maˈsɔ.ɫes/
   * Rimes: -ɔles
   * Etimologia: Del català antic massoles, del llatí mateola, diminutiu de *matea ‎(«maça»), segle XVIII.

### Nom

maçoles f. ‎(plurale tantum)
* (mallorquí, menorquí) matraques

### Verb

maçoles
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de maçolar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb maçolar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·ço·les (3)
* Heterograma de 7 lletres (acelmos)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# tenebres
## Català

   * Pronúncia: oriental /təˈne.βɾəs/, occidental /teˈne.bɾes/
   * Rimes: -ebɾes

### Nom

tenebres f. pl.
* Forma plural de tenebra.

### Miscel·lània

* Síl·labes: te·ne·bres (3)
* Anagrames: rebesnet, rebesnét
# estenebres
## Català

   * Pronúncia: oriental /əs.təˈne.βɾəs/, occidental /es.teˈne.bɾes/
   * Rimes: -ebɾes
   * Etimologia: Fals tall sil·làbic de les tenebres.

### Nom

estenebres f. ‎(plurale tantum)
* (central col·loquial) matraques

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·te·ne·bres (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# matraca
## Català

   * Pronúncia: oriental /məˈtɾa.kə/, occidental /maˈtɾa.ka/
   * Rimes: -aka
   * Etimologia: De l'àrab مطرقة ‎(maṭráqa, «martell»), de طَرَقَ ‎(ṭaraqa, «pegar»), segle XVII.

### Nom

matraca f. ‎(plural matraques)
* (sovint en plural) Instrument idiòfon compost de dues o més fustes articulades que, posat en moviment, fa un soroll sec i repetit, emprat antigament per Setmana Santa en substitució de les campanes.

#### Sinònims

* batzoles, estenebres, maçoles, tenebra

#### Traduccions

* Anglès: matraca $^{(en)}$, rattle $^{(en)}$
* Castellà: carraca $^{(es)}$, matraca $^{(es)}$
* Francès: crécelle $^{(fr)}$, matraca $^{(fr)}$
* Italià: crepitacolo $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·tra·ca (3)
* Anagrama: atracam

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
* matraca. Terminologia dels instruments musicals. Informació cedida per TERMCAT.
* Petit Atles Lingüístic del Domini Català

## Anglès
### Nom

matraca ‎(plural matracas)
* matraca

#### Sinònims

* rattle

### Vegeu també

* matraca. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /maˈtɾa.ka/
       Americà: alt /maˈt͡sa.k(a)/, baix /maˈtɾa.ka/
   * Rimes: -aka

### Nom

matraca f. ‎(plural matracas)
* matraca

#### Sinònims

* carraca

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·tra·ca (3)

### Vegeu també

* matraca. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].

## Francès
### Nom

matraca f. ‎(plural matracas)
* matraca

#### Sinònims

* crécelle

### Vegeu també

* matraca. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# al·loses
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əɫˈɫɔ.zəs/, /əˈɫɔ.zəs/ balear /əɫˈɫɔ.zəs/ Occidental: /aɫˈɫɔ.zes/, /aˈɫɔ.zes/
   * Rimes: -ɔzes

### Nom

al·loses f. pl.
* Forma plural de al·losa.

### Miscel·lània

* Síl·labes: al·lo·ses (3)
# alloses
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈʎo.zəs/, occidental /aˈʎo.zes/
   * Rimes: -ozes

### Adjectiu

alloses f. pl.
* Forma plural de allosa.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·llo·ses (3)
# Mark
## Alemany

   * Pronúncia: /maʁk/ àudio

### Nom

Mark f. ‎(genitiu Mark, plural Mark)
* marc, antiga moneda
    Das brachte ihnen zwanzig Mark Silber ein.Això li va costar vint marcs de plata.

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | die | Mark | die | Mark |
| Genitiu | der | Mark | der | Mark |
| Datiu | der | Mark | den | Mark |
| Acusatiu | die | Mark | die | Mark |

#### Derivats

* Markkurs, Marke

### Nom

Mark f. ‎(genitiu Mark, plural Marken)
* marca, nom d'algunes regions frontereres
    Es herrsche Krieg in allen Marken des Reichs.Va haver guerra en totes les marques de l'imperi.
* devesa
    Sie ließen ihre Ziege auf der Mark weiden.Portava les cabres a pasturar a la devesa.
* medul·la
    Echter Sago wird aus dem Mark von Palmen gewonnen.El sagú genuí s'obté de la medul·la de les palmeres.
* puré
    Vom ersten Gang haben wir Mark von Paprika und Tomaten.De primer plat tenim puré amb pebre i tomata.

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | die | Mark | die | Marken |
| Genitiu | der | Mark | der | Marken |
| Datiu | der | Mark | den | Marken |
| Acusatiu | die | Mark | die | Marken |

#### Derivats

* [1] Markgraf
* [2] Nordmark
* [3] Knochenmark
* [4] Erdbeermark

## Anglès

   * Pronúncia: RU: /mɑː(ɹ)k/, EUA: /mɑɹk/
   * Etimologia: Del llatí Mārcus; [2] del protogermànic *markō («senyal de frontera»).

### Nom propi

Mark
* Prenom masculí, equivalent al català Marc.

#### Relacionats

* Marcel, Marcus, Martin
* (femení) Martia
# Marken
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈmaʁkn̩/ àudio

### Nom

Marken
* forma plural de Mark
* forma plural de Marke
# Marke
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈmaʁkə/ àudio
   * Etimologia: De Mark, del protogermànic *markō ‎(«senyal de frontera»).

### Nom

Marke f. ‎(genitiu Marke, plural Marken)
* marca
* segell

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | die | Marke | die | Marken |
| Genitiu | der | Marke | der | Marken |
| Datiu | der | Marke | den | Marken |
| Acusatiu | die | Marke | die | Marken |

#### Sinònims

* Kennzeichnung, Markierung, Warenzeichen

#### Derivats

* Briefmarke
* Bildmarke
# amazone-ijsvogel
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: Compost del topònim Amazone ‎(«Amazones») i ijsvogel ‎(«alció, blauet»), tot com en anglès Amazon kingfisher, alemany Amazonasfischer o suec Amazonkungsfiskare.

### Nom

amazone-ijsvogel m. ‎(plural amazone-ijsvogels)
* (ornitologia) alció verd amazònic (Chloroceryle amazona)

#### Variants

* amazoneijsvogel

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# amazoneijsvogel
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: Compost del topònim Amazone ‎(«Amazones») i ijsvogel ‎(«alció, blauet»), tot com en anglès Amazon kingfisher, alemany Amazonasfischer o suec Amazonkungsfiskare.

### Nom

amazoneijsvogel m. ‎(plural amazoneijsvogels)
* (ornitologia) alció verd amazònic (Chloroceryle amazona)

#### Variants

* amazone-ijsvogel

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# Amazònia
## Català

   * Pronúncia: oriental /ə.məˈzɔ.ni.ə/, occidental /a.maˈzɔ.ni.a/
   * Rimes: -ɔnia
   * Etimologia: De Amazones i el sufix -ia.

### Nom propi

Amazònia f.
* Regió d’Amèrica del Sud que comprèn la selva tropical de la conca de l’Amazones i els seus afluents, entre els Andes i l’Atlàntic.

#### Derivats

* amazonià

#### Traduccions

* Anglès: Amazonia $^{(en)}$
* Francès: Amazonie $^{(fr)}$ f.
* Portuguès: Amazónia $^{(pt)}$ f. (europeu), Amazônia $^{(pt)}$ f. (brasiler)

### Miscel·lània

* Síl·labes: A·ma·zò·ni·a (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GEC, ésAdir
# aniso-
## Català

   * Etimologia: Forma prefixada del grec antic ἄνισος ‎(ánisos, «desigual»).

### Prefix

aniso-
* desigual, diferent, asimètric

#### Notes

* Equivalent a an- més iso-, tots els mots prefixats tenen la partició sil·làbica "an·i·so-".

#### Traduccions

* Anglès: aniso- $^{(en)}$
* Castellà: aniso- $^{(es)}$
* Francès: aniso- $^{(fr)}$
* Italià: aniso- $^{(it)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# aniso
## Català
### Verb

aniso
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de anisar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ni·so (3)
* Anagrama: Isona
# apensioné
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /a.pen.sjoˈne/, meridional \a.peŋ.sjoˈne\
       Americà: alt /a.p(e)n.sjoˈne/, baix \a.peŋ.sjoˈne\, austral /a.pen.sjoˈne/
   * Rimes: -e

### Verb

apensioné
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb apensionar
# apensione
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /a.penˈsjo.ne/, meridional \a.peŋˈsjo.ne\
       Americà: alt /a.p(e)nˈsjo.ne/, baix \a.peŋˈsjo.ne\, austral /a.penˈsjo.ne/
   * Rimes: -one

### Verb

apensione
* primera persona del singular (yo) del present de subjuntiu del verb apensionar
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del present de subjuntiu del verb apensionar
* segona persona del singular (tú) de l'imperatiu del verb apensionar
# Arabi
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈa.ra.biː/

### Adjectiu

Arabī
* datiu masculí/femení/neutre singular de Arabs
* ablatiu masculí/femení/neutre singular de Arabs
# Arabí
## Català

   * Pronúncia: oriental /ə.ɾəˈβi/, occidental /a.ɾaˈbi/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: De l'àrab عربى ‎(ʿarabī, «aràbic»).

### Nom propi

Arabí
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: A·ra·bí (3)
* Anagrama: ràbia

### Vegeu també

* Cerca Arabí a Wikidata
* Obres de referència: DCVB, OnCat
* Cognoms de la població, Idescat
# Aran
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈɾan/, occidental /aˈɾan/
   * Rimes: -an
   * Etimologia: D’un preromà bascoide, relacionat amb el basc modern haran ‎(«vall»).

### Nom propi

Aran m.
* Comarca occitana de l'extrem sud-oriental de Gascunya, a la capçalera del riu Garona, històricament i administrativament adscrita al Principat de Catalunya.

#### Gentilici

* aranès

#### Sinònims

* Vall d'Aran

#### Traduccions

* Aragonès: Aran $^{(an)}$
* Castellà: Arán $^{(es)}$
* Francès: Aran $^{(fr)}$
* Occità: Aran $^{(oc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: A·ran (2)
* Anagrames: anar, arna, arnà, rana

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, GEC, Optimot

## Occità

   * Pronúncia: /aˈɾan/
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

Aran
* Aran

#### Sinònims

* Val d'Aran
# arán
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /aˈɾan/, meridional \aˈɾaŋ\
       Americà: alt /aˈɾan/, baix \aˈɾaŋ\, austral /aˈɾan/
   * Rimes: -an
   * Etimologia: Del basc aran.

### Nom

arán m. ‎(plural aranes)
* aranyoner

#### Sinònims

* endrino

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·rán (2)
* Anagrames: arna, rana

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre arán
# aŕan
## Ibèric

   * Pronúncia: /aran/

### Nom propi

aŕan • ‎
* Formant d’antropònims bimembres

#### Derivats

* aŕamtaŕ ‎
# arco iris
## Castellà
### Nom

arco iris m. ‎(plural arcos iris)
* arc de Sant Martí
# arĝento
## Esperanto
### Nom

arĝento ‎(incomptable, acusatiu arĝenton)
* plata

#### Relacionats

| $_1$ H | | | | | | | | | | | | | | | | | $_2$ He |
| $_3$ Li | $_4$ Be | | | | | | | | | | | $_5$ B | $_6$ C | $_7$ N | $_8$ O | $_9$ F | $_{10}$ Ne |
| $_{11}$ Na | $_{12}$ Mg | | | | | | | | | | | $_{13}$ Al | $_{14}$ Si | $_{15}$ P | $_{16}$ S | $_{17}$ Cl | $_{18}$ Ar |
| $_{19}$ K | $_{20}$ Ca | $_{21}$ Sc | $_{22}$ Ti | $_{23}$ V | $_{24}$ Cr | $_{25}$ Mn | $_{26}$ Fe | $_{27}$ Co | $_{28}$ Ni | $_{29}$ Cu | $_{30}$ Zn | $_{31}$ Ga | $_{32}$ Ge | $_{33}$ As | $_{34}$ Se | $_{35}$ Br | $_{36}$ Kr |
| $_{37}$ Rb | $_{38}$ Sr | $_{39}$ Y | $_{40}$ Zr | $_{41}$ Nb | $_{42}$ Mo | $_{43}$ Tc | $_{44}$ Ru | $_{45}$ Rh | $_{46}$ Pd | $_{47}$ Ag | $_{48}$ Cd | $_{49}$ In | $_{50}$ Sn | $_{51}$ Sb | $_{52}$ Te | $_{53}$ I | $_{54}$ Xe |
| $_{55}$ Cs | $_{56}$ Ba | * | $_{72}$ Hf | $_{73}$ Ta | $_{74}$ W | $_{75}$ Re | $_{76}$ Os | $_{77}$ Ir | $_{78}$ Pt | $_{79}$ Au | $_{80}$ Hg | $_{81}$ Tl | $_{82}$ Pb | $_{83}$ Bi | $_{84}$ Po | $_{85}$ At | $_{86}$ Rn |
| $_{87}$ Fr | $_{88}$ Ra | ** | $_{104}$ Rf | $_{105}$ Db | $_{106}$ Sg | $_{107}$ Bh | $_{108}$ Hs | $_{109}$ Mt | $_{110}$ Ds | $_{111}$ Rg | $_{112}$ Cn | $_{113}$ Nh | $_{114}$ Fl | $_{115}$ Mc | $_{116}$ Lv | $_{117}$ Ts | $_{118}$ Og |
| * | * | $_{57}$ La | $_{58}$ Ce | $_{59}$ Pr | $_{60}$ Nd | $_{61}$ Pm | $_{62}$ Sm | $_{63}$ Eu | $_{64}$ Gd | $_{65}$ Tb | $_{66}$ Dy | $_{67}$ Ho | $_{68}$ Er | $_{69}$ Tm | $_{70}$ Yb | $_{71}$ Lu |
| ** | ** | $_{89}$ Ac | $_{90}$ Th | $_{91}$ Pa | $_{92}$ U | $_{93}$ Np | $_{94}$ Pu | $_{95}$ Am | $_{96}$ Cm | $_{97}$ Bk | $_{98}$ Cf | $_{99}$ Es | $_{100}$ Fm | $_{101}$ Md | $_{102}$ No | $_{103}$ Lr |
# Argentó
## Català

   * Pronúncia: oriental /ər.ʒənˈto/, occidental /aɾ.d͡ʒenˈto/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Forma masculina de Argentona.

### Nom propi

Argentó
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ar·gen·tó (3)
* Heterograma de 7 lletres (aegnort)

### Vegeu també

* Cerca Argentó a Wikidata
* Obres de referència: DCVB
* Cognoms de la població, Idescat
# vagar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəˈɣa/, balear /vəˈɣa/ Occidental: nord-occidental /baˈɣa/ valencià /vaˈɣaɾ/, /baˈɣa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfons: vagà, vegà
   * Etimologia: [1] Del llatí vacāre ‎(«ser buit, estar lliure»), segle XIII. Doblet del cultisme vacar.
   * Etimologia: [2] Del llatí vagārī, segle XV.

### Verb

vagar intr.
* Tenir temps, estar desocupat, ociós.
    «És un cognom tan il·lustre que el lector el reconeixerà a cop d'ull si li vaga d'aviar-se llibre endins.» (Jesús Moncada, Estremida memòria, 1997)
    «Els colors de l'hivern em sorprenen, com si mai abans m'hagués vagat de mirar-los.» (Maria Barbal, País íntim, 2005)
* Sinònim de vacar.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: vago, vaga, vaguem

#### Derivats

* vaga
* vagant
* vagarejar
* vagarívol
* vagarós
* vagassejar
* vagatiu

### Verb

vagar intr.
* Anar errant sense destinació concreta.

#### Derivats

* extravagar
* desvagar-se
* vagarí

#### Traduccions

* Alemany: vagieren $^{(de)}$, vagabundieren $^{(de)}$, umherreisen $^{(de)}$
* Anglès: roam $^{(en)}$
* Castellà: vagar $^{(es)}$, vagabundear $^{(es)}$
* Francès: vaguer $^{(fr)}$
* Italià: vagare $^{(it)}$
* Llatí: vagare $^{(la)}$
* Portuguès: vagar $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: va·gar (2)
* Anagrames: grava, gravà, varga

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DECat, Optimot
# vacu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈba.ku/, balear /ˈva.ku/ Occidental: nord-occidental /ˈba.ku/ valencià /ˈva.ku/, /ˈba.ku/
   * Etimologia: Cultisme del llatí vacuus ‎(«buit»), de vacare ‎(«estar buit, vagar»), segle XIV.

### Adjectiu

vacu m. ‎(femení vàcua, plural masculí vacus, plural femení vàcues)
* (figuradament) Buit, sense contingut significatiu o interessant.

#### Traduccions

* Anglès: vacuous $^{(en)}$
* Castellà: vacuo $^{(es)}$
* Francès: vide $^{(fr)}$
* Italià: vacuo $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: va·cu (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# vacus
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈba.kus/, balear /ˈva.kus/ Occidental: nord-occidental /ˈba.kus/ valencià /ˈva.kus/, /ˈba.kus/

### Adjectiu

vacus m. pl.
* Forma plural de vacu.

### Miscel·lània

* Síl·labes: va·cus (2)
# baciu
## Català

   * Pronúncia: oriental /bəˈsiw/, occidental /baˈsiw/
   * Rimes: -iw
   * Etimologia: Del llatí vacīvus ‎(«buit»), de vacāre ‎(«estar buit, vagar»), segle XIII.

### Adjectiu

baciu m. ‎(femení baciva, plural masculí bacius, plural femení bacives)
* Dit del bestiar que no cria o que no està destinat a criar.

#### Traduccions

* Anglès: sterile $^{(en)}$, barren $^{(en)}$
* Castellà: horro $^{(es)}$
* Francès: stérile $^{(fr)}$
* Italià: sterile $^{(it)}$

### Verb

baciu
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de bacivar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ba·ciu (2)
* Anagrames: acubi, acubí, ubica, ubicà

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# baciva
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəˈsi.βə/, balear /bəˈsi.və/ Occidental: nord-occidental /baˈsi.βa/ valencià /baˈsi.va/, /baˈsi.βa/
   * Rimes: -iva

### Adjectiu

baciva f. ‎(plural bacives)
* Forma femenina de baciu.

### Verb

baciva
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de bacivar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb bacivar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ba·ci·va (3)
* Anagrama: cabiva
# bacives
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəˈsi.βəs/, balear /bəˈsi.vəs/ Occidental: nord-occidental /baˈsi.βes/ valencià /baˈsi.ves/, /baˈsi.βes/
   * Rimes: -ives

### Adjectiu

bacives f. pl.
* Forma plural de baciva.

### Verb

bacives
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de bacivar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb bacivar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ba·ci·ves (3)
* Heterograma de 7 lletres (abceisv)
* Anagrames: bescavi, bescaví, cabives
# atmosfera
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əd.musˈfe.ɾə/ balear /əd.mosˈfe.ɾə/, /əd.musˈfe.ɾə/ Occidental: /ad.mosˈfe.ɾa/
   * Rimes: -eɾa
   * Etimologia: Del prefix atmo- i el sufix -sfera, segle XIX.

### Nom

atmosfera f. ‎(plural atmosferes)
* Capa exterior d'un cos celeste, en especial la terra, formada per gasos.
* Porció d'aire continguda en un local.
* ambient

#### Traduccions

* Alemany: Atmosphäre $^{(de)}$ f.
* Anglès: atmosphere $^{(en)}$
* Castellà: atmósfera $^{(es)}$ f.
* Grec: ατμόσφαιρα $^{(el)}$ f. ‎(atmósfera)
* Llengua de signes catalana: AIRE $^{(csc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: at·mos·fe·ra (4)
* Anagrama: aforestam

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# atmósfera
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \aðˈmos.fe.ɾa\, meridional \aðˈmoh.fe.ɾa\
       Americà: alt /adˈmos.f(e).ɾa/, baix \aðˈmoh.fe.ɾa\
   * Rimes: -osfeɾa

### Nom

atmósfera f. ‎(plural atmósferas)
* atmosfera

### Miscel·lània

* Síl·labes: at·mós·fe·ra (4)
# atmosferes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əd.musˈfe.ɾəs/ balear /əd.mosˈfe.ɾəs/, /əd.musˈfe.ɾəs/ Occidental: /ad.mosˈfe.ɾes/
   * Rimes: -eɾes

### Nom

atmosferes f. pl.
* Forma plural de atmosfera.

### Miscel·lània

* Síl·labes: at·mos·fe·res (4)
# Gothia
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈɡɔ.tʰɪ.a/
   * Etimologia: De Gothi ‎(«gots») i el sufix -ia, usat pels francs per l’antiga província visigòtica.

### Nom propi

Gothia f. ‎(genitiu Gothiae)
* (medieval) Gòtia, país dels gots a Septimània, antic ducat i marquesat.

#### Declinació

1a declinació -a, -ae :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | Gothia | - |
| Vocatiu | Gothia | - |
| Acusatiu | Gothiam | - |
| Genitiu | Gothiae | - |
| Datiu | Gothiae | - |
| Ablatiu | Gothiā | - |
| Locatiu | Gothiae | - |

### Vegeu també

* Gaffiot, Félix. «Gothia». A: Dictionnaire Latin - Français, 1934. París: Hachette, 1934.
# atomica
## Italià

   * Pronúncia: /aˈtɔː.mi.ka/

### Adjectiu

atomica f. ‎(plural atomiche)
* forma femenina de atomico
# autobiografií
## Català
### Verb

autobiografií
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de autobiografiar-se.

### Miscel·lània

* Síl·labes: au·to·bi·o·gra·fi·í (7)
# autobiografiï
## Català
### Verb

autobiografiï
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb autobiografiar-se.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb autobiografiar-se.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb autobiografiar-se.

#### Variants

* [1] autobiografie
* [2] autobiografie
* [3] autobiografie

### Miscel·lània

* Síl·labes: au·to·bi·o·gra·fi·ï (7)
# aïna
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈi.nə/, occidental /aˈi.na/
   * Rimes: -ina
   * Etimologia: Del català antic aïna ‎(«eina»).

### Nom

aïna f. ‎(plural aïnes)
* (dialectal) utensili
* (alguerès) bocí

### Verb

aïna
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de aïnar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb aïnar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ï·na (3)
* Anagrama: naia

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, DAlg

## Català antic

   * Etimologia: De l'occità aizina; vegeu eina.

### Nom

aïna f. ‎(plural aïnas o aïnes)
* oportunitat
    «E occiren los be cinc cents cavalls, per ço com no havien ayna de recollir» (Crònica de Bernat Desclot)
* eina

#### Variants

* ahina, ayna

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo
# aïnà
## Català

   * Pronúncia: oriental /ə.iˈna/, occidental /a.iˈna/
   * Rimes: -a

### Verb

aïnà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de aïnar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ï·nà (3)
* Anagrama: naia
# aina
## Finès
### Adverbi

aina
* sempre
    hän on aina myöhässäell/ella sempre fa tard

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Kielitoimiston sanakirja sobre aina
# balićho
## Romaní
### Nom

balićho o baličho o balicho m.
* garrí

#### Sinònims

* balorro

#### Descendents

* Caló català: balitxó ‎(bəličó)
* Caló espanyol: balichó ‎(baličó)
** Caló brasiler: balichôn ‎(bališón)

### Vegeu també

* Cizmich, Perseo; Adiego, Ignasi-Xavier. Rromani ćhib - Diccionari romaní-català / català-romaní. Círculo Rojo, 2022. ISBN 978-84-1155-225-7.
# baličho
## Romaní
### Nom

baličho
* grafia acadèmica de balićho
# mànega
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈma.nə.ɣə/, occidental /ˈma.ne.ɣa/
   * Etimologia: Del llatí manĭca, segle XIV.

### Nom

mànega f. ‎(plural mànegues)
* Forma alternativa de màniga.
* Tub llarg i flexible utilitzat per a conduir o llançar líquids.
* Xarxa tubular per a pescar.
* Tornado format sobre la superfície de l'aigua.
* Amplària d'una nau.
* Part d'una competició.
* Part que penja dels extrems del fris d'un joc de cortines.

#### Sinònims

* (tornado) cap de fibló, fibló, tromba

#### Derivats

* bocamànega
* manegot
* maneguet
* manegueta
* maneguí
* màniga
* sotamànega

#### Traduccions

* Afrikaans: slang $^{(af)}$
* Albanès: tub $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Schlauch $^{(de)}$ m.
* Anglès: hose $^{(en)}$
* Belarús: шланг $^{(be)}$ m. ‎(xlanh)
* Castellà: manguera $^{(es)}$ f.
* Danès: slange $^{(da)}$ n.
* Eslovac: hadica $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: cev $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: hoso $^{(eo)}$
* Estonià: voolik $^{(et)}$
* Finès: letku $^{(fi)}$
* Francès: tuyau $^{(fr)}$ m.
* Gallec: mangueira $^{(gl)}$ f.
* Georgià: შლანგი $^{(ka)}$ ‎(xlangui)
* Grec: λάστιχο $^{(el)}$ n. ‎(làstikho)
* Hebreu: צִנּוֹר‎ $^{(he)}$ m.
* Hongarès: locsolócső $^{(hu)}$
* Irlandès: píobán $^{(ga)}$ m.
* Italià: manichetta $^{(it)}$ f.
* Japonès: ホース $^{(ja)}$ ‎(hōsu)
* Javanès: selang $^{(jv)}$
* Kazakh: шланг $^{(kk)}$ ‎(şlang/xlang)
* Kirguís: шланг $^{(ky)}$ ‎(xlang)
* Llatí: caligas $^{(la)}$ f., fasciolis $^{(la)}$ n.
* Neerlandès: slang $^{(nl)}$ f.
* Noruec: slange $^{(no)}$ n.
* Polonès: szlauch $^{(pl)}$ f., wąż $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: mangueira $^{(pt)}$ f.
* Romanès: furtun $^{(ro)}$ n.
* Rus: шланг $^{(ru)}$ m. ‎(xlang)
* Serbocroat: црево $^{(sh)}$, crevo $^{(sh)}$ n.
* Suec: vattenslang $^{(sv)}$
* Tadjik: шланг $^{(tg)}$
* Tagal: diligan $^{(tl)}$
* Turc: hortum $^{(tr)}$
* Txec: hadice $^{(cs)}$ f.
* Uzbek: shlang $^{(uz)}$
* Vietnamita: ống vòi $^{(vi)}$
* Xinès: 軟管 $^{(zh)}$ ‎(软管, ruǎnguǎn)
* Alemany: Wasserhose $^{(de)}$ f.
* Anglès: waterspout $^{(en)}$
* Àrab: تِنِّين‎ $^{(ar)}$ m.
* Castellà: manga $^{(es)}$ f., tromba $^{(es)}$ f.
* Estonià: vesipüks $^{(et)}$
* Francès: trombe $^{(fr)}$ f.
* Grec: υδροστρόβιλος $^{(el)}$ m. ‎(idrostróvilos)
* Grec antic: πρηστήρ $^{(grc)}$ m. ‎(prēstḗr)
* Neerlandès: waterhoos $^{(nl)}$ f.
* Portuguès: tromba $^{(pt)}$ f.
* Xinès: 海龍捲風 $^{(zh)}$ ‎(海龙卷风, hǎilóngjuǎnfēng)
* Anglès: run $^{(en)}$
* Castellà: manga $^{(es)}$ f.
* Francès: manche $^{(fr)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mà·ne·ga (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, DCVB