OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# titulitis
## Català

   * Pronúncia: /ti.tuˈɫi.tis/
   * Rimes: -itis
   * Etimologia: Del castellà titulitis, de título i el sufix -itis, segle XXI.

### Nom

titulitis f. ‎(només en singular)
* (castellanisme) titolitis
    «Desincentivar la titulitis endèmica i la mitificació de la universitat no es pot fer amb un model productiu de sol i platja.» (Arnau Rius Llorens, «Cobrar per estudiar una FP», Nació Digital, març 2021)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ti·tu·li·tis (4)
* Síl·labes: ti·tu·li·tis (4)

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ti.tuˈli.tis/, meridional /ti.tuˈli.tih/
       Americà: alt /ti.tuˈli.t(i)s/, baix /ti.tuˈli.tih/, austral /ti.tuˈli.tis/
   * Rimes: -itis
   * Etimologia: De título i el sufix -itis, segle XXI.

### Nom

titulitis f. ‎(només en singular)
* (col·loquial, humorístic, despectiu) titolitis
    «Los títulos ya no impresionan a las empresas, la era de la titulitis ha pasado. Ahora la palabra es TALENTO.» (ML Cobián, «Se acabó la titulitis: ahora buscar trabajo se basa en mostrar tu talento (y para muchos esto es más terrorífico que Pennywise)», Zumo de Empleo, 2019)Els títols ja no impressionen les empreses, l'era de la titolitis ha acabat. Ara la paraula clau és TALENT.

#### Sinònims

* credencialismo

### Miscel·lània

* Síl·labes: ti·tu·li·tis (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre titulitis
# tretzena
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /tɾəˈd͡zɛ.nə/ balear /tɾəˈd͡zə.nə/, /tɾəˈd͡zɛ.nə/ Occidental: /tɾeˈd͡ze.na/
   * Rimes: -ɛna
   * Etimologia: De tretzè, posteriorment nominalitzat.

### Numeral

tretzena
* Forma femenina de tretzè.

### Nom

tretzena f. ‎(plural tretzenes)
* Conjunt de tretze.

#### Sinònims

* dotzena de frare

### Miscel·lània

* Síl·labes: tret·ze·na (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
# urbs
## Català

   * Etimologia: Del llatí urbs.

### Nom

urbs f. ‎(plural invariable)
* Ciutat gran.

#### Derivats

* urbà
* urbanisme
* urbanitat

#### Sinònims

* ciutat, metròpolis, població.

#### Traduccions

* Castellà: urbe $^{(es)}$ [1]

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: burs

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: urbs

## Llatí

   * Pronúncia: /ʊrps/

### Nom

urbs f. ‎(genitiu urbis)
* ciutat emmurallada
    Urbi ferro flammāque minitatus est.Va amenaçar la ciutat amb foc i espasa.

#### Declinació

3a declinació -, -is (tema i) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | urbs | urbēs |
| Vocatiu | urbs | urbēs |
| Acusatiu | urbem | urbēs |
| Genitiu | urbis | urbium |
| Datiu | urbī | urbibus |
| Ablatiu | urbe | urbibus |

#### Relacionats

* oppidum
* castellum
* civitas, ciuitas
# vall
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbaʎ/, balear /ˈvaʎ/ Occidental: nord-occidental /ˈbaʎ/ valencià /ˈvaʎ/, /ˈbaʎ/ Informal: iodització central /ˈbaj/
   * Rimes: -aʎ
   * Homòfon: ball
   * Etimologia: Femení: del llatí vallis, segle XIII.
   * Etimologia: Masculí: del llatí vallum ‎(«estacada»), segle XIII.

### Nom

vall f. ‎(plural valls)
* Depressió allargada entre dos vessants de muntanyes.

#### Derivats

* vallejar

#### Traduccions

* Afrikaans: vallei $^{(af)}$
* Albanès: luginë $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Tal $^{(de)}$ n.
* Anglès: valley $^{(en)}$
* Àrab: وَادٍ $^{(ar)}$ m.
* Arameu: עומקא‎ $^{(arc)}$ m.
* Armeni: հովիտ $^{(hy)}$ ‎(hovit)
* Búlgar: доли́на $^{(bg)}$ f. ‎(dolina)
* Castellà: valle $^{(es)}$ m.
* Danès: dal $^{(da)}$ c.
* Eslovac: dolina $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: dolina $^{(sl)}$ f.
* Estonià: org $^{(et)}$
* Feroès: dalur $^{(fo)}$ m.
* Finès: laakso $^{(fi)}$
* Francès: vallée $^{(fr)}$ f.
* Friülà: val $^{(fur)}$ f.
* Gallec: val $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: cwm $^{(cy)}$ m.
* Georgià: ხეობა $^{(ka)}$ ‎(khèoba)
* Grec: κοιλάδα $^{(el)}$ f. ‎(kilada)
* Grec antic: κοιλάς $^{(grc)}$ f. ‎(koilás)
* Groenlandès: qooroq $^{(kl)}$
* Hongarès: völgy $^{(hu)}$
* Ídix: טאָל‎ $^{(yi)}$ m.
* Indonesi: lembah $^{(id)}$
* Irlandès: gleann $^{(ga)}$ m.
* Italià: valle $^{(it)}$ f.
* Japonès: 谷 $^{(ja)}$
* Kurd: dehl $^{(ku)}$
* Llatí: valles $^{(la)}$ f., vallis $^{(la)}$ f.
* Neerlandès: vallei $^{(nl)}$
* Occità: val $^{(oc)}$ f.
* Paixtu: دره‎ $^{(ps)}$ f.
* Persa: دره‎ $^{(fa)}$
* Polonès: dolina $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: vale $^{(pt)}$ m.
* Retoromànic: val $^{(rm)}$ f.
* Romanès: vale $^{(ro)}$ f.
* Rus: доли́на $^{(ru)}$ f. ‎(dolina)
* Sànscrit: उपत्यका $^{(sa)}$ f.
* Sard: badde $^{(sc)}$, vadde $^{(sc)}$
* Serbocroat: dolina $^{(sh)}$ f.
* Sicilià: vaddi $^{(scn)}$ m., valli $^{(scn)}$ m.
* Suahili: bonde $^{(sw)}$
* Suec: dal $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: дара $^{(tg)}$
* Tagal: lambak $^{(tl)}$
* Tai: หุบ $^{(th)}$
* Turc: vadi $^{(tr)}$
* Txec: údolí $^{(cs)}$ n., dolina $^{(cs)}$ f.
* Uzbek: vodiy $^{(uz)}$
* Való: vå $^{(wa)}$ f.
* Vènet: val $^{(vec)}$ f., vale $^{(vec)}$ f.
* Xinès: 山谷 $^{(zh)}$ ‎(shāngǔ)

### Nom

vall m. ‎(plural valls)
* Excavació de defensa al voltant d’una fortificació.

#### Sinònims

* fossat

#### Traduccions

* Anglès: ditch $^{(en)}$
* Castellà: zanja $^{(es)}$ f.
* Francès: tranchée $^{(fr)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# waw
## Català

   * Pronúncia: /ˈwaw/
   * Rimes: -aw
   * Etimologia: De l’àrab واو ‎(wāw).

### Nom

waw f. ‎(plural waws)
* Vint-i-setena lletra de l'alfabet àrab.

#### Relacionats

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| ا | ب | ت | ث | ج | ح | خ | د | ذ | ر | ز | س | ش | ص |
| àlif | ba | ta | tha | jim | ha | kha | dal | dhal | ra | zay | sin | xin | sad |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| ض | ط | ظ | ع | غ | ف | ق | ك | ل | م | ن | ه | و | ي |
| dad | ta | dha | ayn | ghayn | fa | qaf | kaf | lam | mim | nun | ha | waw | ya |

#### Traduccions

* Anglès: waw $^{(en)}$
* Francès: waw $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC
# web
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈwɛp/, occidental /ˈwep/
   * Rimes: -ɛp
   * Etimologia: De l'anglès web ‎(«teranyina»), per simplificació de World Wide Web.

### Nom

web m. ‎(plural webs)
* Sistema de documents interrelacionats mitjançant enllaços d'hipertext accessibles a través d'Internet gràcies al protocol HTTP.
* Per extensió, serveis en xarxa electrònica.
* lloc web

#### Traduccions

* Anglès: Web $^{(en)}$, World Wide Web $^{(en)}$, WWW $^{(en)}$, W3 $^{(en)}$
* Castellà: web $^{(es)}$
* Francès: web $^{(fr)}$
* Llengua de signes catalana: WEB $^{(csc)}$

### Nom

web f. ‎(plural webs)
* pàgina web

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /wɛb/ àudio (EUA)

### Nom

web ‎(plural webs)
* teranyina
* xarxa, web
* (beisbol) membrana

#### Sinònims

* webbing (beisbol)

### Vegeu també

* web. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈweβ\, meridional \ˈ(ɣ)weβ\
       Americà: alt /ˈweb/, baix \ˈ(ɣ)weβ\
   * Rimes: -eb

### Nom

web m. ‎(plural webs)
* web

## Francès

   * Pronúncia: /wɛb/

### Nom

web m. ‎(plural invariable)
* web
# xin
## Català

   * Pronúncia: /ˈʃin/
   * Rimes: -in
   * Etimologia:
       [1] De l’hebreu שין ‎(shin), del protosemític *ʾalp- ‎(«bou»).
       [2] De l’àrab شين ‎(šīn).

### Nom

xin f. ‎(plural xins)
* Vint-i-unena lletra dels alfabets semítics fenici, arameu, hebreu i d’altres derivats.
* Tretzena lletra de l'alfabet àrab.

#### Relacionats

| | àlef | bet | guímel | dàlet | he | vau | zain | het | tet | iod | caf | làmed | mem | nun | sàmec | ain | pe | tsade | cof | reix | xin | tau |
| Fenici | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Arameu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Hebreu | א | ב | ג | ד | ה | ו | ז | ח | ט | י | כ ך | ל | מ ם | נ ן‬ | ס | ע | פ ף‬ | צ‬ ץ‬‬ | ק‬ | ר‬ | ש | ת |
| Siríac | ܐ | ܒ | ܓ | ܕ | ܗ | ܘ | ܙ | ܚ | ܛ | ܝ | ܟ | ܠ | ܡ | ܢ | ܣ ܤ | ܥ | ܦ | ܨ | ܩ | ܪ | ܫ | ܬ |
| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 20 | 30 | 40 | 50 | 60 | 70 | 80 | 90 | 100 | 200 | 300 | 400 |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| ا | ب | ت | ث | ج | ح | خ | د | ذ | ر | ز | س | ش | ص |
| àlif | ba | ta | tha | jim | ha | kha | dal | dhal | ra | zay | sin | xin | sad |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| ض | ط | ظ | ع | غ | ف | ق | ك | ل | م | ن | ه | و | ي |
| dad | ta | dha | ayn | ghayn | fa | qaf | kaf | lam | mim | nun | ha | waw | ya |
* sigma (grec)

#### Traduccions

* Anglès: shin $^{(en)}$
* Francès: chine $^{(fr)}$
* Anglès: shin $^{(en)}$
* Anglès: shin $^{(en)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# zay
## Català

   * Pronúncia: /ˈzaj/
   * Rimes: -aj
   * Etimologia: De l’àrab زاء ‎(zāy).

### Nom

zay f. ‎(plural zays)
* Onzena lletra de l'alfabet àrab.

#### Relacionats

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| ا | ب | ت | ث | ج | ح | خ | د | ذ | ر | ز | س | ش | ص |
| àlif | ba | ta | tha | jim | ha | kha | dal | dhal | ra | zay | sin | xin | sad |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| ض | ط | ظ | ع | غ | ف | ق | ك | ل | م | ن | ه | و | ي |
| dad | ta | dha | ayn | ghayn | fa | qaf | kaf | lam | mim | nun | ha | waw | ya |

#### Traduccions

* Francès: zaïn $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
# bus
## Català

   * Pronúncia: /ˈbus/
   * Rimes: -us
   * Etimologia:
       [1] Persona: Del castellà buzo, del portuguès búzio ‎(«caragol de mar»), del llatí būcina ‎(«corn»). Com a vaixell és d’origen incert de la mateixa arrel i relacionat amb buc.
       [2] Autobús i electrònica: Del llatí omnibus ‎(«vàlid per a tot»)

### Nom

bus m. f. ‎(plural bussos)
* Persona que realitza treballs submergit o caminant per baix del mar.
* (antic) Tipus de vaixell de buc ample.

#### Traduccions

* Alemany: Taucher $^{(de)}$ m.
* Anglès: diver $^{(en)}$
* Basc: urpekari $^{(eu)}$
* Castellà: buzo $^{(es)}$
* Danès: dykker $^{(da)}$ c.
* Francès: scaphandrier $^{(fr)}$
* Italià: palombaro $^{(it)}$
* Romanès: scufundător $^{(ro)}$ m.

### Nom

bus m. ‎(plural busos)
* Forma abreujada d'autobús.
* En electrònica digital, part d'un circuit per on es transfereixen dades o senyals.

#### Compostos i expressions

* bus d'adreces, bus que transporta la codificació d'una adreça (típicament una adreça de memòria) per tal d'indicar l'origen o destí de les dades del bus de dades.
* bus de dades, bus que transporta dades.
* bus de control, bus que transporta diversos senyals de control (activació d'un circuit, senyals de rellotge, etc.)

#### Traduccions

* Anglès: bus $^{(en)}$
* Basc: bus $^{(eu)}$
* Castellà: bus $^{(es)}$ m.
* Francès: bus $^{(fr)}$
* Gallec: bus $^{(gl)}$ m.
* Italià: bus $^{(it)}$
* Romanès: bus $^{(ro)}$ n.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /bʌs/, [bɐs] àudio (RU)

### Nom

bus ‎(plural buses o busses)
* bus

## Castellà
### Nom

bus m. ‎(plural buses)
* bus, autobús
* (informàtica) bus

## Francès

   * Pronúncia: /bys/

### Nom

bus m. f. ‎(plural invariable)
* bus, autobús
* (informàtica) bus

## Gallec
### Nom

bus m. ‎(plural buses)
* bus, autobús
* (informàtica) bus

## Italià

   * Pronúncia: /ˈbus/
   * Etimologia: Abreviatura de autobus.

### Nom

bus m. ‎(plural invariable)
* bus

## Romanès
### Nom

bus n. ‎(sense plural)
* (informàtica) bus

#### Declinació

| | Singular | Singular | Singular | Plural | Plural | Plural |
| | Indefinit | Indefinit | Definit | Indefinit | Indefinit | Definit |
| Nominatiu-acusatiu | (un) | bus | busul | | - | - |
| Genitiu-datiu | (unui) | bus | busului | | - | - |
| Vocatiu | | busule, buse | busule, buse | | - | - |
# au-pair
## Català

   * Pronúncia: /oˈpɛr/
   * Rimes: -ɛɾ
   * Etimologia: Del francès au pair.

### Nom

au-pair m. f. ‎(plural invariable)
* Persona que amb l'objectiu d’aprendre una llengua estrangera, decideix viatjar i conviure amb una família en un país diferent del seu, col·laborant amb ella en la supervisió dels nens i en petites feines de casa. A canvi, la persona au-pair rebrà el seu manteniment i allotjament, i una petita compensació econòmica setmanal.

#### Traduccions

* Anglès: au pair $^{(en)}$
* Castellà: au pair $^{(es)}$
* Francès: au pair $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: au·pair (2)
* Anagrames: pairau, piuara, piuarà

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# trol
## Català

   * Pronúncia: /ˈtɾɔɫ/
   * Rimes: -ɔl
   * Etimologia: [1] Del suec troll. [2] De l’anglès troll, a partir del sentit de «tècnica de pesca d’arrossegament», figuradament «llançar un esquer per arrossegar els participants a crear polèmica».

### Nom

trol m. ‎(plural trols)
* (mitologia nòrdica) Gegant o gnom que viu en llocs solitaris.

#### Traduccions

* Anglès: troll $^{(en)}$
* Castellà: trol $^{(es)}$
* Francès: troll $^{(fr)}$
* Noruec: troll $^{(no)}$ n.
* Suec: troll $^{(sv)}$ n.

### Nom

trol m. f. ‎(plural trols)
* (internet) Persona que publica continguts només amb intenció provocativa per generar polèmica.

#### Traduccions

* Anglès: troll $^{(en)}$
* Castellà: trol $^{(es)}$
* Francès: troll $^{(fr)}$
* Noruec: troll $^{(no)}$ n.
* Suec: troll $^{(sv)}$ n.

#### Derivats

* trolejar

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Termcat
# best-seller
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌbɛtˈsɛ.ɫər/, /ˌbɛs ˈsɛ.ɫər/, occidental /ˌbɛst ˈsɛ.ɫeɾ/
   * Etimologia: Manlleu de l’anglès nord-americà best-seller ‎(literalment «millor producte en venda»), segle XX.

### Nom

best-seller m. ‎(plural best-sellers)
* Llibre, o altre producte comercial similar, venut en gran quantitat.

#### Traduccions

* Anglès: bestseller $^{(en)}$, best-seller $^{(en)}$ (EUA)
* Castellà: superventas $^{(es)}$, best seller $^{(es)}$
* Francès: best-seller $^{(fr)}$, livre à succès $^{(fr)}$
* Gallec: best-séller $^{(gl)}$ m.

### Nom

best-seller m. f. ‎(plural best-sellers)
* Autor d’un llibre amb èxit comercial.

### Miscel·lània

* Síl·labes: best·sel·ler (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DNV, GDLC, Termcat, ésAdir

## Anglès
### Nom

best-seller ‎(plural best-sellers)
* best-seller
# best-sellers
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌbɛtˈsɛ.ɫərs/, /ˌbɛs ˈsɛ.ɫərs/, occidental /ˌbɛst ˈsɛ.ɫeɾs/

### Nom

best-sellers m. pl.
* Forma plural de best-seller.

### Miscel·lània

* Síl·labes: best·sel·lers (3)

## Anglès
### Nom

best-sellers
* forma plural de best-seller
# action-painting
## Català

   * Etimologia: Manlleu de l’anglès action painting.

### Nom

action-painting m. ‎(només en singular)
* Gènere de pintura d’art modern amb èmfasi en el gest i l’acció dels traços per obtenir una obra espontània d’expressionisme abstracte.

#### Sinònims

* pintura d'acció

#### Traduccions

* Anglès: action painting $^{(en)}$
* Francès: peinture gestuelle $^{(fr)}$, peinture active $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ac·ti·on·pain·ting (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: Termcat, PTV
# aferra-roques
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˌfɛ.rəˈrɔ.kəs/, occidental /aˌfɛ.raˈrɔ.kes/
   * Rimes: -ɔkes

### Nom

aferra-roques m. ‎(plural invariable)
* aferrapedres
* pau (Callionymus maculatus)

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·fer·ra·ro·ques (5)

### Vegeu també

* aferra-roques. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# agafa-roques
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˌɣa.fəˈrɔ.kəs/, occidental /aˌɣa.faˈrɔ.kes/
   * Rimes: -ɔkes

### Nom

agafa-roques m. ‎(plural invariable)
* Peix de cos aplanat al cap i progressivament comprimit fins a l'extrem posterior, amb ulls movibles a la part superior, aletes dorsal i anal situades a la part posterior i no unides a la caudal (Lepadogaster candolii).
* (peixos) aferrapedres

#### Sinònims

* aixafa-roques, cabot xuclador, enganxa-roques, pega-roques, peix porc, xucladit, xuclador
* (arcaismes, localismes) pegarroques

#### Hiperònims

* peixos > gobiesòcids

#### Traduccions

* Castellà: sapo de mar $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ga·fa·ro·ques (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
* agafa-roques. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# aixafa-roques
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /əˌʃa.fəˈrɔ.kəs/ Occidental: nord-occidental /ajˌʃa.faˈrɔ.kes/ valencià /ajˌʃa.faˈrɔ.kes/, /aˌʃa.faˈrɔ.kes/
   * Rimes: -ɔkes

### Nom

aixafa-roques m. ‎(plural invariable)
* (peixos) aferrapedres

### Miscel·lània

* Síl·labes: ai·xa·fa·ro·ques (5)

### Vegeu també

* aixafa-roques. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# albuminúria
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɫ.βu.miˈnu.ɾi.ə/, occidental /aɫ.bu.miˈnu.ɾi.a/
   * Rimes: -uɾia
   * Etimologia: Del prefix albumino- i el sufix -úria

### Nom

albuminúria m. ‎(plural albuminúries)
* Presència d’albúmina a l’orina, tot sovint símptoma de malaltia.

#### Traduccions

* Anglès: albuminuria $^{(en)}$
* Castellà: albuminuria $^{(es)}$ f.
* Llatí: albuminuria $^{(la)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: al·bu·mi·nú·ri·a (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
# all
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈaʎ/, /ˈaj/, occidental /ˈaʎ/
   * Rimes: -aʎ
   * Etimologia: Del llatí ālium, segle XIV.

### Nom

all m. ‎(plural alls)
* (botànica) Planta originària de l'Extrem Orient, de fulles llargues i primes, famosa pel seu bulb comestible, fort de sabor i olor, que es divideix alhora en diversos bulbs separats per membranes (Allium sativum).
* Cadascuna de les divisions del bulb de la planta anterior.

#### Merònims

* bulbet
* gra

#### Compostos i expressions

* all bord
* all de bruixa
* all de colobra
* all de moro
* all de serp
* all porro
* all silvestre
* qui no té un all té una ceba
* descobrir la sopa d'all: pensar que s'ha descobert quelcom desconegut quan en realitat era conegut per tothom.

#### Traduccions

* Alemany: Knoblauch $^{(de)}$
* Anglès: garlic $^{(en)}$
* Basc: baratxuri $^{(eu)}$
* Belarús: часно́к $^{(be)}$ m. ‎(txasnok)
* Bretó: kignen $^{(br)}$
* Castellà: ajo $^{(es)}$ m.
* Cors: aglia $^{(co)}$
* Danès: hvidløg $^{(da)}$ n.
* Eslovac: cesnak $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: česen $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: ajlo $^{(eo)}$
* Feroès: hvítleykur $^{(fo)}$ m.
* Francès: ail $^{(fr)}$
* Francès mitjà: ail
* Friülà: ai $^{(fur)}$ m. f.
* Gallec: allo $^{(gl)}$ m.
* Georgià: ნიორი $^{(ka)}$ ‎(níori)
* Grec: σκόρδο $^{(el)}$ n. ‎(skordo)
* Grec antic: σκόροδον $^{(grc)}$ n. ‎(skórodon)
* Hebreu: שׁוּם‎ $^{(he)}$ m.
* Irlandès: gairleog $^{(ga)}$ f.
* Islandès: hvítlaukur $^{(is)}$ m.
* Italià: aglio $^{(it)}$
* Japonès: 大蒜 $^{(ja)}$
* Kikai: 蒜 $^{(kzg)}$, 葫 $^{(kzg)}$, ふぃる $^{(kzg)}$
* Llatí: allium $^{(la)}$ n.
* Llengua de signes catalana: ALL $^{(csc)}$
* Maltès: tewm $^{(mt)}$ m.
* Neerlandès: Knoflook $^{(nl)}$
* Noruec: hvitløk $^{(no)}$ m.
* Occità: alh $^{(oc)}$
* Polonès: czosnek $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: alho $^{(pt)}$
* Retoromànic: agl $^{(rm)}$ m.
* Romanès: usturoi $^{(ro)}$ m., usturoi $^{(ro)}$ m.
* Romaní: sirr $^{(rom)}$ f.
* Rus: чесно́к $^{(ru)}$ m. ‎(txesnok)
* Sànscrit: लशुन $^{(sa)}$ n.
* Sard: allu $^{(sc)}$
* Serbocroat: чeшњак $^{(sh)}$, češnjak $^{(sh)}$
* Sicilià: agghiu $^{(scn)}$ m.
* Tadjik: сир $^{(tg)}$
* Txec: česnek $^{(cs)}$ m.
* Xinès: 大蒜 $^{(zh)}$ ‎(dàsuàn)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: lla $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Anglès

   * Pronúncia: /ɔːl/ àudio (EUA)

### Adjectiu

all
* tot

### Adverbi

all ‎(no comparable)
* del tot
* (tennis) iguals
# alt-alemany
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌaɫ.tə.ɫəˈmaɲ/, occidental /ˌaɫ.ta.ɫeˈmaɲ/
   * Rimes: -aɲ
   * Etimologia: Aglutinació de alt alemany.

### Nom

alt-alemany m. ‎(només en singular)
* Forma alternativa de alt alemany.

#### Relacionats

* baix-alemany

### Miscel·lània

* Síl·labes: alt·a·le·many (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: Optimot
# ant
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈan/ balear /ˈant/, /ˈan/ Occidental: nord-occidental /ˈan/ valencià /ˈant/, /ˈan/
   * Rimes: -ant
   * Homòfon: han

### Nom

ant m. ‎(plural ants)
* Espècie de cèrvid (Alces alces) del nord d'Euràsia i d'Amèrica amb un banyam notable del mascles amb forma de palma.
* Color marró ataronjat com el cuir de certs animals.
    #E0AB76

#### Traduccions

* Afrikaans: eland $^{(af)}$
* Albanès: dre brilopatë $^{(sq)}$
* Alemany: Elch $^{(de)}$ m.
* Anglès: elk $^{(en)}$, moose $^{(en)}$
* Armeni: որմզդեղն $^{(hy)}$ ‎(vormzdekhn)
* Asturià: alce $^{(ast)}$
* Basc: altze $^{(eu)}$
* Belarús: лось $^{(be)}$ m. ‎(los)
* Búlgar: лос $^{(bg)}$ m. ‎(los)
* Castellà: alce $^{(es)}$, ante $^{(es)}$
* Coreà: 엘크 $^{(ko)}$ ‎(elkeu)
* Danès: elg $^{(da)}$ c.
* Eslovac: los $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: los $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: alko $^{(eo)}$
* Estonià: põder $^{(et)}$
* Feroès: elgur $^{(fo)}$ m.
* Finès: hirvi $^{(fi)}$
* Francès: orignal $^{(fr)}$, élan $^{(fr)}$
* Gallec: ante $^{(gl)}$ m., alce $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: elc $^{(cy)}$ m.
* Georgià: ლოსი $^{(ka)}$ ‎(lossi)
* Grec: άλκη $^{(el)}$ f. ‎(alki)
* Grec antic: ἄλκη $^{(grc)}$ f. ‎(álkē)
* Groenlandès: tuttorpak $^{(kl)}$
* Hebreu: צבי אמריקני‎ $^{(he)}$ m.
* Hongarès: jávorszarvas $^{(hu)}$
* Irlandès: mús $^{(ga)}$ m.
* Islandès: elgur $^{(is)}$ m.
* Italià: alce $^{(it)}$
* Japonès: 箆鹿 $^{(ja)}$
* Kazakh: бұғы $^{(kk)}$ ‎(buğı/bugui)
* Kirguís: багыш $^{(ky)}$ ‎(baguix)
* Letó: alnis $^{(lv)}$ m.
* Lituà: briedis $^{(lt)}$ m.
* Llatí: alces $^{(la)}$ f.
* Macedoni: лос $^{(mk)}$ m.
* Mongol: хандгай $^{(mn)}$
* Neerlandès: eland $^{(nl)}$ m.
* Noruec: elg $^{(no)}$ m.
* Persa: موس‎ $^{(fa)}$
* Polonès: łoś $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: alce $^{(pt)}$ m.
* Romanès: elan $^{(ro)}$ m.
* Rus: лось $^{(ru)}$ m. ‎(los)
* Serbocroat: лос $^{(sh)}$, los $^{(sh)}$ m.
* Suahili: elki $^{(sw)}$
* Suec: älg $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: шоҳгавазн $^{(tg)}$
* Tagal: alse $^{(tl)}$
* Tai: ตัวมูซ $^{(th)}$
* Tàtar: поши $^{(tt)}$
* Turc: alageyik $^{(tr)}$
* Txec: los $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: лось $^{(uk)}$ m. ‎(los)
* Vietnamita: nai anxet $^{(vi)}$
* Xinès: 大鹿 $^{(zh)}$ ‎(dàlù)
* Anglès: buff $^{(en)}$
* Castellà: ante $^{(es)}$
* Francès: chamois $^{(fr)}$
* Italià: camoscio $^{(it)}$
* Portuguès: couro $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: nat, tan

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Anglès
### Nom

ant ‎(plural ants)
* formiga