OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# joia
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈʒɔ.jə/ Occidental: nord-occidental /ˈd͡ʒɔ.ja/ valencià /ˈd͡ʒɔ.ja/, /ˈd͡ʒɔ.jɔ/
   * Rimes: -ɔja
   * Etimologia: [1] De l'occità joia, segle XIII. [2] Derivat de joiell.

### Nom

joia f. ‎(plural joies)
* Sensació d'una forta alegria.

#### Traduccions

* Anglès: joy $^{(en)}$
* Castellà: joya $^{(es)}$, felicidad $^{(es)}$
* Francès: joie $^{(fr)}$
* Sànscrit: सुख $^{(sa)}$

### Nom

joia f. ‎(plural joies)
* Peça de decoració, normalment per adorn personal, feta amb materials preciosos: pedres precioses, metalls preciosos (or, argent, platí), corall, etc.
* Qualsevol cosa o persona considerada de gran valor.
    El meu marit és una joia, fa tota la feina de casa; Aquesta moto és una joia, mai no m'ha fallat.

#### Derivats

* enjoiar

#### Compostos i expressions

* Joies de la corona: Aquelles que s'atribueixen a la monarquia com a part de la seva representació, en especial corones, ceptres, espases i anells.
* Joia de la corona: Sobrenom utilitzat per la corona britànica en referir-se a l’Índia des que va ser sotmesa pels primers. Probablement el nom és degut a que la seva conquesta erigia el regne en imperi.
* Joia de la corona: Per extensió dels significats anteriors, quelcom especialment valuós.
    Aquell Rolls Royce tant cuidat és la Joia de la Corona de la família Milionetis.

#### Traduccions

* Alemany: Juwel $^{(de)}$ m., Schmuckstück $^{(de)}$ n.
* Anglès: jewel $^{(en)}$
* Castellà: joya $^{(es)}$
* Danès: juvel $^{(da)}$ c., smykke $^{(da)}$ n.
* Eslovac: šperk $^{(sk)}$ m., klenot $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: juvelo $^{(eo)}$
* Francès: bijou $^{(fr)}$, joyau $^{(fr)}$ m.
* Grec: χρυσαφικό $^{(el)}$ n. ‎(khrissafikó), κόσμημα $^{(el)}$ n. ‎(kósmima)
* Hongarès: ékszer $^{(hu)}$
* Irlandès: seoid $^{(ga)}$ f.
* Italià: gioiello $^{(it)}$ m.
* Japonès: 宝飾 $^{(ja)}$
* Llatí: gemma $^{(la)}$ f.
* Neerlandès: sieraad $^{(nl)}$ n.
* Polonès: klejnot $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: joia $^{(pt)}$ f.
* Romanès: bijuterie $^{(ro)}$ f.
* Rus: драгоце́нность $^{(ru)}$ f. ‎(dragotsénnost)
* Serbocroat: драгоценост $^{(sh)}$, dragocenost $^{(sh)}$ f.
* Txec: šperk $^{(cs)}$ m., klenot $^{(cs)}$ m.
* Castellà: joya $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: jo·ia (2)
* Anagrama: jaio

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# jonc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈʒoŋ/, balear /ˈʒoŋk/ Occidental: nord-occidental /ˈd͡ʒoŋ/ valencià /ˈd͡ʒoŋk/, /ˈd͡ʒoŋ/
   * Rimes: -oŋk
   * Etimologia: [1] Del llatí jŭncus, segle XIII.
   * Etimologia: [2] Del neerlandès jonk, del malai djong.

### Nom

jonc m. ‎(plural joncs)
* Gènere de plantes de la família de les juncàcies (Juncus sp).

#### Variants

* junc

#### Derivats

* enjoncar

#### Traduccions

* Amazic marroquí: ⴰⴱⵓⴷⴰ $^{(zgh)}$ ‎(abuda)
* Anglès: rush $^{(en)}$
* Castellà: junco $^{(es)}$ m.
* Francès: jonc $^{(fr)}$ m.
* Llatí: iuncus $^{(la)}$ m., scirpus $^{(la)}$ m.
* Polonès: sit $^{(pl)}$ m.

### Nom

jonc m. ‎(plural joncs)
* Embarcació de fusta ampla de tres pals utilitzada per al cabotatge en les mars asiàtiques de la Xina.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# judici
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʒuˈði.si/, occidental /d͡ʒuˈði.si/
   * Rimes: -isi
   * Etimologia: Del llatí jūdicium ‎(«veredicte»), derivat del terme ius ‎(«llei») i el verb dicare ‎(«indicar, assenyalar»), segle XII. Doblet de juí.

### Nom

judici m. ‎(plural judicis)
* Acte de jutjar.
* Sessió on es determina la culpabilitat o innocència d'una persona per part d'un jutge.
* Valoració, opinió.

#### Sinònims

* Valoració, opinió [2]: apreciació, comentari, consideració, crítica, estimació, examen, observació, albir, arbitri, criteri, entendre, jutjament, parer.
* Determinació judicial de culpabilitat o innocència [3]: cas, causa, litigi, plet, procés, dictamen, laude, sumari, veredicte.
* Seny, intel·ligència: cap, cervell, discerniment, juí, raonament, raó, saviesa, senderi, sindèresi, talent.

#### Derivats

* enjudiciar
* judicial
* judicatura

#### Compostos i expressions

* Tenir judici: Capacitat d'actuar amb seny, intel·ligència.

#### Traduccions

* Alemany: Urteil $^{(de)}$ n.
* Anglès: judgment $^{(en)}$
* Castellà: juicio $^{(es)}$
* Francès: jugement $^{(fr)}$ m.
* Gallec: xuízo $^{(gl)}$ m.
* Georgià: სჯა $^{(ka)}$ ‎(sdja)
* Grec: κρίση $^{(el)}$ f. ‎(krissi)
* Grec antic: κρίσις $^{(grc)}$ f. ‎(krísis)
* Italià: giudizio $^{(it)}$
* Neerlandès: oordeel $^{(nl)}$ n.
* Polonès: osądzanie $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: juízo $^{(pt)}$ m.
* Romanès: judecare $^{(ro)}$ f.
* Rus: осужде́ние $^{(ru)}$ n. ‎(ossujdénie)
* Txec: souzení $^{(cs)}$ n.
* Xinès: 判斷 $^{(zh)}$ ‎(判断, pànduàn)
* Castellà: juicio $^{(es)}$
* Italià: giudizio $^{(it)}$
* Castellà: juicio $^{(es)}$
* Italià: giudizio $^{(it)}$
* Castellà: juicio $^{(es)}$
* Hindi: मत $^{(hi)}$
* Italià: prudenza $^{(it)}$, senno $^{(it)}$
* Sànscrit: मत $^{(sa)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ju·di·ci (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# engano
## Català

   * Pronúncia: oriental /əŋˈɡa.nu/, occidental /eŋˈɡa.no/
   * Rimes: -ano

### Verb

engano
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de enganar.

## Gallec
### Nom

engano m. ‎(plural enganos)
* engany

## Portuguès
### Nom

engano m. ‎(plural enganos)
* engany
# entés
## Català
### Verb

entés
* (valencià) Participi masculí singular del verb entendre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·tés (2)
* Anagrames: estén, etens, netes, nétes, seent, tense, tesen
# entès
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ənˈtɛs/ balear /ənˈtəs/, /ənˈtɛs/ Occidental: /enˈtes/
   * Rimes: -ɛs
   * Etimologia: Del llatí intēnsus, variant de intentus, participi de intendere ‎(«entendre»), segle XV. Doblet de intens.

### Adjectiu

entès m. ‎(femení entesa, plural masculí entesos, plural femení enteses)
* Que entén, que té intel·ligència en un camp, una qüestió.

#### Sinònims

* coneixedor, destre, expert

#### Traduccions

* Anglès: knowledgeable $^{(en)}$
* Castellà: entendido $^{(es)}$
* Francès: entendu $^{(fr)}$
* Italià: esperto $^{(it)}$

### Nom

entès m. ‎(plural entesos, femení entesa)
* Persona que entén en un camp, una qüestió.

#### Sinònims

* coneixedor, destre

#### Traduccions

* Anglès: expert $^{(en)}$
* Castellà: entendido $^{(es)}$ m.
* Francès: connaisseur $^{(fr)}$ m.
* Italià: esperto $^{(it)}$ m.

### Verb

entès
* Participi masculí singular del verb entendre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·tès (2)
* Anagrames: estén, etens, netes, nétes, seent, tense, tesen

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Català antic
### Verb

entès
* participi masculí singular de entendre
* primera persona singular (io, yo, jo) del passat de entendre
* tercera persona singular (él, eyl, ell) del passat de entendre

#### Variants

* [2] entenguí, entengué, entení
* [3] entenc, entengué, entené
# entotoré
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /en.to.toˈɾe/, meridional \eŋ.to.toˈɾe\
       Americà: alt /en.t(o).toˈɾe/, baix \eŋ.to.toˈɾe\, austral /en.to.toˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

entotoré
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb entotorar
# entotore
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /en.toˈto.ɾe/, meridional \eŋ.toˈto.ɾe\
       Americà: alt /en.t(o)ˈto.ɾe/, baix \eŋ.toˈto.ɾe\, austral /en.toˈto.ɾe/
   * Rimes: -oɾe

### Verb

entotore
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb entotorar
# platja
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈpɫa.d͡ʒə/, (gironí) /ˈpɫa.ʒə/, occidental /ˈpɫa.d͡ʒa/
   * Rimes: -adʒa
   * Etimologia: Del català antic plaja, del llatí tardà plagǐa, segle XIII, probablement del grec antic πλάγια ‎(plágia, «costats, flancs i, més endavant, costa marítima»).

### Nom

platja f. ‎(plural platges)
* Espai a la vora de la mar on s'acumulen materials de mida variable, des de sorra fins a blocs o palets.

#### Traduccions

* Afrikaans: strand $^{(af)}$
* Albanès: plazh $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Strand $^{(de)}$ m.
* Anglès: beach $^{(en)}$
* Àrab: شَاطِئ‎ $^{(ar)}$ m.
* Arameu: ספרא‎ $^{(arc)}$ m.
* Armeni: լողափ $^{(hy)}$ ‎(lokhap)
* Asturià: playa $^{(ast)}$, sablera $^{(ast)}$
* Basc: hondartza $^{(eu)}$
* Bretó: traezhenn $^{(br)}$ f.
* Búlgar: плаж $^{(bg)}$ m. ‎(plaj)
* Castellà: playa $^{(es)}$ f.
* Danès: strand $^{(da)}$ c.
* Eslovac: pláž $^{(sk)}$ f.
* Esperanto: plaĝo $^{(eo)}$
* Estonià: rand $^{(et)}$
* Feroès: strond $^{(fo)}$ f.
* Francès: plage $^{(fr)}$ f.
* Friülà: ràsule $^{(fur)}$ f.
* Gallec: praia $^{(gl)}$ f.
* Grec: παραλία $^{(el)}$ f. ‎(paralia)
* Hebreu: חוֹף‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: समुद्रतट $^{(hi)}$ m.
* Indonesi: pantai $^{(id)}$
* Italià: spiaggia $^{(it)}$ f.
* Llatí: ora $^{(la)}$ f.
* Luxemburguès: Plage $^{(lb)}$ f.
* Macedoni: пла́жа $^{(mk)}$ f.
* Malgaix: morona $^{(mg)}$
* Mongol: далайн эрэг $^{(mn)}$
* Neerlandès: strand $^{(nl)}$ n.
* Noruec: strand $^{(no)}$
* Occità: plaja $^{(oc)}$ f.
* Polonès: plaża $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: praia $^{(pt)}$ f.
* Romanès: plajă $^{(ro)}$ f.
* Rus: пляж $^{(ru)}$ m. ‎(pliaj)
* Sard: plaja $^{(sc)}$ f.
* Sicilià: praia $^{(scn)}$ f.
* Suec: strand $^{(sv)}$
* Tadjik: пляж $^{(tg)}$
* Txec: pláž $^{(cs)}$ f.
* Xinès: 海灘 $^{(zh)}$ ‎(海滩, hǎitān)

### Miscel·lània

* Síl·labes: plat·ja (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# alfabetisme
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɫ.fə.βəˈtiz.mə/, occidental /aɫ.fa.beˈtiz.me/
   * Rimes: -izme
   * Etimologia: De alfabet i el sufix -isme, segle XXI.

### Nom

alfabetisme m. ‎(plural alfabetismes)
* (neologisme) Capacitat o coneixença que té una persona alfabetitzada.

#### Antònims

* analfabetisme

#### Compostos i expressions

* alfabetisme digital
* alfabetisme funcional
* alfabetisme informacional
* alfabetisme matemàtic
* alfabetisme sexual

#### Traduccions

* Anglès: literacy $^{(en)}$
* Castellà: alfabetismo $^{(es)}$ m.
* Neerlandès: alfabetisme $^{(nl)}$ n.

### Miscel·lània

* Síl·labes: al·fa·be·tis·me (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DNV, Termcat
* Per a més informació vegeu l'entrada a la Neolosfera sobre alfabetisme
# autoproclamar-se
## Català

   * Pronúncia: central /ˌaw.tu.pɾu.kɫəˈmar.sə/, occidental /ˌaw.to.pɾo.kɫaˈmaɾ.se/
   * Rimes: -aɾse
   * Etimologia: Del prefix auto- i proclamar, segle XX.

### Verb

autoproclamar-se trans. pron.
* (neologisme) Sinònim de proclamar-se.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: m'autoproclamo, s'autoproclama, ens autoproclamem

#### Traduccions

* Castellà: autoproclamarse $^{(es)}$
* Suec: självutnämna $^{(sv)}$ sig

### Miscel·lània

* Síl·labes: au·to·pro·cla·mar·se (6)
* Anagrama: autoproclamares

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionari Descriptiu de la Llengua Catalana sobre autoproclamar
* Per a més informació vegeu l'entrada a l'Observatori de neologia sobre autoproclamar-se
* Per a més informació vegeu l'entrada a la Neolosfera sobre autoproclamar-se
# baladístic
## Català

   * Pronúncia: oriental /bə.ɫəˈðis.tik/, occidental /ba.ɫaˈðis.tik/
   * Rimes: -istik
   * Etimologia: De balada i el sufix -ístic, segle XXI.

### Adjectiu

baladístic m. ‎(femení baladística, plural masculí baladístics, plural femení baladístiques)
* (neologisme) Corresponent o pertanyent a les balades.
    «Dominador com gairebé ningú de l’àmbit baladístic, la seua enorme ductilitat i maneres vellutades de bufar l’instrument li confereixen una qualitat sonora i capacitat de somiar despert a l’oient que són realment inigualables. Va tirar, com gairebé sempre en el seu cas, del repertori estàndard –Thad Jones, Lester Bowie o Joe Hender–.» (Javier de Castro, «Pur vellut», SEGRE.com, abril 2018)
    «De retorn a l'escenari principal, One Direction va passar a oferir el bo i millor del seu repertori baladístic. I és en l'acústica que els seus temes (i les seves veus) sonen millor.» (Hugo De Cominges, «El Pavelló Olímpic entrona One Direction», Ara, maig 2013)
    «Però també hi ha lluïment en les composicions d'autòria pròpia: “Tu respiración”, una cançó melangiosa d'amor; “Are you really gone”, d'aire baladístic, i l'envoltant “Blanc”. Un capítol a banda mereix “No moon (la lluna en un cove, i un rave!)”, una boutade deliciosa escrita pel dramaturg Jordi Oriol.» («Diana Palau & Joel Moreno Codinachs Project», Enderrock)
    «Amb interludi baladístic inclòs, el concert va agafar la recta final. Where the streets have no name, Pride, With or without you… i va acabar amb One. Sense grans sorpreses musicals, U2 ja sonen més grandiloqüents que irats, faraònics més que majestuosos, el concert va ser mannà multisensorial, tecnologia que deixa atònit, onada que aclapara amb llums, so que atropella, cançons que són memòria. U2 l'han encertada.» (Luis Hidalgo, «U2 arrasa amb el seu xou grandiós», El País, octubre 2015)

#### Traduccions

* Castellà: baladístico $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ba·la·dís·tic (4)

### Vegeu també

* Vegeu-ne exemples d'ús a Google Llibres de baladístic
# birròfil
## Català

   * Pronúncia: /biˈrɔ.fiɫ/
   * Rimes: -ɔfil
   * Etimologia: De birra ‎(prefixat) i el sufix -fil, segle XXI.

### Nom

birròfil m. ‎(plural birròfils, femení birròfila)
* (col·loquial, neologisme) cervesòfil

### Miscel·lània

* Síl·labes: bir·rò·fil (3)
# calendaritzar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kə.ɫən.də.ɾiˈd͡za/ Occidental: nord-occidental /ka.ɫen.da.ɾiˈd͡za/ valencià /ka.ɫen.da.ɾiˈzaɾ/, /ka.ɫen.da.ɾiˈza/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Etimologia: De calendari i el sufix -itzar, calc de l'anglès calendarize, segle XXI.

### Verb

calendaritzar intr., trans.
* (neologisme, transitiu) Fixar al calendari, programar.
    «El Grup Municipal de Junts per Catalunya de Ciutat Vella va forçar ahir el Govern d’Ada Colau a elaborar un informe sobre el conjunt dels habitatges buits de titularitat pública que hi ha al districte i calendaritzar la seva rehabilitació i adjudicació i donar així resposta a l’emergència habitacional que pateixen els seus barris.» (Redacció de Junts per Catalunya, Junts força el Govern Colau a fer un informe dels habitatges buits de titularitat pública a Ciutat Vella i calendaritzar-ne la rehabilitació per fer front a l’emergència habitacional, Junts per Catalunya, des. 2020)
    «Tot i això, deixa oberta la porta a canviar de postura si l'Estat obre un utòpic procés calendaritzat i verificable de reforma constitucional que reconegui el seu caràcter plurinacional i el dret a l'autodeterminació de Catalunya.» (Diari ARA, març 2013)
* (neologisme, intransitiu) fer calendari

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: calendaritzo, calendaritza, calendaritzem

#### Sinònims

* planificar, programar

#### Derivats

* calendarització

#### Traduccions

* Anglès: calendarize $^{(en)}$, calendarise $^{(en)}$ (britànic)
* Castellà: calendarizar $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·len·da·rit·zar (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: Optimot, ésAdir
# capsulitis
## Català

   * Pronúncia: oriental /kəp.suˈɫi.tis/, occidental /kap.suˈɫi.tis/
   * Rimes: -itis
   * Etimologia: De càpsula i el sufix -itis, segle XXI.

### Nom

capsulitis f. ‎(plural capsulitis)
* (neologisme) Inflamació d'una càpsula del cos humà, sobretot de la càpsula articular, produïda especialment en esportistes.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cap·su·li·tis (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, Termcat, ésAdir
* Per a més informació vegeu l'entrada a la Neolosfera sobre capsulitis

## Anglès

   * Etimologia: De capsule i el sufix -itis.

### Nom

capsulitis ‎(incomptable)
* (medicina) capsulitis

### Vegeu també

* capsulitis. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# cervesòfil
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /sər.bəˈzɔ.fiɫ/, balear /səɾ.vəˈzɔ.fiɫ/ Occidental: nord-occidental /ser.βeˈzɔ.fiɫ/ valencià /seɾ.veˈzɔ.fiɫ/, /seɾ.βeˈzɔ.fiɫ/
   * Rimes: -ɔfil
   * Etimologia: De cervesa ‎(prefixat) i el sufix -fil, segle XXI.

### Nom

cervesòfil m. ‎(plural cervesòfils, femení cervesòfila)
* (neologisme) Amant de la cervesa.

#### Sinònims

* birròfil (col·loquial)

#### Traduccions

* Anglès: zythophile $^{(en)}$
* Castellà: cervezófilo $^{(es)}$ m., birrófilo $^{(es)}$ m. (col·loquial)
* Francès: zythophile $^{(fr)}$ m. f.
* Italià: birrofilo $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cer·ve·sò·fil (4)
# criptogínia
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kɾip.tuˈʒi.ni.ə/ balear /kɾip.toˈʒi.ni.ə/, /kɾip.tuˈʒi.ni.ə/ Occidental: nord-occidental /kɾip.toˈʒi.ni.a/, valencià /kɾip.toˈd͡ʒi.ni.a/
   * Rimes: -inia
   * Etimologia: Del prefix cripto- i el sufix -gínia, del grec antic κρυπτóς ‎(kryptós, «amagat») i de γυνή ‎(gynḗ, «dona»). Encunyat el 2020 per Bengonya Pozo i Carles Padilla, professors de la Universitat de València.

### Nom

criptogínia f. ‎(plural criptogínies)
* (neologisme, feminisme) Invisibilització dels referents femenins.
    «Hi continuarem insistint fins que la criptogínia deixi de ser pràctica i habitud.» (Núria Cadenes, «Criptogínia, el nom de la cosa», Vilaweb, des. 2020)

#### Traduccions

* Basc: kriptoginia $^{(eu)}$
* Castellà: criptoginia $^{(es)}$ f.
* Gallec: criptoxinia $^{(gl)}$ f.
* Portuguès: criptoginia $^{(pt)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: crip·to·gí·ni·a (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV
* Begonya Pozo, Carles Padilla, «Criptogínia: una paraula nova per a un fenomen antic», elDiario.es, 5 febrer 2020
# cupaire
## Català

   * Pronúncia: oriental /kuˈpaj.ɾə/, occidental /kuˈpaj.ɾe/
   * Rimes: -ajɾe
   * Etimologia: De CUP i el sufix -aire, segle XXI.

### Adjectiu

cupaire inv. ‎(plural cupaires)
* (neologisme) Corresponent o pertanyent al partit polític català de la CUP.
* (neologisme) Partidari del partit polític català de la CUP.

#### Traduccions
### Nom

cupaire m. f. ‎(plural cupaires)
* (neologisme) Partidari del partit polític català de la CUP.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: cu·pai·re (3)
* Heterograma de 7 lletres (aceipru)
* Anagrames: capireu, capíreu, carpíeu, picareu, picàreu

### Vegeu també

* Obres de referència: ésAdir
* Per a més informació vegeu l'entrada a l'Observatori de neologia sobre cupaire
* Per a més informació vegeu l'entrada a la Neolosfera sobre cupaire
# elli
## Català

   * Pronúncia: /ˈe.ʎi/
   * Rimes: -eʎi
   * Etimologia: Alternativa a ell i ella usant la desinència -i percebuda com a gènere no-binari. Introduït per Ian Bermúdez en el còmic TRANSito (2015).

### Pronom

elli ‎(plural ellis)
* (neologisme, argot) Pronom personal no-binari de la tercera persona del singular.
    «I la seva amiga, la guapa, que era tímida com elli.» (Bel Olid, Suite TOC, 2021, →ISBN)

#### Relacionats

* li (pronom feble acusatiu)

#### Traduccions

* Alemany: (no usat)
* Anglès: they $^{(en)}$
* Castellà: elle $^{(es)}$
* Francès: iel $^{(fr)}$
* Portuguès: elu $^{(pt)}$
* Suec: hen $^{(sv)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·lli (2)
* Anagrama: llei

### Vegeu també

* ↑ Carla Fajardo, «Ells, elles, ellis: s’acabarà imposant el llenguatge no binari?», Ara, 24-1-2021.

## Asturià

   * Pronúncia: /ˈe.ʎi/
   * Etimologia: (pendent)

### Pronom

elli
* ell

#### Sinònims

* él

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionariu de la Llingua Asturiana sobre elli

## Nàhuatl clàssic

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

elli
* fetge
# empatitzar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /əm.pə.tiˈd͡za/ Occidental: nord-occidental /em.pa.tiˈd͡za/ valencià /em.pa.tiˈzaɾ/, /em.pa.tiˈza/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: empatitzà
   * Etimologia: De empatia i el sufix -itzar, segle XXI.

### Verb

empatitzar intr.
* (neologisme) Saber comprendre els sentiments que impulsen el comportament d'un altre, imaginant com se sentiria en el seu lloc.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: empatitzo, empatitza, empatitzem

#### Relacionats

* empàtic

#### Traduccions

* Anglès: empathize $^{(en)}$
* Castellà: empatizar $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: em·pa·tit·zar (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, Optimot, ésAdir
# emplaçar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /əm.pɫəˈsa/ Occidental: nord-occidental /em.pɫaˈsa/ valencià /em.pɫaˈsaɾ/, /em.pɫaˈsa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: emplaçà
   * Etimologia: Del prefix em-, plaça i la desinència -ar, segle XV. Segons Alcover-Moll és manlleu del castellà emplazar amb primera documentació valenciana. Segons Coromines no és possible quan el castellà antic conservava /z/ i el valencià encara no era apitxat.

### Verb

emplaçar trans.
* (arquitectura) Assignar un espai a una construcció, especialment a un edifici o un monument.
* Sinònim de plaçar ‎(«posar una cosa en un lloc determinat»).
    «Aquests podcasts s'emplaçaran a la sala de premsa virtual amb un enllaç propi.» (Jordi Xifra Triadú, Tècniques de les Relacions Públiques, Editorial UOC, 2007, pàgina 158)
* Sinònim de citar ‎(«requerir algú en un lloc i data»).
    «Els va emplaçar a parlar novament per acabar de fixar termes, condicions i garanties per a tots dos el mateix dia de la signatura dels documents.» (Jaume Parareda Franch, El viatge de Lia, Caligrama, 2020)
* (neologisme) Sinònim de encoratjar.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: emplaço, emplaça, emplacem

#### Sinònims

* instal·lar, plaçar, posar, situar, ubicar

#### Derivats

* emplaçament

#### Traduccions

* Anglès: site $^{(en)}$, place $^{(en)}$
* Castellà: emplazar $^{(es)}$
* Francès: placer $^{(fr)}$
* Italià: ubicare $^{(it)}$, piazzare $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: em·pla·çar (3)
* Anagrames: alçaprem, plaçarem, plaçàrem

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionari Descriptiu de la Llengua Catalana sobre emplaçar
* ↑ Coromines, Joan. «DECat. III, 302b22-32». A: Diccionari etimològic i complementari de la llengua catalana. Barcelona: Curial Edicions Catalanes, 1980-1991.
# entrepà
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌen.tɾəˈpa/, occidental /ˌen.tɾeˈpa/
       Informal: oriental /ən.tɾəˈpa/
   * Rimes: -a
   * Parònims: entrapà, entrapar
   * Etimologia: Del prefix entre- i pa amb el sentit de «companatge entre pa i pa». Popularitzat per Joan Oliver, Pere Quart (1959), com a alternativa al manlleu sandvitx.

### Nom

entrepà m. ‎(plural entrepans)
* Menjar servit entre dos trossos de pa.

#### Sinònims

* badall, sandvitx

#### Traduccions

* Afrikaans: toebroodjie $^{(af)}$
* Alemany: Sandwich $^{(de)}$ n.
* Anglès: sandwich $^{(en)}$
* Àrab: سَانْدَوِيتْش‎ $^{(ar)}$ m.
* Bretó: sandwich $^{(br)}$ m.
* Castellà: bocadillo $^{(es)}$
* Coreà: 샌드위치 $^{(ko)}$ ‎(saendeuwichi)
* Danès: sandwich $^{(da)}$
* Eslovac: sendvič $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: sendvič $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: sandviĉo $^{(eo)}$
* Estonià: võileib $^{(et)}$
* Feroès: tvíflís $^{(fo)}$ f.
* Finès: kerrosvoileipä $^{(fi)}$
* Francès: sandwich $^{(fr)}$
* Gallec: bocadillo $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: brechdan $^{(cy)}$
* Grec: σάντουιτς $^{(el)}$ n. ‎(sànduits)
* Hebreu: כָּרִיך‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: सैंडविच $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: szendvics $^{(hu)}$
* Islandès: samloka $^{(is)}$ f.
* Italià: panino $^{(it)}$ m.
* Kazakh: бутерброд $^{(kk)}$ ‎(bwterbrod/buterbrod)
* Kirguís: сэндвич $^{(ky)}$ ‎(sendvitx)
* Letó: sendvičs $^{(lv)}$ m.
* Lituà: sumuštinis $^{(lt)}$ m.
* Llengua de signes catalana: ENTREPÀ $^{(csc)}$
* Neerlandès: boterham $^{(nl)}$ m.
* Polonès: kanapka $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: sandes $^{(pt)}$ f.
* Romanès: sandviș $^{(ro)}$ n.
* Rus: са́ндвич $^{(ru)}$ m. ‎(sàndvitx), бутербро́д $^{(ru)}$ m. ‎(buterbrod)
* Serbocroat: sendvič $^{(sh)}$ m.
* Suec: dubbelmacka $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: сандвич $^{(tg)}$
* Tai: แซนด์วิช $^{(th)}$
* Turc: sandviç $^{(tr)}$
* Txec: sendvič $^{(cs)}$ m.
* Urdú: سینڈوچ‎ $^{(ur)}$ m.
* Vietnamita: bánh mì $^{(vi)}$
* Volapük: sändvig $^{(vo)}$
* Xinès: 三明治 $^{(zh)}$ ‎(sānmíngzhì)

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·tre·pà (3)
* Anagrames: penetra, penetrà, petaren, trepane

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Genís Sinca. "L'entrepà". Ara Estiu, dins Ara, 24 de juliol de 2015, p. 5