# olla
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈɔ.ʎə/, (gironí) /ˈo.ʎə/ Occidental: nord-occidental /ˈɔ.ʎa/ valencià /ˈɔ.ʎa/, /ˈɔ.ʎɔ/
   * Rimes: -ɔʎa
   * Etimologia: Del llatí ōlla, segle XII, de aula ‎(«pati, espai tancat»).

### Nom

olla f. ‎(plural olles)
* Recipient de terrissa o metall, de forma ventruda, emprat per a cuinar aliments al foc.
* gorg

#### Sinònims

* perol (valencià)

#### Compostos i expressions

* "Ser com una olla de grills": Haver-hi molt de xivarri.
* "Olla que no has de menjar, deixa-la cremar": Dita per aconsellar indiferència davant els fets que no ens atenyen directament.

#### Traduccions

* Albanès: sahan $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Topf $^{(de)}$ m.
* Anglès: pot $^{(en)}$
* Armeni: աման $^{(hy)}$ ‎(aman)
* Àzeri: qazan $^{(az)}$
* Belarús: гаршчо́к $^{(be)}$ m. ‎(harxtxok)
* Búlgar: те́нджера $^{(bg)}$ f. ‎(tèndjera)
* Castellà: olla $^{(es)}$
* Coreà: 단지 $^{(ko)}$ ‎(danji)
* Danès: potte $^{(da)}$ c.
* Eslovac: hrniec $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: lonec $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: poto $^{(eo)}$
* Estonià: pott $^{(et)}$
* Finès: ruukku $^{(fi)}$
* Francès: cauldron $^{(fr)}$, marmite $^{(fr)}$ f.
* Friülà: pignat $^{(fur)}$, vâs $^{(fur)}$, cite $^{(fur)}$, ole $^{(fur)}$
* Gallec: pota $^{(gl)}$ f., pote $^{(gl)}$ m., perola $^{(gl)}$ f., caldeiro $^{(gl)}$ m.
* Grec antic: χύτρα $^{(grc)}$ f. ‎(khýtra)
* Hebreu: סִיר‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: बरतन $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: edény $^{(hu)}$
* Ídix: טאָפּ‎ $^{(yi)}$ m.
* Ido: poto $^{(io)}$
* Italià: pentola $^{(it)}$
* Japonès: 鍋 $^{(ja)}$
* Kazakh: кәстрөл $^{(kk)}$ ‎(käströl/kastrol)
* Llatí: olla $^{(la)}$ f.
* Llengua de signes catalana: OLLA $^{(csc)}$
* Macedoni: тенџере $^{(mk)}$ n.
* Maori: hopane $^{(mi)}$
* Neerlandès: pot $^{(nl)}$ m.
* Noruec: potte $^{(no)}$ m. f.
* Occità: ola $^{(oc)}$ f.
* Persa: دیگ $^{(fa)}$
* Polonès: garnek $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: pote $^{(pt)}$ m., panela $^{(pt)}$ f.
* Quítxua: manka $^{(qu)}$
* Romanès: oală $^{(ro)}$ f.
* Romaní: piri $^{(rom)}$ f.
* Rus: горшо́к $^{(ru)}$ m. ‎(gorxok)
* Sànscrit: चरु $^{(sa)}$ m.
* Serbocroat: лонац $^{(sh)}$, lonac $^{(sh)}$
* Suahili: chungu $^{(sw)}$
* Suec: gryta $^{(sv)}$ c.
* Turc: tencere $^{(tr)}$
* Txec: hrnec $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: го́рщик $^{(uk)}$ m. ‎(hòrsxik)
* Vietnamita: nồi $^{(vi)}$
* Volapük: skal $^{(vo)}$
* Xinès: 鍋 $^{(zh)}$ ‎(锅, guō)

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·lla (2)
* Anagrames: allò, lloa, lloà

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Petit Atles Lingüístic del Domini Català

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈo.ʎa/, meridional /ˈo.ʝa/
       Americà: /ˈo.ʝa/, austral \ˈo.ʒa\
   * Rimes: -oʎa

### Nom

olla f. ‎(plural ollas)
* olla

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·lla (2)

## Finès
### Verb

olla ‎(1a persona present olen, 3a persona singular present on, 3a persona plural present ovat, connegatiu present ole, impersonal present ollaan, participi passat ollut)
* existir
    on ratkaisuexisteix una solució
* haver-hi
    metsässä on mustikoitaal bosc hi ha nabius
* ser (qualitat)
    olen katalaanisoc català/na
    Suomi on kaunis maaFinlàndia és un país bonic
* estar (estat)
    olen onnellinenestic content
    olet sairasestàs malalt/a
* ser (locatiu)
    koira on ulkonael gos és a fora
* ser (temporal)
    oli jo yöja era de nit
* fer (fenòmen atmosfèric)
    nyt on kylmäara fa fred
* ser (possessió, el posseïdor va en cas genitiu)
    kenen tämä on?de qui és això?
* tenir (el posseïdor va en cas adessiu davant del verb, el verb va sempre en 3a persona singular, el posseït va en nominatiu darrere del verb)
    hänellä on iso autoell/ella té un cotxe gran
* haver de, caldre (modal d'obligació amb el participi present o el participi present passiu del verb principal)
    työ on tehtäväla feina s'ha de fer(literalment, «la feina és sent feta, tehtävä és el participi present passiu de tehdä, fer»)
* haver (auxiliar per formar els temps perfet i plusquamperfet etc amb el participi passat del verb principal)
    tyttö on tullutla noia ha vingut(literalment, «la noia és vinguda, tullut és el participi passat de tulla, venir»)
    poika oli jo noussutel noi ja s'havia llevat(literalment, «el noi era llevat, noussut és el participi passat de nousta, llevar-se»)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Kielitoimiston sanakirja sobre olla