OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# ics
## Català

   * Pronúncia: /ˈiks/
   * Rimes: -iks
   * Etimologia: Del francès ixe, del llatí ix, segle XX.

### Nom

ics f. ‎(plural invariable)
* Lletra x/X, especialment en cultismes amb pronúncia /ks/ o /ɡz/.

#### Sinònims

* xeix

#### Traduccions

* Anglès: ex $^{(en)}$
* Asturià: xe $^{(ast)}$, equis $^{(ast)}$
* Castellà: equis $^{(es)}$
* Francès: ixe $^{(fr)}$ m.
* Gallec: xe $^{(gl)}$ m.
* Llengua de signes catalana: ICS $^{(csc)}$
* Occità: ixa $^{(oc)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: cis $^{(alfagrama)}$, csi, isc, sic

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# jim
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʒim/, occidental /ˈd͡ʒim/
   * Rimes: -im
   * Etimologia: De l’àrab جيم ‎(jīm).

### Nom

jim f. ‎(plural jims)
* Cinquena lletra de l'alfabet àrab.

#### Relacionats

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| ا | ب | ت | ث | ج | ح | خ | د | ذ | ر | ز | س | ش | ص |
| àlif | ba | ta | tha | jim | ha | kha | dal | dhal | ra | zay | sin | xin | sad |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| ض | ط | ظ | ع | غ | ف | ق | ك | ل | م | ن | ه | و | ي |
| dad | ta | dha | ayn | ghayn | fa | qaf | kaf | lam | mim | nun | ha | waw | ya |

#### Traduccions

* Anglès: jeem $^{(en)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
# jument
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʒuˈmen/ balear /ʒuˈment/, /ʒuˈmen/ Occidental: nord-occidental /d͡ʒuˈmen/ valencià /d͡ʒuˈment/, /d͡ʒuˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: [1] Del llatí iūmentum, segle XV.
   * Etimologia: [2] Del francès jument, del llatí iūmentum.

### Nom

jument m. ‎(plural juments)
* (obsolet o septentrional) Bèstia de càrrega, especialment ase.
    «Al plany dels ocells trist el poble ajuntà el seu plany i les bèsties i els juments afegiren llur plany a la complanta dels ocells i dels homes.» (Llorenç Riber i Campins, Any cristià I, 1929)

#### Sinònims

* animal de bast, atzembla, haveria

### Nom

jument f. ‎(plural juments)
* (septentrional) egua

### Miscel·lània

* Síl·labes: ju·ment (2)
* Heterograma de 6 lletres (ejmntu)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB

## Francès

   * Etimologia: Del francès mitjà jument.

### Nom

jument f. ‎(plural juments)
* egua (Equus ferus caballus)

#### Relacionats

* cheval ‎(mascle)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en francès

## Francès mitjà
### Nom

jument f. ‎(plural jumens)
* egua (Equus ferus caballus)

#### Relacionats

* cheval ‎(mascle)

#### Descendents

* Francès: jument
# junyida
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʒuˈɲi.ðə/, occidental /d͡ʒuˈɲi.ða/
   * Rimes: -ida
   * Etimologia: De junyir.

### Nom

junyida f. ‎(plural junyides)
* Fet de junyir.

### Verb

junyida
* Participi femení singular del verb junyir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ju·nyi·da (3)
* Heterograma de 7 lletres (adijnuy)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# kaf
## Català

   * Pronúncia: /ˈkaf/
   * Rimes: -af
   * Etimologia: De l’àrab كاف ‎(kāf).

### Nom

kaf f. ‎(plural kafs)
* Vint-i-dosena lletra de l'alfabet àrab.

#### Relacionats

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| ا | ب | ت | ث | ج | ح | خ | د | ذ | ر | ز | س | ش | ص |
| àlif | ba | ta | tha | jim | ha | kha | dal | dhal | ra | zay | sin | xin | sad |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| ض | ط | ظ | ع | غ | ف | ق | ك | ل | م | ن | ه | و | ي |
| dad | ta | dha | ayn | ghayn | fa | qaf | kaf | lam | mim | nun | ha | waw | ya |

#### Traduccions

* Francès: kaf $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
# kha
## Català

   * Pronúncia: /ˈka/
   * Rimes: -a
   * Etimologia: De l’àrab خاء ‎(ḵāʾ).

### Nom

kha f. ‎(plural khas)
* Setena lletra de l'alfabet àrab.

#### Relacionats

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| ا | ب | ت | ث | ج | ح | خ | د | ذ | ر | ز | س | ش | ص |
| àlif | ba | ta | tha | jim | ha | kha | dal | dhal | ra | zay | sin | xin | sad |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| ض | ط | ظ | ع | غ | ف | ق | ك | ل | م | ن | ه | و | ي |
| dad | ta | dha | ayn | ghayn | fa | qaf | kaf | lam | mim | nun | ha | waw | ya |

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# khi
## Català

   * Etimologia: Del grec antic χῖ ‎(khî).

### Nom

khi f. ‎(plural khis)
* Vint-i-dosena lletra de l'alfabet grec: χ ‎(kh) Χ ‎(Kh).

#### Traduccions

* Anglès: chi $^{(en)}$
* Asturià: khi $^{(ast)}$
* Castellà: ji $^{(es)}$
* Esperanto: ĥi $^{(eo)}$
* Grec: χι $^{(el)}$ n. ‎(khi)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Anglès
### Nom

khi ‎(plural khis)
* forma alternativa de chi ‎(«lletra khi»)
# ksi
## Català

   * Pronúncia: /ˈksi/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: Del grec antic ξῖ ‎(xî).

### Nom

ksi f. ‎(plural ksis)
* Catorzena lletra de l'alfabet grec: ξ ‎(x) Ξ ‎(X).

#### Variants

* csi

#### Traduccions

* Anglès: xi $^{(en)}$
* Asturià: xi $^{(ast)}$
* Castellà: xi $^{(es)}$
* Grec: ξι $^{(el)}$ n. ‎(xi)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# lam
## Català

   * Pronúncia: /ˈɫam/
   * Rimes: -am
   * Etimologia: De l’àrab لام ‎(lām).

### Nom

lam f. ‎(plural lams)
* Vint-i-tresena lletra de l'alfabet àrab.

#### Relacionats

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| ا | ب | ت | ث | ج | ح | خ | د | ذ | ر | ز | س | ش | ص |
| àlif | ba | ta | tha | jim | ha | kha | dal | dhal | ra | zay | sin | xin | sad |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| ض | ط | ظ | ع | غ | ف | ق | ك | ل | م | ن | ه | و | ي |
| dad | ta | dha | ayn | ghayn | fa | qaf | kaf | lam | mim | nun | ha | waw | ya |

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: mal $^{(revers)}$, Mal $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
# llançadora
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʎən.səˈðo.ɾə/, occidental /ʎan.saˈðo.ɾa/
   * Rimes: -oɾa

### Nom

llançadora f. ‎(plural llançadores)
* autobús llançadora
* llançadora espacial

### Nom

llançadora f. ‎(plural llançadores)
* Forma femenina de llançador.

### Miscel·lània

* Síl·labes: llan·ça·do·ra (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# lot
## Català

   * Pronúncia: /ˈɫɔt/
   * Rimes: -ɔt
   * Etimologia: [1] Del francès lot, del fràncic *lot ‎(«herència»), segle XIX.
   * Etimologia: [2] De la marca comercial Lot, de l’empresa de Barcelona Ràdio-Lot d’Eduard Rifà i Anglada, inspirat en el personatge bíblic.

### Nom

lot m. ‎(plural lots)
* Conjunt de coses que s’agrupen amb una determinada finalitat.
    En aquest concurs regalen un lot de tres samarretes esportives.
    «Una jutgessa de Castelló ha obligat a retirar un lot de llibres de temàtica LGBTI i contra l’homofòbia que l’ajuntament havia regalat a diversos centres educatius de la ciutat.» (Redacció de VilaWeb, «Indignació contra la decisió d’una jutgessa de Castelló, que obliga a retirar llibres de temàtica LGBTI dels instituts», VilaWeb, oct. 2021)
* (videojocs) Conjunt format per una consola de joc i un videojoc o un perifèric que es comercialitzen conjuntament.

#### Traduccions

* Anglès: lot $^{(en)}$
* Castellà: lote $^{(es)}$
* Francès: lot $^{(fr)}$
* Alemany: Bundle $^{(de)}$
* Anglès: pack $^{(en)}$
* Castellà: pack $^{(es)}$
* Francès: lot $^{(fr)}$

### Nom

lot f. ‎(plural lots)
* llanterna (llum de butxaca)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: tol $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* lot. Terminologia dels videojocs. Informació cedida per TERMCAT.

## Anglès

   * Pronúncia: /lɒt/ àudio (RU) , /lɑt/ àudio (EUA)

### Nom

lot ‎(plural lots)
* lot
    A lot of stationery.(afegiu la traducció en català)
* molt, gran quantitat
    I spend a lot of money.(afegiu la traducció en català)
* porció
* parcel·la
* munió, colla, gentada
* sort
    They cast lots.(afegiu la traducció en català)

### Verb

lot ‎(3a persona singular present lots, gerundi lotting, passat i participi lotted)
* sortejar
* repartir

## Francès

   * Pronúncia: /lo/
   * Etimologia: Del fràncic *lot ‎(«coses rebudes en herència»).

### Nom

lot m. ‎(plural lots)
* lot
* (loteria) premi

## Polonès

   * Pronúncia: /lɔt/

### Nom

lot m. inan.
* vol

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | lot | loty |
| Genitiu | lotu | lotów |
| Datiu | lotowi | lotom |
| Acusatiu | lot | loty |
| Instrumental | lotem | lotami |
| Locatiu | locie | lotach |
| Vocatiu | locie | loty |

#### Derivats

* samolot ‎(«avió»)
# menja
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈmeɲ.ʒə/ balear /ˈməɲ.ʒə/, /ˈmeɲ.ʒə/ Occidental: /ˈmeɲ.d͡ʒa/
   * Etimologia: Deverbal de menjar, segle XX.

### Nom

menja f. ‎(plural menges)
* Menjar, especialment un de bo.
    «S'assegueren en l'herba seca del marjal per a enllestir les menges que duyen en llurs cistellons.» (Lluís G. Pla, Catalana (pàg. 107), volum IV.)
* Acte de menjar, alimentació.
* (mallorquí) Esca que es posa a la llosa per tal d'atreure els animals.

#### Compostos i expressions

* N'hi ha per la menja: es diu d'una cosa de menjar que n'hi ha només prou per a acabar-se la gana.

### Verb

menja
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de menjar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb menjar.

#### Variants

* minja, variant fonètica d'alguns parlars occidentals

#### Derivats

* menjacapellans
* menjafestucs
* menjafigues
* menjamiques
* menjamoixines
* menjamosquits
* menjapà
* menjapinyols
* menjavents

### Miscel·lània

* Síl·labes: men·ja (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot

## Català antic
### Verb

menja
* tercera persona singular (él, eyl, ell) del present d'indicatiu de menjar
* segona persona singular (tu) de l'imperatiu de menjar
# ment
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈmen/ balear /ˈment/, /ˈmen/ Occidental: nord-occidental /ˈmen/ valencià /ˈment/, /ˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: Del llatí mentem, segle XIV.

### Nom

ment f. ‎(plural ments)
* Conjunt de facultats intel·lectuals i funcions psíquiques que permeten la capacitat o habilitat de pensament, cognició i raciocini.

#### Traduccions

* Albanès: mendje $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Geist $^{(de)}$ m.
* Anglès: mind $^{(en)}$
* Àrab: عَقْل $^{(ar)}$ m.
* Basc: adimen $^{(eu)}$, buru $^{(eu)}$
* Belarús: ро́зум $^{(be)}$ m. ‎(rózum)
* Búlgar: ум $^{(bg)}$ m. ‎(um)
* Castellà: mente $^{(es)}$
* Coreà: 마음 $^{(ko)}$ ‎(ma-eum)
* Danès: sind $^{(da)}$ n., sjæl $^{(da)}$ c.
* Eslovac: myseľ $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: um $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: menso $^{(eo)}$
* Francès: esprit $^{(fr)}$
* Friülà: ment $^{(fur)}$ f.
* Gallec: mente $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: meddwl $^{(cy)}$ m.
* Georgià: ჭკუა $^{(ka)}$ ‎(txkua)
* Grec: νους $^{(el)}$ m. ‎(nus)
* Grec antic: νοῦς $^{(grc)}$ m. ‎(noûs)
* Hebreu: רוּחַ $^{(he)}$ f.
* Hindi: मन $^{(hi)}$ m.
* Irlandès: intinn $^{(ga)}$ f.
* Islandès: hugur $^{(is)}$ m.
* Italià: mente $^{(it)}$, mente $^{(it)}$ f.
* Japonès: 心 $^{(ja)}$
* Kazakh: ақыл $^{(kk)}$ ‎(aqıl/akhil)
* Kirguís: акыл $^{(ky)}$ ‎(akul)
* Kurd: hîş $^{(ku)}$
* Llatí: mens $^{(la)}$ f., animus $^{(la)}$ m.
* Neerlandès: verstand $^{(nl)}$
* Noruec: forstand $^{(no)}$
* Occità: esperit $^{(oc)}$ m., ment $^{(oc)}$ m.
* Polonès: umysł $^{(pl)}$ m., rozum $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: mente $^{(pt)}$ f.
* Romanès: minte $^{(ro)}$ f.
* Rus: ум $^{(ru)}$ m. ‎(um)
* Sànscrit: चित् $^{(sa)}$ f.
* Sard: mente $^{(sc)}$ f.
* Serbocroat: ум $^{(sh)}$, um $^{(sh)}$ m.
* Suec: förstånd $^{(sv)}$ n.
* Tai: จิตใจ $^{(th)}$
* Tàtar: зиһен $^{(tt)}$
* Turc: akıl $^{(tr)}$
* Txec: mysl $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: ро́зум $^{(uk)}$ m. ‎(ròzum)
* Urdú: عقل‎ $^{(ur)}$
* Uzbek: aql $^{(uz)}$
* Vietnamita: tinh thần $^{(vi)}$
* Xinès: 智力 $^{(zh)}$ ‎(zhìlì)

### Verb

ment
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de mentir.
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de mentir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# mim
## Català

   * Pronúncia: /ˈmim/
   * Rimes: -im
   * Etimologia: Del llatí mimus. Lletra: de l’àrab ميم ‎(mīm).

### Nom

mim m. f. ‎(plural mims)
* Actor que fa ús de la mímica.

#### Derivats

* mimar

#### Traduccions

* Anglès: mime $^{(en)}$
* Castellà: mimo $^{(es)}$
* Francès: mime $^{(fr)}$

### Nom

mim f. ‎(plural mims)
* Vint-i-quatrena lletra de l'alfabet àrab.

#### Relacionats

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| ا | ب | ت | ث | ج | ح | خ | د | ذ | ر | ز | س | ش | ص |
| àlif | ba | ta | tha | jim | ha | kha | dal | dhal | ra | zay | sin | xin | sad |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| ض | ط | ظ | ع | غ | ف | ق | ك | ل | م | ن | ه | و | ي |
| dad | ta | dha | ayn | ghayn | fa | qaf | kaf | lam | mim | nun | ha | waw | ya |

#### Traduccions

* Anglès: meem $^{(en)}$

### Verb

mim
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de mimar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# ninada
## Català

   * Pronúncia: oriental /niˈna.ðə/, occidental /niˈna.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De nin i el sufix -ada.

### Nom

ninada f. ‎(plural ninades)
* (mallorquí, septentrional) Sinònim de criaturada.

### Verb

ninada
* Participi femení singular del verb ninar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ni·na·da (3)
* Anagrames: andani, andaní, andina

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# nina
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈni.nə/, occidental /ˈni.na/
   * Rimes: -ina
   * Etimologia: Del llatí vulgar *nina, equivalent al femení de nin.

### Nom

nina f. ‎(plural nines)
* Figura humana femenina usada de joguina pels infants.
* (central, septentrional, nord-occidental, alguerès) Sinònim de pupil·la. (de l’ull)

#### Sinònims

* nino

#### Traduccions

* Anglès: doll $^{(en)}$
* Castellà: muñeca $^{(es)}$ f.
* Francès: poupée $^{(fr)}$ f.
* Italià: bambola $^{(it)}$ f.

### Nom

nina f. ‎(plural nines)
* Forma femenina de nin.

### Verb

nina
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de ninar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb ninar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ni·na (2)
# nit
## Català

   * Pronúncia: /ˈnit/
   * Rimes: -it
   * Etimologia: Del català antic nuit per monoftongació bé amb canvi previ a diftong creixent o bé per influència de dia, del llatí nocte(m), acusatiu de nox, segle XII.

### Nom

nit f. ‎(plural nits)
* Part del dia on hi ha foscor, període entre la posta de sol i l'alba.
* Socialment, temps entre el vespre i la matinada, mentre habitualment es dorm.
* (peixos) canari

#### Sinònims

* [1]: capvespre, vespre, matinada
* [2]: fosca

#### Antònims

* dia

#### Derivats

* bona nit
* mitjanit
* passar la nit del lloro
* com la nit i el dia = molt diferents

#### Traduccions

* Alemany: Nacht $^{(de)}$ f.
* Anglès: night $^{(en)}$
* Asturià: nueche $^{(ast)}$
* Basc: gau $^{(eu)}$
* Castellà: noche $^{(es)}$ f.
* Eslovac: noc $^{(sk)}$ f.
* Esperanto: nokto $^{(eo)}$
* Francès: nuit $^{(fr)}$ f.
* Friülà: gnot $^{(fur)}$ f.
* Gallec: noite $^{(gl)}$ f.
* Grec: νύχτα $^{(el)}$ f. ‎(nikhta)
* Hindi: रात $^{(hi)}$
* Italià: notte $^{(it)}$ f.
* Llatí: nox $^{(la)}$ f.
* Llengua de signes catalana: NIT $^{(csc)}$
* Mapudungu: pünh $^{(arn)}$
* Occità: nuèch $^{(oc)}$ (llgd.or.), nuèit $^{(oc)}$ (oc. occ.), net $^{(oc)}$ (aran.)
* Polonès: noc $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: noite $^{(pt)}$ f.
* Retoromànic: notg $^{(rm)}$ f., not $^{(rm)}$ f.
* Rohingya: rait $^{(rhg)}$
* Romanès: noapte $^{(ro)}$
* Romaní: răt $^{(rom)}$ f.
* Rus: ночь $^{(ru)}$ f. ‎(notx)
* Sànscrit: रात्री $^{(sa)}$ f., रात्रि $^{(sa)}$ f.
* Sard: noti $^{(sc)}$ f.
* Sicilià: notti $^{(scn)}$ f.
* Suec: natt $^{(sv)}$ c.
* Tahitià: pō $^{(ty)}$
* Turc: gece $^{(tr)}$
* Alemany: Nacht $^{(de)}$
* Anglès: night $^{(en)}$, darkness $^{(en)}$
* Asturià: nueche $^{(ast)}$
* Castellà: noche $^{(es)}$
* Francès: nuit $^{(fr)}$
* Gallec: noite $^{(gl)}$
* Hindi: रात $^{(hi)}$
* Italià: notte $^{(it)}$
* Llatí: nox $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: NIT $^{(csc)}$
* Llombard: noit $^{(lmo)}$
* Occità: nuèch $^{(oc)}$ (llgd.or.), nuèit $^{(oc)}$ (oc. occ.), net $^{(oc)}$ (aran.)
* Polonès: noc $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: noite $^{(pt)}$
* Romanès: noapte $^{(ro)}$
* Sànscrit: रात्री $^{(sa)}$ f., रात्रि $^{(sa)}$ f.
* Tahitià: pō $^{(ty)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: tin $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: nit
# nun
## Català

   * Pronúncia: /ˈnun/
   * Rimes: -un
   * Etimologia:
       [1] De l’hebreu נון ‎(nun), del protosemític *naḥš ‎(«serp»).
       [2] De l’àrab نون ‎(nūn).

### Nom

nun f. ‎(plural nuns)
* Catorzena lletra dels alfabets semítics fenici, arameu, hebreu i d’altres derivats, equivalent sonora a la ena catalana.
* Vint-i-cinquena lletra de l'alfabet àrab.

#### Relacionats

| | àlef | bet | guímel | dàlet | he | vau | zain | het | tet | iod | caf | làmed | mem | nun | sàmec | ain | pe | tsade | cof | reix | xin | tau |
| Fenici | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Arameu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Hebreu | א | ב | ג | ד | ה | ו | ז | ח | ט | י | כ ך | ל | מ ם | נ ן‬ | ס | ע | פ ף‬ | צ‬ ץ‬‬ | ק‬ | ר‬ | ש | ת |
| Siríac | ܐ | ܒ | ܓ | ܕ | ܗ | ܘ | ܙ | ܚ | ܛ | ܝ | ܟ | ܠ | ܡ | ܢ | ܣ ܤ | ܥ | ܦ | ܨ | ܩ | ܪ | ܫ | ܬ |
| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 20 | 30 | 40 | 50 | 60 | 70 | 80 | 90 | 100 | 200 | 300 | 400 |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| ا | ب | ت | ث | ج | ح | خ | د | ذ | ر | ز | س | ش | ص |
| àlif | ba | ta | tha | jim | ha | kha | dal | dhal | ra | zay | sin | xin | sad |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| ض | ط | ظ | ع | غ | ف | ق | ك | ل | م | ن | ه | و | ي |
| dad | ta | dha | ayn | ghayn | fa | qaf | kaf | lam | mim | nun | ha | waw | ya |
* nu (grec)

#### Traduccions

* Anglès: nun $^{(en)}$
* Francès: noun $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Anglès

   * Pronúncia: /nʌn/

### Nom

nun ‎(plural nuns)
* monja

## Asturià
### Adverbi

nun
* no

## Rohingya
### Nom

nun
* sal
# orla
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈɔr.ɫə/, (gironí) /ˈor.ɫə/ Occidental: nord-occidental /ˈɔr.ɫa/, valencià /ˈoɾ.ɫa/
   * Etimologia: Del llatí vulgar *ōrula, diminutiu de ōra ‎(«vora»), segle XIII.

### Nom

orla f. ‎(plural orles)
* Part d'una embarcació que constitueix la seva vora desde proa fins a popa.
    «I la llarga lluita dels pops, que intentaven fugir per l'orla amb els tentacles.» (Olga Xirinacs, L'agonia de Severià Vargas, 2013)
* Decoració que envolta un dibuix.
    «El conjunt està envoltat d'una orla floral i l'escut de la ciutat.» (Imma Socias Batet, Biblioteca de Catalunya, Catàleg del Fons Abadal de la Biblioteca de Catalunya, 2006, p.216)

#### Traduccions
### Verb

orla
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de orlar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb orlar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: or·la (2)
* Anagrama: oral

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈoɾ.la/
   * Rimes: -oɾla

### Nom

orla f. ‎(plural orlas)
* orla
* margo

#### Sinònims

* corona
* margo
* reborde

### Miscel·lània

* Síl·labes: or·la (2)

### Vegeu també

* orla. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# pallada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pəˈʎa.ðə/ balear /pəˈʎa.ðə/, /pəˈja.ðə/ Occidental: /paˈʎa.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De palla i el sufix -ada, segle XIV.

### Nom

pallada f. ‎(plural pallades)
* Molta palla.
* Barreja de palla i segó per al bestiar.

#### Traduccions

* Castellà: pajada $^{(es)}$ f.
* Italià: pagliata $^{(it)}$ f.

### Verb

pallada
* Participi femení singular del verb pallar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: pa·lla·da (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# passetja
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pəˈsɛd.ʒə/, balear /pəˈsə.d͡ʒə/

### Nom

passetja f. ‎(plural passetges)
* (mallorquí, menorquí, Valls) Forma alternativa de bassetja.

#### Sinònims

* fona, bassetja, mandró

### Miscel·lània

* Síl·labes: pas·set·ja (3)
* Anagrama: passejat

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB
# pinta-roja
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˌpin.təˈrɔ.ʒə/ Occidental: nord-occidental /ˌpin.taˈrɔ.ʒa/ valencià /ˌpin.taˈrɔ.d͡ʒa/, /ˌpin.taˈrɔ.d͡ʒɔ/
   * Rimes: -ɔʒa

### Nom

pinta-roja f. ‎(plural pinta-roges)
* agullat
* gat
* gatvaire
* moixina

### Miscel·lània

* Síl·labes: pin·ta·ro·ja (4)

### Vegeu també

* pinta-roja. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# plebs
## Català

   * Pronúncia: /ˈpɫeps/
   * Rimes: -eps
   * Etimologia: Del llatí plebs ‎(«poble»), segle XVII.

### Nom

plebs f. ‎(plural invariable)
* A l'antiga Roma, part de la població que no gaudia de tots els drets de la ciutadania, en contraposició als patricis.
* Classe baixa o popular.

#### Traduccions

* Castellà: plebe $^{(es)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC