OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# desconfortau
## Català
### Verb

desconfortau
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de desconfortar.
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb desconfortar.

#### Variants

* [1] desconforteu
* [2] desconforteu

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·con·for·tau (4)
# desconfortat
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /dəs.kuɱ.furˈtat/ balear /dəs.koɱ.foɾˈtat/, /dəs.kuɱ.furˈtat/ Occidental: /des.koɱ.foɾˈtat/
   * Rimes: -at

### Verb

desconfortat
* Participi masculí singular del verb desconfortar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·con·for·tat (4)
# desconfortàvem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /dəs.kuɱ.furˈta.βəm/ balear /dəs.koɱ.foɾˈta.vəm/, /dəs.kuɱ.furˈta.vəm/ Occidental: nord-occidental /des.koɱ.forˈta.βem/ valencià /des.koɱ.foɾˈta.vem/, /des.koɱ.foɾˈta.βem/
   * Rimes: -avem

### Verb

desconfortàvem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de desconfortar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·con·for·tà·vem (5)
# desconfortaríeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /dəs.kuɱ.fur.təˈɾi.əw/ balear /dəs.koɱ.foɾ.təˈɾi.əw/, /dəs.kuɱ.fur.təˈɾi.əw/ Occidental: /des.koɱ.foɾ.taˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

desconfortaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de desconfortar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·con·for·ta·rí·eu (6)
# desconfortaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /dəs.kuɱ.furˈta.βən/ balear /dəs.koɱ.foɾˈta.vən/, /dəs.kuɱ.furˈta.vən/ Occidental: nord-occidental /des.koɱ.forˈta.βen/ valencià /des.koɱ.foɾˈta.ven/, /des.koɱ.foɾˈta.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

desconfortaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de desconfortar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·con·for·ta·ven (5)
# desconfortant
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /dəs.kuɱ.furˈtan/ balear /dəs.koɱ.foɾˈtant/, /dəs.kuɱ.furˈtan/ Occidental: nord-occidental /des.koɱ.forˈtan/ valencià /des.koɱ.foɾˈtant/, /des.koɱ.foɾˈtan/
   * Rimes: -ant

### Verb

desconfortant
* Gerundi del verb desconfortar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·con·for·tant (4)
# desconfortasses
## Català
### Verb

desconfortasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb desconfortar.

#### Variants

* desconfortessis, desconfortesses, desconfortassis, desconfortares

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·con·for·tas·ses (5)
# desconfortem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /dəs.kuɱ.furˈtɛm/ balear /dəs.koɱ.foɾˈtəm/, /dəs.kuɱ.furˈtɛm/ Occidental: /des.koɱ.foɾˈtem/
   * Rimes: -ɛm

### Verb

desconfortem
* Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de desconfortar.
* Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb desconfortar.
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperatiu del verb desconfortar.

#### Variants

* [1] desconfortam

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·con·for·tem (4)
# desconforto
## Català

   * Pronúncia: central /dəs.kuɱˈfɔr.tu/, occidental /des.koɱˈfɔɾ.to/

### Verb

desconforto
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de desconfortar.

#### Variants

* desconforte, desconforti, desconfort

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·con·for·to (4)
# desconfortàreu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /dəs.kuɱ.furˈta.ɾəw/ balear /dəs.koɱ.foɾˈta.ɾəw/, /dəs.kuɱ.furˈta.ɾəw/ Occidental: /des.koɱ.foɾˈta.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

desconfortàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de desconfortar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb desconfortar.

#### Variants

* [2] desconfortéssiu, desconfortésseu, desconfortàssiu, desconfortàsseu

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·con·for·tà·reu (5)
# misterio
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /misˈte.ɾjo/, meridional /mihˈte.ɾjo/
       Americà: alt /m(i)sˈte.ɾjo/, baix /mihˈte.ɾjo/
   * Rimes: -eɾjo
   * Etimologia: Del llatí mysterium, del grec antic μυστήριον ‎(mystḗrion).

### Nom

misterio m. ‎(plural misterios)
* misteri

#### Derivats

* misterioso

### Miscel·lània

* Síl·labes: mis·te·rio (3)
* Anagrames: omitirse, remitíos

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre misterio
# misterios
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /misˈte.ɾjos/, meridional /mihˈte.ɾjoh/
       Americà: alt /misˈte.ɾ(jo)s/, baix /mihˈte.ɾjoh/, austral /mihˈte.ɾjos/
   * Rimes: -eɾjos

### Nom

misterios m. pl.
* forma plural de misterio

### Miscel·lània

* Síl·labes: mis·te·rios (3)
* Anagrama: moristeis
# misterioso
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /mis.teˈɾjo.so/, meridional /mih.teˈɾjo.so/
       Americà: alt /m(i)s.teˈɾjo.so/, baix /mih.teˈɾjo.so/
   * Rimes: -oso
   * Etimologia: De misterio i el sufix -oso.

### Adjectiu

misterioso m. ‎(femení misteriosa, plural masculí misteriosos, plural femení misteriosas)
* misteriós

#### Derivats

* misteriosamente

### Miscel·lània

* Síl·labes: mis·te·rio·so (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre misterioso
# misteriosa
## Català

   * Pronúncia: oriental /mis.tə.ɾiˈo.zə/, occidental /mis.te.ɾiˈo.za/
   * Rimes: -oza

### Adjectiu

misteriosa f. ‎(plural misterioses)
* Forma femenina de misteriós.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mis·te·ri·o·sa (5)

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /mis.teˈɾjo.sa/, meridional /mih.teˈɾjo.sa/
       Americà: alt /m(i)s.teˈɾjo.sa/, baix /mih.teˈɾjo.sa/
   * Rimes: -osa

### Adjectiu

misteriosa f. ‎(plural misteriosas)
* forma femenina de misterioso

### Miscel·lània

* Síl·labes: mis·te·rio·sa (4)
* Anagrames: isometrías, sitiaremos, sitiáremos
# misteriosas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /mis.teˈɾjo.sas/, meridional /mih.teˈɾjo.sah/
       Americà: alt /mis.teˈɾjo.s(a)s/, baix /mih.teˈɾjo.sah/, austral /mih.teˈɾjo.sas/
   * Rimes: -osas

### Adjectiu

misteriosas f. pl.
* forma plural de misteriosa

### Miscel·lània

* Síl·labes: mis·te·rio·sas (4)
* Anagrames: asistiremos, resistíamos
# jirafa
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /xiˈɾa.fa/, meridional /hiˈɾa.fa/
       Americà: alt /xiˈɾa.f(a)/, baix /hiˈɾa.fa/, austral /xiˈɾa.fa/
   * Rimes: -afa
   * Etimologia: De l'italià giraffa, de l'àrab زَرَافَة. Doblet de azorafa, per via de l'àrab andalusí.

### Nom

jirafa f. ‎(plural jirafas)
* girafa

### Miscel·lània

* Síl·labes: ji·ra·fa (3)
* Anagrames: afijar, fijara, fijará, jarifo

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre jirafa
# jirafas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /xiˈɾa.fas/, meridional /hiˈɾa.fah/
       Americà: alt /xiˈɾa.f(a)s/, baix /hiˈɾa.fah/, austral /xiˈɾa.fas/
   * Rimes: -afas

### Nom

jirafas f. pl.
* forma plural de jirafa

### Miscel·lània

* Síl·labes: ji·ra·fas (3)
* Anagrames: fijaras, fijarás, jarifas
# ascua
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈas.kwa/, meridional /ˈah.kwa/
       Americà: alt /ˈas.kwa/, baix /ˈah.kwa/
   * Rimes: -askwa
   * Etimologia: Incerta.

### Nom

ascua f. ‎(plural ascuas)
* brasa

#### Sinònims

* brasa

### Miscel·lània

* Síl·labes: as·cua (2)
* Anagrames: acusa, acusá, aucas, causa, causá

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre ascua
# ascuas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈas.kwas/, meridional /ˈah.kwah/
       Americà: alt /ˈas.k(wa)s/, baix /ˈah.kwah/, austral /ˈah.kwas/
   * Rimes: -askwas

### Nom

ascuas f. pl.
* forma plural de ascua

### Miscel·lània

* Síl·labes: as·cuas (2)
* Anagrames: acusas, acusás, causas, causás
# apoteòsic
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.pu.teˈɔ.zik/ balear /ə.po.teˈɔ.zik/, /ə.pu.teˈɔ.zik/ Occidental: /a.po.teˈɔ.zik/
   * Etimologia: De apoteosi i el sufix -ic.

### Adjectiu

apoteòsic m. ‎(femení apoteòsica, plural masculí apoteòsics, plural femení apoteòsiques)
* Que comporta una apoteosi.

#### Traduccions

* Anglès: amazing $^{(en)}$
* Castellà: apoteósico $^{(es)}$
* Suec: underbar $^{(sv)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·po·te·ò·sic (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# marieta
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mə.ɾiˈɛ.tə/ balear /mə.ɾiˈə.tə/, /mə.ɾiˈɛ.tə/ Occidental: /ma.ɾiˈe.ta/
   * Rimes: -ɛta
   * Etimologia: De Maria i el sufix -eta, usat com a prenom comú per antonomàsia, segle XIX.

### Nom

marieta m. ‎(plural marietes)
* (despectiu) efeminat
* (despectiu, LGBTI) Home homosexual.

#### Traduccions

* Alemany: Weichling $^{(de)}$ m.
* Anglès: sissy $^{(en)}$
* Armeni: ղզիկ $^{(hy)}$ ‎(khzik)
* Castellà: mariquita $^{(es)}$, marica $^{(es)}$ m.
* Francès: lopette $^{(fr)}$, chochotte $^{(fr)}$
* Italià: femminuccia $^{(it)}$
* Neerlandès: mietje $^{(nl)}$ n.
* Rus: не́женка $^{(ru)}$ ‎(néjenka)
* Suec: bög $^{(sv)}$
* Xinès: 娘娘腔 $^{(zh)}$ ‎(niángniángqiāng)

### Nom

marieta f. ‎(plural marietes)
* Insecte en forma de boleta de color roig amb puntets negres (Coccinella septempunctata).

#### Sinònims

* borriol, coccinel·la, formigol, gallineta, juliol, pastoreta, poriol, voliol

#### Traduccions

* Afrikaans: liewenheersbesie $^{(af)}$
* Albanès: mollëkuqe $^{(sq)}$
* Alemany: Marienkäfer $^{(de)}$ m.
* Anglès: ladybug $^{(en)}$, ladybird $^{(en)}$
* Àrab: دُعْسُوقَة‎ $^{(ar)}$ f.
* Armeni: զատիկ $^{(hy)}$ ‎(zatik)
* Asturià: catasol $^{(ast)}$
* Basc: marigorringo $^{(eu)}$
* Belarús: каро́ўка-баго́ўка $^{(be)}$ f. ‎(karouka-bahouka)
* Bretó: buoc'hig-Doue $^{(br)}$ f.
* Búlgar: кали́нка $^{(bg)}$ f. ‎(kalinka)
* Castellà: mariquita $^{(es)}$ f.
* Danès: mariehøne $^{(da)}$ c.
* Eslovac: lienka $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: pikapolonica $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: kokcinelo $^{(eo)}$, mariskarabo $^{(eo)}$
* Estonià: lepatriinu $^{(et)}$
* Finès: leppäkerttu $^{(fi)}$
* Francès: coccinelle $^{(fr)}$ f.
* Frisó occidental: leavehearsbistke $^{(fy)}$ n.
* Gallec: xoaniña $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: buwch goch gota $^{(cy)}$ f.
* Georgià: ჭიამაია $^{(ka)}$ ‎(txiàmaia)
* Grec: πασχαλίτσα $^{(el)}$ f. ‎(paskhalitsa)
* Hebreu: מושית‎ $^{(he)}$ f.
* Hindi: सोनपाखरा $^{(hi)}$
* Hongarès: katicabogár $^{(hu)}$
* Ídix: משה רבינו׳ס קיִעלע‎ $^{(yi)}$ n.
* Indonesi: kepik $^{(id)}$
* Irlandès: bóín Dé $^{(ga)}$ f.
* Islandès: maríuhæna $^{(is)}$ f.
* Italià: coccinella $^{(it)}$ f.
* Japonès: テントウムシ $^{(ja)}$ ‎(tentōmushi), 天道虫 $^{(ja)}$
* Neerlandès: lieveheersbeestje $^{(nl)}$ n.
* Noruec: marifly $^{(no)}$, marihøne $^{(no)}$
* Polonès: biedronka $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: joaninha $^{(pt)}$ f.
* Romanès: buburuză $^{(ro)}$ f., gărgăriță $^{(ro)}$ f.
* Rus: бо́жья коро́вка $^{(ru)}$ f. ‎(bójia korovka)
* Serbocroat: бубамара $^{(sh)}$, bubamara $^{(sh)}$ f.
* Sicilià: papuzzedda $^{(scn)}$ f.
* Suec: nyckelpiga $^{(sv)}$
* Tagal: marikita $^{(tl)}$
* Tai: แมลงเต่าทอง $^{(th)}$
* Turc: uğur böceği $^{(tr)}$
* Txec: slunéčko $^{(cs)}$ n., sluníčko $^{(cs)}$ n., beruška $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: со́нечко $^{(uk)}$ n. ‎(sònetxko)
* Vietnamita: bọ rùa $^{(vi)}$
* Xinès: 瓢蟲 $^{(zh)}$ ‎(瓢虫, piáochóng)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·ri·e·ta (4)
* Anagrames: atiarem, atiàrem, atraiem, matèria

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# bioracional
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌbi.u.rə.si.uˈnaɫ/ balear /ˌbi.o.rə.si.oˈnaɫ/, /ˌbi.u.rə.si.uˈnaɫ/ Occidental: /ˌbi.o.ra.si.oˈnaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: Del prefix bio- i racional.

### Adjectiu

bioracional inv. ‎(plural bioracionals)
* Dit del producte fitosanitari que té una influència lesiva mínima en el medi ambient.

#### Traduccions

* Anglès: biorational $^{(en)}$
* Castellà: biorracional $^{(es)}$
* Francès: biorationel $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: bi·o·ra·ci·o·nal (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
* Diccionari de fitopatologia, Universitat de Barcelona.
# bioracionals
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌbi.u.rə.si.uˈnaɫs/ balear /ˌbi.o.rə.si.oˈnaɫs/, /ˌbi.u.rə.si.uˈnaɫs/ Occidental: /ˌbi.o.ra.si.oˈnaɫs/
   * Rimes: -als

### Adjectiu

bioracionals inv. pl.
* Forma plural de bioracional.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bi·o·ra·ci·o·nals (6)
# tant se val
## Català
### Interjecció

tant se val
* tant li fa

#### Traduccions

* Anglès: it doesn’t matter $^{(en)}$
* Castellà: da igual $^{(es)}$; no importa $^{(es)}$
* Francès: ça ne fait rien $^{(fr)}$; peu importe $^{(fr)}$
* Suec: det spelar ingen roll $^{(gl)}$
* Italià: non importa $^{(it)}$; è lo stesso $^{(it)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, DSFF
# ves per on
## Català
### Interjecció

ves per on
* Exclamació d’estranyesa.

#### Sinònims

* ves

#### Traduccions

* Anglès: wow $^{(en)}$
* Castellà: mira por dónde $^{(es)}$
* Suec: oj då $^{(sv)}$
* Francès: tiens, tiens $^{(fr)}$
* Italià: guarda caso $^{(it)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# bon Nadal
## Català
### Interjecció

bon Nadal
* Expressió de bon desig pels dies dels volts de Nadal.

#### Traduccions

* Alemany: frohe Weihnachten $^{(de)}$
* Anglès: merry Christmas $^{(en)}$
* Basc: Eguberri on $^{(eu)}$
* Castellà: feliz Navidad $^{(es)}$
* Coreà: 메리 크리스마스 $^{(ko)}$ ‎(meri keuriseumaseu)
* Francès: joyeux Noël $^{(fr)}$
* Gallec: bo Nadal $^{(gl)}$
* Italià: buon Natale $^{(it)}$
* Neerlandès: prettige Kerstmis $^{(nl)}$
* Occità: bon Nadal $^{(oc)}$, bon Nadau $^{(oc)}$
* Suec: god jul $^{(sv)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DSFF, Optimot

## Occità
### Interjecció

bon Nadal
* bon Nadal

#### Sinònims

* bon Nadau
* bon Novè
* bonas Chalendas
* buòni Calèna
# arc de Sant Martí
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌarɡ.dəˌzam.mərˈti/, occidental /ˌaɾɡ.deˌzam.maɾˈti/
   * Etimologia: Anomenat en honor de sant Martí de Tours per una llegenda popular. Va guanyar una juguesca amb el diable fent un arc de vidre de colors brillants mentre que l’arc del diable era de gel i es va desfer.

### Nom

arc de Sant Martí m. ‎(plural arcs de Sant Martí)
* Fenomen òptic de la naturalesa que es pot observar quan fa sol i plou al mateix temps. Consisteix en un arc de colors que es fa visible quan el sol rebota en gotes d'aigua.

#### Sinònims

* arc iris, arc d'Iris
* arc (valencià)
* arc del cel (antic)
* arc al cel (alguerès)
* arc en cel (alguerès)
* arc de Berà (Tarragonès)
* arc de Sant Joan (antic, ribagorçà)
* arca de Sant Joan (ribagorçà)
* arquet de Sant Martí (septentrional)
* pont de Sant Martí (central septentrional, nord-occidental septentrional)
* ratlla de Sant Martí (tarragoní, tortosí, valencià meridional, eivissenc)
* as de Sant Martí (gironí)
* ase de Sant Martí (Vallès Oriental, Gironès)
* corona de santa Eulàlia (Maresme)
* llaç de Sant Martí (Berguedà)
* Portal de Berà (Penedès)
* rall de Sant Martí (Alacantí)
* sol de Sant Martí (serverí)

#### Traduccions

* Alemany: Regenbogen $^{(de)}$ m.
* Anglès: rainbow $^{(en)}$
* Basc: ostadar $^{(eu)}$
* Castellà: arco iris $^{(es)}$ m., arcoíris $^{(es)}$ m.
* Eslovè: mavrica $^{(sl)}$ f.
* Francès: arc-en-ciel $^{(fr)}$ m.
* Rapanui: hanua nua mea $^{(rap)}$
* Suec: regnbåge $^{(sv)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DCVB, DSFF, Optimot
* Petit Atles Lingüístic del Domini Català
# mecànica de joc
## Català
### Nom

mecànica de joc f. ‎(plural mecàniques de joc)
* (videojocs) Conjunt de regles, de paràmetres de control i d'objectius que defineixen la manera de jugar en una part concreta d'un videojoc.

#### Traduccions

* Alemany: Spielmechanik $^{(de)}$
* Anglès: game mechanics $^{(en)}$
* Castellà: mecánica de juego $^{(es)}$
* Francès: mécanique de jeu $^{(fr)}$
* Suec: spelmekanik $^{(fr)}$

### Vegeu també

* mecànica de joc. Terminologia dels videojocs. Informació cedida per TERMCAT.
# baixada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /bəˈʃa.ðə/ Occidental: nord-occidental /bajˈʃa.ða/ valencià /bajˈʃa.ða/, /baˈʃa.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De baixar, segle XVII.

### Nom

baixada f. ‎(plural baixades)
* Moment durant el qual alguna cosa fa un moviment de dalt a baix.
    Dissabte es farà la baixada de la Verge des de l'ermita.
* Moment durant el qual alguna cosa fa un moviment de més a menys.
    La baixada dels preu del petroli no s'ha notat en les gasolineres.
* Terreny, carrer o camí que té inclinació.
    Passarem per la baixada que hi ha al costat del casal.
* (informàtica) Transferència de dades o fitxers remots a un ordinador local.

#### Sinònims

* descens
* pendent
* (informàtica) descàrrega

#### Traduccions

* Anglès: descent $^{(en)}$
* Castellà: bajada $^{(es)}$
* Llengua de signes catalana: BAIXAR $^{(csc)}$
* Occità: davalada $^{(oc)}$, baishada $^{(oc)}$
* Anglès: slope $^{(en)}$
* Castellà: bajada $^{(es)}$
* Anglès: download $^{(en)}$
* Castellà: descarga $^{(es)}$
* Suec: ladda ner $^{(sv)}$

### Verb

baixada
* Participi femení singular del verb baixar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bai·xa·da (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# efeminat
## Català

   * Pronúncia: oriental /ə.fə.miˈnat/, occidental /e.fe.miˈnat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: De efeminar, segle XIV.

### Adjectiu

efeminat m. ‎(femení efeminada, plural masculí efeminats, plural femení efeminades)
* Que presenta trets atribuïts a les dones.

#### Traduccions

* Anglès: effeminate $^{(en)}$
* Castellà: afeminado $^{(es)}$
* Francès: efféminé $^{(fr)}$
* Italià: effemminato $^{(it)}$
* Suec: fjollig $^{(sv)}$

### Nom

efeminat m. ‎(plural efeminats)
* Home amb trets femenins.

### Verb

efeminat
* Participi masculí singular del verb efeminar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·fe·mi·nat (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# tant de bo
## Català
### Adverbi

tant de bo
* Expressió que denota esperança perquè ocorri quelcom.
    Tant de bo que no es cancel·li el vol de demà, tinc ganes d'anar de vacances!

### Interjecció

tant de bo
* Expressió que denota esperança perquè ocorri quelcom.

#### Sinònims

* Déu ho vulgui, Déu ho faci, Déu faci que, Déu t’escolti, plagui a Déu que, ja hi firmaria
* ojalà! (castellanisme), abono! (alguerès), magari! (alguerès), mancari! (alguerès)

#### Traduccions

* Alemany: wenn auch $^{(de)}$, wenn bloß $^{(de)}$
* Anglès: hopefully $^{(en)}$, if only $^{(en)}$
* Armeni: երանի $^{(hy)}$ ‎(ieraní)
* Castellà: ojalá $^{(es)}$
* Danès: gid $^{(da)}$
* Eslovac: kiež by $^{(sk)}$, keby tak $^{(sk)}$
* Francès: si seulement $^{(fr)}$, pour peu que $^{(fr)}$
* Grec: είθε $^{(el)}$ ‎(ithe)
* Grec antic: ὄφελον $^{(grc)}$ ‎(óphelon)
* Hebreu: הַלְוַאי‎ $^{(he)}$
* Hindi: काश $^{(hi)}$
* Hongarès: bár $^{(hu)}$, bárcsak $^{(hu)}$
* Italià: magari $^{(it)}$, se solo $^{(it)}$
* Kurd: xwezî $^{(ku)}$
* Llatí: utinam $^{(la)}$
* Polonès: jeśli by $^{(pl)}$
* Portuguès: oxalá $^{(pt)}$
* Rus: éсли бы $^{(ru)}$ ‎(ésli bi), хорошо́ бы $^{(ru)}$ ‎(khoroixó bi)
* Suec: hoppas att $^{(sv)}$; förhoppningsvis $^{(sv)}$
* Turc: keşke $^{(tr)}$
* Txec: kéž by $^{(cs)}$
* Xinès: 但願 $^{(zh)}$ ‎(但愿, dànyuàn)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, DSFF, Optimot
# sortir de l'armari
## Català

   * Pronúncia: oriental /surˌti ðə ɫərˈma.ɾi/, occidental /soɾ.tiɾ .ðe .ɫaɾˈma.ɾi/
   * Etimologia: Calc de l’anglès come out of the closet, amb sentit genèric d’«espai tancat, privat», segle XXI.

### Verb

sortir de l'armari
* (LGBTI, sociologia) Fer pública, una persona, la seva orientació sexual o identitat de gènere.

#### Sinònims

* eixir de l'armari

#### Traduccions

* Anglès: come out of the closet $^{(en)}$
* Castellà: salir del armario $^{(es)}$
* Francès: sortir du placard $^{(fr)}$
* Italià: dichiararsi $^{(it)}$, uscire allo scoperto $^{(it)}$
* Suec: komma ut ur garderoben $^{(sv)}$, komma ut $^{(sv)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat, DSFF
* Per a més informació vegeu l'entrada a la Neolosfera sobre sortir de larmari
# gai
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡaj/
   * Rimes: -aj
   * Pronúncia: (anglicisme) /ˈɡej/
   * Etimologia: [1] De l'occità antic gai, segle XII, potser del llatí gaudium ‎(«gaudi, goig») o potser d’origen germànic.
   * Etimologia: [2] De l'anglès gay, un cognat via francès antic.

### Adjectiu

gai m. ‎(femení gaia, plural masculí gais, plural femení gaies)
* alegre, joiós

#### Traduccions

* Castellà: alegre $^{(es)}$, gayo $^{(es)}$
* Francès: gai $^{(fr)}$
* Italià: gaio $^{(it)}$

### Nom

gai m. f. ‎(plural gais)
* (LGBTI) homosexual

#### Notes

* L’ús en femení és rar i col·loquial. En plural pot referir-se al col·lectiu sense distinció de gènere.

### Adjectiu

gai inv. ‎(plural gais)
* (LGBTI) homosexual

#### Traduccions

* Anglès: gay $^{(en)}$
* Castellà: gay $^{(es)}$,
* Francès: gay $^{(fr)}$
* Italià: gay $^{(it)}$
* Suec: homosexuell $^{(sv)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot

## Basc
### Nom

gai inan.
* matèria, substància
* tema

#### Declinació

Nom comú inanimat en vocal
Cas
Indefinit
Singular
Plural
Absolutiu
gai
gaia
gaiak
Ergatiu
gaik
gaiak
gaiek
Datiu
gairi
gaiari
gaiei
Genitiu
gairen
gaiaren
gaien
Comitatiu
gairekin
gaiarekin
gaiekin
Benefactiu
gairentzat
gaiarentzat
gaientzat
Instrumental
gaiz
gaiaz
gaiez
Partitiu
gairik
Prolatiu
gaitzat
Causal
gairengatik
gaiarengatik
gaiengatik
Locatius
Inessiu
gaitan
gaian
gaietan
Ablatiu
gaitatik
gaitik
gaietatik
Al·latiu
gaitara
gaira
gaietara
Terminatiu
gaitaraino
gairaino
gaietaraino
Al·l. direcional
gaitarantz
gairantz
gaietarantz
Gen. locatiu
gaitako
gaiko
gaietako :
# alumne
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈɫum.nə/, occidental /aˈɫum.ne/
   * Homòfon: alumna
   * Etimologia: Del castellà alumno, del llatí alumnus ‎(«alimentat, criat, educat»), segle XIX.

### Nom

alumne m. ‎(plural alumnes, femení alumna)
* Persona que rep ensenyament regular en un centre docent o d’un mestre.

#### Notes

* S’usa amb relació al mestre, al centre educatiu o a la matèria o art.

#### Sinònims

* deixeble, pupil, aprenent, escolar
* estudiant (alumne de l'ensenyament superior)

#### Antònims

* mestre, professor, docent, ensenyant

#### Traduccions

* Alemany: Schüler $^{(de)}$ m., Zögling $^{(de)}$ m.
* Anglès: pupil $^{(en)}$, student $^{(en)}$
* Castellà: alumno $^{(es)}$ m., estudiante $^{(es)}$ m. f.
* Francès: élève $^{(fr)}$, étudiant $^{(fr)}$
* Gallec: alumno $^{(gl)}$
* Italià: alunno $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: alumne $^{(csc)}$
* Occità: escolan $^{(oc)}$ m.
* Romanès: elev $^{(ro)}$
* Suec: elev $^{(sv)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·lum·ne (3)
* Heterograma de 6 lletres (aelmnu)
* Anagrames: alumèn, Manuel, maulen

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* alumne. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# infermer
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /iɱ.fərˈme/ Occidental: nord-occidental /iɱ.ferˈme/, valencià /iɱ.feɾˈmeɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: Del català antic inferm ‎(«malalt») i el sufix -er, segle XVII.

### Nom

infermer m. ‎(plural infermers, femení infermera)
* Persona formada per a tenir cura dels malalts o ferits.

#### Traduccions

* Anglès: nurse $^{(en)}$
* Castellà: enfermero $^{(es)}$ m.
* Francès: infirmier $^{(fr)}$ m.
* Italià: infermiere $^{(it)}$ m.
* Llengua de signes catalana: INFERMER $^{(csc)}$, INFERMERA $^{(csc)}$
* Suec: sjuksköterska $^{(sv)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·fer·mer (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC