OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# personatge
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pər.suˈna.d͡ʒə/ balear /pəɾ.soˈna.d͡ʒə/, /pər.suˈna.d͡ʒə/ Occidental: /peɾ.soˈna.d͡ʒe/
   * Rimes: -adʒe
   * Etimologia: De persona i el sufix -atge.

### Nom

personatge m. ‎(plural personatges)
* Persona ideada en una obra de ficció, còmics, literària, cinema, teatre, etc.
* Popularment i sovint de forma despectiva persona especialment significativa dins d'un context.

#### Traduccions

* Alemany: Charakter $^{(de)}$, Persönlichkeit $^{(de)}$
* Anglès: character $^{(en)}$, personage $^{(en)}$
* Àrab: شَخْصِيَّة‎ $^{(ar)}$ f.
* Castellà: personaje $^{(es)}$
* Danès: figur $^{(da)}$, rolle $^{(da)}$, person $^{(da)}$
* Eslovac: postava $^{(sk)}$ f.
* Estonià: karakter $^{(et)}$, tegelane $^{(et)}$
* Francès: personnage $^{(fr)}$
* Gallec: personaxe $^{(gl)}$ m. f.
* Gal·lès: cymeriad $^{(cy)}$
* Grec: χαρακτήρας $^{(el)}$ m. ‎(kharaktiras)
* Hongarès: szereplő $^{(hu)}$
* Indonesi: karakter $^{(id)}$
* Irlandès: pearsa $^{(ga)}$ f.
* Islandès: persóna $^{(is)}$
* Italià: personaggio $^{(it)}$ m.
* Japonès: 登場人物 $^{(ja)}$
* Kazakh: кейіпкер $^{(kk)}$ ‎(keyipker/keipker)
* Letó: tels $^{(lv)}$
* Llengua de signes catalana: PAPER $^{(csc)}$
* Neerlandès: personage $^{(nl)}$ n.
* Polonès: postać $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: personagem $^{(pt)}$ m. f.
* Romanès: personaj $^{(ro)}$ n.
* Rus: персона́ж $^{(ru)}$ m. ‎(personaj)
* Serbocroat: karakter $^{(sh)}$ m., lik $^{(sh)}$ m.
* Turc: karakter $^{(tr)}$
* Txec: postava $^{(cs)}$ f.
* Uzbek: qiliq $^{(uz)}$
* Való: persounaedje $^{(wa)}$ m.
* Vietnamita: nhân vật $^{(vi)}$
* Xinès: 人物 $^{(zh)}$ ‎(rénwù)

### Miscel·lània

* Síl·labes: per·so·nat·ge (4)
* Anagrames: patroneges, patronegés

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# aranya blanca
## Català
### Nom

aranya blanca f. ‎(plural aranyes blanques)
* Peix de la família dels traquínids de color bru verdós clar amb els flancs blanquinosos amb línies blavoses i groguenques (Trachinus draco)

#### Sinònims

* aranya, aranya capçuda, aranya de cap negre, aranya de fang, aranya fragata, aranya monja, aranya negra, aranya sardinera, aranya vera, aranyeta, aranyol, aranyot, dragó, dragons, espasenc, espasenca, espasencs, pinça, pinxa, salamó
* (arcaismes, localismes) aranéola, aranya vera, drago, nadela, salomó

#### Hiperònims

* peixos > traquínids

#### Traduccions

* Alemany: Hahnepoot $^{(de)}$
* Anglès: greater weever $^{(en)}$, grow-foot $^{(en)}$
* Asturià: escorpión $^{(ast)}$, pexegafu $^{(ast)}$
* Basc: xabiroi zuri $^{(eu)}$
* Castellà: araña $^{(es)}$, araña blanca $^{(es)}$, dragón $^{(es)}$, escorpión $^{(es)}$
* Francès: grand vive $^{(fr)}$, grande vive $^{(fr)}$, petite vive $^{(fr)}$
* Gallec: peixe araña $^{(gl)}$ m.
* Italià: tracina vipera $^{(it)}$
* Suec: fjärsing $^{(sv)}$ c.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* aranya blanca. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# aranyó
## Català

   * Pronúncia: oriental /ə.ɾəˈɲo/, occidental /a.ɾaˈɲo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: [1] D’un cèltic hispà *agraniō, del protocèltic *agrinyos, segle XVI. Cognat de l’irlandès airne.
   * Etimologia: [2] De aranya i el sufix -ó.

### Nom

aranyó m. ‎(plural aranyons)
* Fruit de l'aranyoner (Prunus spinosa).

#### Sinònims

* prunell

#### Traduccions

* Anglès: sloe $^{(en)}$
* Asturià: andrín $^{(ast)}$, prunu $^{(ast)}$
* Castellà: endrina $^{(es)}$ f.
* Francès: prunelle $^{(fr)}$ f.
* Grec: τσάπουρνο $^{(el)}$ n. ‎(tsàpurno)
* Grec antic: βράβυλον $^{(grc)}$ n. ‎(brábylon)
* Italià: prugnola $^{(it)}$ f.
* Llatí: prunum silvestre $^{(la)}$ n.

### Nom

aranyó m. ‎(plural aranyons)
* Peix de la família dels traquínids que viu a poca profunditat en fons de sorra i és verinós (Echiichthys vipera).

#### Sinònims

* aranya, aranya capçuda, aranya de sorra, aranya petita, aranyeta, aranyot

#### Traduccions

* Anglès: lesser weever $^{(en)}$
* Asturià: escorpión $^{(ast)}$, pexegafu $^{(ast)}$
* Basc: xabiroi txiki $^{(eu)}$
* Castellà: araña $^{(es)}$, escorpion $^{(es)}$, escorpión $^{(es)}$, salvariego $^{(es)}$
* Francès: petite vive $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ra·nyó (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DECat, Termcat
# genealogía
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /xe.ne.a.loˈxi.a/, meridional /he.ne.a.loˈhi.a/
       Americà: alt /x(e).ne.a.loˈxi.a/, baix /he.ne.a.loˈhi.a/, austral /xe.ne.a.loˈxi.a/
   * Rimes: -ia
   * Etimologia: Del llatí genealogĭa, del grec antic γενεαλογία ‎(genealogía).

### Nom

genealogía f. ‎(plural genealogías)
* genealogia

#### Sinònims

* ascendencia

#### Derivats

* genealógico

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·ne·a·lo·gí·a (6)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre genealogía
# genealogías
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /xe.ne.a.loˈxi.as/, meridional /he.ne.a.loˈhi.ah/
       Americà: alt /xe.ne.a.loˈxi.(a)s/, baix /he.ne.a.loˈhi.ah/, austral /xe.ne.a.loˈxi.as/
   * Rimes: -ias

### Nom

genealogías f. pl.
* forma plural de genealogía

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·ne·a·lo·gí·as (6)
# estribord
## Català

   * Pronúncia: oriental /əs.tɾiˈβort/, occidental /es.tɾiˈboɾt/
   * Rimes: -oɾt
   * Etimologia: Del francès mitjà estribord, del neerlandès mitjà stierboord, de stier ‎(«governall») i boord ‎(«bord»), documentat al segle XIX, segurament d’ús anterior. Les antigues embarcacions nòrdiques tenien el timó desplaçat a la dreta per facilitar l’amarratge al costat contrari. Compareu amb babord.

### Nom

estribord m. ‎(plural estribords)
* (nàutica) Costat dret d'una nau, mirant des de popa.

#### Antònims

* babord

#### Traduccions

* Alemany: Steuerbord $^{(de)}$ n.
* Anglès: starboard $^{(en)}$
* Castellà: estribor $^{(es)}$ m.
* Català antic: banda de Santa Maria $^{(roa-oca)}$ f.
* Danès: styrbord $^{(da)}$ c.
* Francès: tribord $^{(fr)}$ m.
* Italià: dritta $^{(it)}$ f., tribordo $^{(it)}$ m.
* Llengua de signes catalana: DRETA $^{(csc)}$
* Neerlandès: stuurboord $^{(nl)}$ n.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·tri·bord (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# babord
## Català

   * Pronúncia: oriental /bəˈβort/, occidental /baˈboɾt/
   * Rimes: -oɾt
   * Etimologia: Del francès babord, del neerlandès bakboord, de bak ‎(«esquena, darrere») i boord ‎(«bord»), documentat al segle XIX, segurament d’ús anterior. Les antigues embarcacions nòrdiques tenien el timó desplaçat a la dreta per facilitar l’amarratge al costat contrari al timoner. El sentit és similar amb motors forabord, l’aleta de babord és darrere del timoner si subjecta el governall amb la mà dreta. Compareu amb estribord.

### Nom

babord m. ‎(plural babords)
* (nàutica) Costat esquerre d'una nau, mirant des de popa.

#### Antònims

* estribord

#### Traduccions

* Anglès: port $^{(en)}$, backboard $^{(en)}$
* Castellà: babor $^{(es)}$ m.
* Català antic: banda de Sant Jordi $^{(roa-oca)}$
* Danès: bagbord $^{(da)}$ c.
* Francès: bâbord $^{(fr)}$ m.
* Italià: sinistra $^{(it)}$ f., babordo $^{(it)}$ m.
* Llengua de signes catalana: ESQUERRA $^{(csc)}$
* Neerlandès: bakboord $^{(nl)}$ n.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ba·bord (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# banda de Sant Jordi
## Català antic
### Nom

banda de Sant Jordi f.
* babord
    «Que cascuna banda haja son nom e ara en aquest temps solen cathalans appellar la banda dreta banda de sancta maria e la esquerra banda de sanct jordi; e aço es axi ordenat per tal que prestament cascu entena lo loch a que sera appellat quand sia hora o necessitat.» (Francesc Eiximenis, Dotzè llibre del Crestià, cap. CCCXXXVI, 1385-1386)
# banda de Santa Maria
## Català antic
### Nom

banda de Santa Maria f.
* estribord
    «Que cascuna banda haja son nom e ara en aquest temps solen cathalans appellar la banda dreta banda de sancta maria e la esquerra banda de sanct jordi; e aço es axi ordenat per tal que prestament cascu entena lo loch a que sera appellat quand sia hora o necessitat.» (Francesc Eiximenis, Dotzè llibre del Crestià, cap. CCCXXXVI, 1385-1386)
# derrota
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /dəˈrɔ.tə/ Occidental: nord-occidental /deˈrɔ.ta/ valencià /deˈrɔ.ta/, /deˈrɔ.tɔ/
   * Rimes: -ɔta

### Verb

derrota
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de derrotar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb derrotar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: der·ro·ta (3)
* Anagrames: redorta, torredà

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /deˈro.ta/
       Americà: alt /deˈro.t(a)/, baix /deˈro.ta/
   * Rimes: -ota
   * Etimologia: De rota, amb influència del francès déroute.

### Nom

derrota f. ‎(plural derrotas)
* derrota, desfeta

#### Antònims

* victoria

#### Derivats

* derrotar

### Verb

derrota
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del present d’indicatiu del verb derrotar
* segona persona del singular (tú) de l'imperatiu del verb derrotar

#### Variants

* [2] (voseo) derrotá

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·rro·ta (3)
* Anagrames: dorarte, retador, retardo, retardó, terrado, torread, traedor

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre derrota
# derrotas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /deˈro.tas/, meridional /deˈro.tah/
       Americà: alt /deˈro.t(a)s/, baix /deˈro.tah/, austral /deˈro.tas/
   * Rimes: -otas

### Nom

derrotas f. pl.
* forma plural de derrota

### Verb

derrotas
* segona persona del singular (tú) del present d’indicatiu del verb derrotar

#### Variants

* (voseo) derrotás

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·rro·tas (3)
* Anagrames: retardos, soterrad, terrados
# derrotás
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /de.roˈtas/, meridional /de.roˈtah/
       Americà: alt /de.roˈtas/, baix /de.roˈtah/, austral /de.roˈtas/
   * Rimes: -as

### Verb

derrotás
* (voseo) segona persona del singular (vos) del present d’indicatiu del verb derrotar

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·rro·tás (3)
* Anagrames: retardos, soterrad, terrados
# amarré
## Castellà

   * Pronúncia: /a.maˈre/
   * Rimes: -e

### Verb

amarré
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb amarrar

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ma·rré (3)
* Anagrames: amerar, armare, armaré, armera, marear, marera, marrea, marreá, merara, merará, ramear, ramera, reamar, rearma, rearmá, remara, remará
# botellon
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bu.təˈʎon/ balear /bo.təˈʎon/, /bu.təˈʎon/ Occidental: /bo.teˈʎon/
   * Rimes: -on
   * Etimologia: Manlleu del castellà botellón, segle XXI

### Nom

botellon m. ‎(plural botellons)
* entrompada

#### Variants

* botelló

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·te·llon (3)

### Vegeu també

* Observatori de neologia
# caixa tonta
## Català

   * Etimologia: Calc del castellà caja tonta, segle XX.

### Nom

caixa tonta f. ‎(plural caixes tontes)
* (castellanisme, col·loquial, despectiu) televisió (aparell)

#### Traduccions

* Castellà: caja tonta $^{(es)}$ f.

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada a l'Observatori de neologia sobre caixa tonta
# col·laboratiu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuɫ.ɫə.βu.ɾəˈtiw/, /ku.ɫə.βu.ɾəˈtiw/ balear /koɫ.ɫə.bo.ɾəˈtiw/, /kuɫ.ɫə.bu.ɾəˈtiw/ Occidental: /koɫ.ɫa.bo.ɾaˈtiw/, /ko.ɫa.βo.ɾaˈtiw/
   * Rimes: -iw
   * Etimologia: De col·laborar i el sufix -tiu, segle XX.

### Adjectiu

col·laboratiu m. ‎(femení col·laborativa, plural masculí col·laboratius, plural femení col·laboratives)
* Que té esma de col·laborar.
* Que es fa mitjançant la col·laboració.

#### Traduccions

* Anglès: collaborative $^{(en)}$
* Castellà: colaborativo $^{(es)}$
* Francès: collaboratif $^{(fr)}$
* Portuguès: colaborativo $^{(pt)}$

#### Sinònims

* cooperatiu

#### Compostos i expressions

* consum col·laboratiu
* desenvolupament col·laboratiu
* dret col·laboratiu
* economia col·laborativa
* màrqueting col·laboratiu

### Miscel·lània

* Síl·labes: col·la·bo·ra·tiu (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, Optimot
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionari Descriptiu de la Llengua Catalana sobre col·laboratiu
* Per a més informació vegeu l'entrada a l'Observatori de neologia sobre col·laboratiu
* Per a més informació vegeu l'entrada a la Neolosfera sobre col·laboratiu
# dalí
## Català

   * Pronúncia: oriental /dəˈɫi/, occidental /daˈɫi/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: 1: De l'àrab دَلِيل ‎(dalīl, «guia, sonda»).
   * Etimologia: 2: De Salvador Dalí, per metonímia, segle XXI.

### Nom

dalí m. ‎(plural dalins)
* (nàutica) Bastó sobre el qual es recolza el daliner per fer força.

#### Derivats

* daliner
* dalinar

#### Traduccions
### Nom

dalí m. ‎(plural dalins)
* (pintura) Quadre de Dalí.

### Miscel·lània

* Síl·labes: da·lí (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
* Per a més informació vegeu l'entrada a l'Observatori de neologia sobre dalí
# estreptococs
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əs.tɾəp.tuˈkɔks/ balear /əs.tɾəp.toˈkɔks/, /əs.tɾəp.tuˈkɔks/ Occidental: /es.tɾep.toˈkɔks/
   * Rimes: -ɔks

### Nom

estreptococs m. pl.
* Forma plural de estreptococ.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·trep·to·cocs (4)
# de l'hòstia
## Català
### Adjectiu

de l'hòstia inv. inv.
* (col·loquial) excel·lent, fantàstic

#### Sinònims

* de categoria

#### Traduccions

* Castellà: de la hostia $^{(es)}$

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada a l'Observatori de neologia sobre de l'hòstia
# armeras
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /aɾˈme.ɾas/, meridional /aɾˈme.ɾah/
       Americà: alt /aɾˈme.(ɾa)s/, baix /aɾˈme.ɾah/, austral /aɾˈme.ɾas/
   * Rimes: -eɾas

### Nom

armeras f. pl.
* forma plural de armera

### Miscel·lània

* Síl·labes: ar·me·ras (3)
* Anagrames: amarres, amarrés, armares, armarse, mareras, marrase, marreas, marreás, meraras, merarás, rameras, rasarme, rearmas, rearmás, remaras, remarás
# amarraré
## Català

   * Pronúncia: oriental /ə.mə.rəˈɾe/, occidental /a.ma.raˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

amarraré
* Primera persona del singular (jo) del futur de amarrar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·mar·ra·ré (4)

## Castellà

   * Pronúncia: /a.ma.raˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

amarraré
* primera persona del singular (yo) del futur d'indicatiu del verb amarrar

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ma·rra·ré (4)
* Anagrames: marreara, marreará, rearmara, rearmará
# amarrare
## Castellà

   * Pronúncia: /a.maˈra.ɾe/
   * Rimes: -aɾe

### Verb

amarrare
* primera persona del singular (yo) del futur de subjuntiu del verb amarrar
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del futur de subjuntiu del verb amarrar

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ma·rra·re (4)
* Anagrames: marreara, marreará, rearmara, rearmará
# skóra
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈsku.ra/
   * Etimologia: Del protoeslau *skora, del protoindoeuropeu *(s)ker-.

### Nom

skóra f.
* pell
* cuir

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | skóra | skóry |
| Genitiu | skóry | skór |
| Datiu | skórze | skórom |
| Acusatiu | skórę | skóry |
| Instrumental | skórą | skórami |
| Locatiu | skórze | skórach |
| Vocatiu | skóro | skóry |

### Miscel·lània

* Síl·labes: skó·ra (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en polonès
* Per a més informació vegeu l'entrada al Wielki słownik języka polskiego sobre skóra
* Per a més informació vegeu l'entrada al Słownik Języka Polskiego sobre skóra
# skórą
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈsku.rɔ̃/

### Nom

skórą f.
* instrumental singular de skóra

### Miscel·lània

* Síl·labes: skó·rą (2)
# peles
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈpɛ.ɫəs/, occidental /ˈpɛ.ɫes/
       Informal: mallorquí /ˈpa.ɫəs/, menorquí, eivissenc /ˈpə.ɫəs/
   * Rimes: -ɛles

### Verb

peles
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de pelar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb pelar.

#### Variants

* [2] pelis, pelos

### Miscel·lània

* Síl·labes: pe·les (2)

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈpe.les/, meridional /ˈpe.leh/
       Americà: alt /ˈpe.l(e)s/, baix /ˈpe.leh/, austral /ˈpe.les/
   * Rimes: -eles

### Verb

peles
* segona persona del singular (tú, vos) del present de subjuntiu del verb pelar

### Miscel·lània

* Síl·labes: pe·les (2)

## Gallec
### Nom

peles f. pl.
* forma plural de pel
* (reintegracionisme) forma plural de pele

### Miscel·lània

* Síl·labes: pe·les (2)
# malaguanyat
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌma.ɫə.ɣwəˈɲat/, occidental /ˌma.ɫa.ɣwaˈɲat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: De mala i guanyada, de mal ‎(«malament») usat adverbialment per reducció en construccions modals com terra/fama mala guanyada, segle XIX.

### Adjectiu

malaguanyat m. ‎(femení malaguanyada, plural masculí malaguanyats, plural femení malaguanyades)
* No aprofitat, no reeixit.
    «Com és d'inhòspita l'existència, la vida dubtosa que ha portat fins aleshores i l'amargor d'adonar-se tant dels errors comesos com del temps malaguanyat.» (Quim Monzó, Guadalajara, 1996)
* Mort o perdut prematurament quan prometia tenir molt de valor i de mèrit.
    «Ara més, d'ençà de la mort d'en Francesc, malaguanyat, tot just seixanta-nou anys, podia haver donat molta guerra tal com era ell.» (Jaume Cabré, La teranyina, 1984)

#### Sinònims

* desaprofitat, fallit, malreeixit

#### Traduccions

* Anglès: wasted $^{(en)}$, ill-fated $^{(en)}$
* Castellà: malogrado $^{(es)}$
* Francès: malheureux $^{(fr)}$
* Italià: sprecato $^{(it)}$

### Interjecció

malaguanyat
* Expressió de lamentació per una pèrdua.
    «Es morí per tal que tots diguéssim: —Malaguanyat!» (Josep M. López-Picó, Lleures barcelonins, 1922)

#### Sinònims

* quina llàstima

### Verb

malaguanyat
* Participi masculí singular del verb malaguanyar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·a·gua·nyat (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# malaguanyada
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌma.ɫə.ɣwəˈɲa.ðə/, occidental /ˌma.ɫa.ɣwaˈɲa.ða/
   * Rimes: -ada

### Adjectiu

malaguanyada f. ‎(plural malaguanyades)
* Forma femenina de malaguanyat.

### Verb

malaguanyada
* Participi femení singular del verb malaguanyar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·a·gua·nya·da (5)
# malaguanyades
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌma.ɫə.ɣwəˈɲa.ðəs/, occidental /ˌma.ɫa.ɣwaˈɲa.ðes/
   * Rimes: -ades

### Adjectiu

malaguanyades f. pl.
* Forma plural de malaguanyada.

### Verb

malaguanyades
* Participi femení plural del verb malaguanyar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·a·gua·nya·des (5)
# malaguanyats
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌma.ɫə.ɣwəˈɲats/, occidental /ˌma.ɫa.ɣwaˈɲats/
   * Rimes: -ats

### Adjectiu

malaguanyats m. pl.
* Forma plural de malaguanyat.

### Verb

malaguanyats
* Participi masculí plural del verb malaguanyar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·a·gua·nyats (4)
# estreptococ
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əs.tɾəp.tuˈkɔk/ balear /əs.tɾəp.toˈkɔk/, /əs.tɾəp.tuˈkɔk/ Occidental: /es.tɾep.toˈkɔk/
   * Rimes: -ɔk
   * Etimologia: Del grec antic στρεπτό ‎(streptó, «trenat») i el grec antic κόκκος ‎(kókkos, «gra»).

### Nom

estreptococ m. ‎(plural estreptococs)
* Gènere de bacteris grampositius que pertanyen al fílum dels firmicuts, de morfologia de coc i que proliferen formant parelles (diplococs) o cadenes.

#### Traduccions

* Anglès: streptococcus $^{(en)}$
* Castellà: estreptococo $^{(es)}$ m.
* Francès: streptocoque $^{(fr)}$ m.
* Gallec: estreptococo $^{(gl)}$ m.
* Italià: streptococco $^{(it)}$ m.
* Polonès: paciorkowiec $^{(pl)}$ m. anim., streptokok $^{(pl)}$ m. anim.
* Portuguès: estreptococo $^{(pt)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·trep·to·coc (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# malaguanyar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˌma.ɫə.ɣwəˈɲa/ Occidental: nord-occidental /ˌma.ɫa.ɣwaˈɲa/ valencià /ˌma.ɫa.ɣwaˈɲaɾ/, /ˌma.ɫa.ɣwaˈɲa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Etimologia: De l’adjectiu malaguanyat, de mala i guanyada, segle XIX.

### Verb

malaguanyar trans.
* Fer-ne un mal ús, fer-lo malbé.
    «El meu home es preguntava si s'adaptaria a les cabronades del sistema acadèmic, si malaguanyaria el seu talent excessiu.» (Imma Monzó, Un home de paraula, 2006)

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: malaguanyo, malaguanya, malaguanyem

#### Sinònims

* malgastar

#### Traduccions

* Alemany : Verschwenden $^{(de)}$
* Anglès : waste $^{(en)}$
* Castellà : desperdiciar $^{(es)}$, malgastar $^{(es)}$, disipar $^{(es)}$
* Francès : gaspiller $^{(fr)}$
* Ido : disipar $^{(io)}$
* Neerlandès : verspillen $^{(nl)}$, verkwisten $^{(nl)}$
* Rus : тратить $^{(ru)}$ ‎(tratit), транжирить $^{(ru)}$ ‎(tranjirit)
* Txec : mrhat $^{(cs)}$, promrhat $^{(cs)}$, plýtvat $^{(cs)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·a·gua·nyar (4)
# malaguanyant
## Català
### Verb

malaguanyant
* Gerundi del verb malaguanyar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·a·gua·nyant (4)
# malaguanyés
## Català
### Verb

malaguanyés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb malaguanyar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb malaguanyar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·a·gua·nyés (4)
# malaguanyàvem
## Català
### Verb

malaguanyàvem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de malaguanyar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·a·gua·nyà·vem (5)
# malaguanyaríeu
## Català
### Verb

malaguanyaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de malaguanyar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·a·gua·nya·rí·eu (6)
# malaguanyaves
## Català
### Verb

malaguanyaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de malaguanyar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·a·gua·nya·ves (5)
# malaguanyes
## Català
### Verb

malaguanyes
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de malaguanyar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·a·gua·nyes (4)
# malaguanyaràs
## Català
### Verb

malaguanyaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de malaguanyar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·a·gua·nya·ràs (5)
# malaguanyaren
## Català
### Verb

malaguanyaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de malaguanyar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·a·gua·nya·ren (5)
# malaguanyava
## Català
### Verb

malaguanyava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de malaguanyar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de malaguanyar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·a·gua·nya·va (5)
# malaguanyàrem
## Català
### Verb

malaguanyàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de malaguanyar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·a·gua·nyà·rem (5)
# malaguanyis
## Català
### Verb

malaguanyis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb malaguanyar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·a·gua·nyis (4)
# malaguanyesses
## Català
### Verb

malaguanyesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb malaguanyar.

#### Variants

* malaguanyessis

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·a·gua·nyes·ses (5)
# malaguanyàveu
## Català
### Verb

malaguanyàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de malaguanyar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·a·gua·nyà·veu (5)
# malaguanyaríem
## Català
### Verb

malaguanyaríem
* Primera persona del plural (nosaltres) del condicional de malaguanyar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·a·gua·nya·rí·em (6)
# malaguanyessen
## Català
### Verb

malaguanyessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb malaguanyar.

#### Variants

* malaguanyessin

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·a·gua·nyes·sen (5)
# malaguanyà
## Català
### Verb

malaguanyà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de malaguanyar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·a·gua·nyà (4)