OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# pureta
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /puˈɾɛ.tə/ balear /puˈɾə.tə/, /puˈɾɛ.tə/ Occidental: /puˈɾe.ta/
   * Rimes: -ɛta
   * Etimologia: De pur i el sufix -eta, segle XX.

### Nom

pureta m. f. ‎(plural puretes)
* (despectiu) Fatxenda que presumeix d’allò que considera pur, culte o autèntic menyspreant la resta.
    «D'ençà que aquell pureta de senyor Zola va fer morir Nana d'aquella manera tan esgarrifosa —i de mal gust, diguin el que diguin—, va començar una ratxa que si et descuides... Sort que tu i jo sabem com va morir Nana, vull dir la de debò.» (Maria Mercè Marçal, La passió segons Renée Vivien, 1994)
    «—Jo no sé més coses, del Bolós. Ja t'he dit que era el meu amic de l'ànima però tenia molts racons que no eren meus. —Els de les dones. —I els de la política, perquè jo era un pureta, deia ell. —O un escapista. —Gràcies, Júlia. Ja en tinc prou amb mi per insultar-me.» (Jaume Cabré, L'ombra de l'eunuc, 1996)

#### Sinònims

* pedant, primmirat

#### Traduccions

* Anglès: stickler $^{(en)}$
* Castellà: pureta $^{(es)}$ m. f.
* Italià: pignolo $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: pu·re·ta (3)
* Heterograma de 6 lletres (aeprtu)
* Anagrames: reptau, reputa, trapeu, trepau, tuparé

## Català antic

   * Etimologia: Del llatí tardà pūrāta, participi de purare ‎(«purificar»). Cognat del francès antic puree ‎(«puré»).

### Nom

pureta f. ‎(plural puretas o puretes)
* brou de llegum
    «Profitosa cosa es pendre a vegades pureta, la qual se fa de brou de pèsol o de ciurons.» (Arnau de Vilanova, Berenguer Sarriera trad., Regiment de sanitat per al rei d’Aragó, segle XIV)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB

## Caló català

   * Pronúncia: /puˈɾɛ.tə/
   * Etimologia: Del romaní phureder, forma comparativa de phuro.

### Adjectiu

pureta
* forma alternativa de puró ‎(«vell»)

### Vegeu també

* Escudero, Jean-Paul; Adiego, Ignasi-Xavier. «Vocabulari del kalò català», I Tchatchipen, 2001, núm. 33

## Caló espanyol

   * Etimologia: Del romaní phureder, forma comparativa de phuro.

### Adjectiu

pureta
* forma alternativa de puró ‎(«vell»)

### Vegeu també

* Gamella, Juan F.; Adiego, Ignasi-Xavier; Fernández Ortega, Cayetano (2016). «A Caló Lexicon with data about its knowledge by a group of Spanish Gitanos or Calé», Interacciones entre el caló y el español.

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /puˈɾe.ta/
       Americà: alt /puˈɾe.t(a)/, baix /puˈɾe.ta/
   * Rimes: -eta
   * Etimologia: Adjectiu: del caló pureta.
   * Etimologia: Nom: de puro i el sufix -eta.

### Adjectiu

pureta inv. ‎(plural puretas)
* (despectiu) vell

### Nom

pureta m. f. ‎(plural puretas)
* pureta

#### Sinònims

* pedante

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre pureta
# puretas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /puˈɾe.tas/, meridional /puˈɾe.tah/
       Americà: alt /puˈɾe.t(a)s/, baix /puˈɾe.tah/, austral /puˈɾe.tas/
   * Rimes: -etas

### Adjectiu

puretas inv. pl.
* forma plural de pureta

### Nom

puretas m. f. pl.
* forma plural de pureta

### Miscel·lània

* Síl·labes: pu·re·tas (3)
* Heterograma de 7 lletres (aeprstu)

## Català antic
### Nom

puretas
* forma plural de pureta
# purgo
## Castellà

   * Pronúncia: \ˈpuɾ.ɣo\
   * Rimes: -uɾɡo

### Verb

purgo
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb purgar

### Miscel·lània

* Síl·labes: pur·go (2)
* Anagrama: grupo
# puret
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /puˈɾɛt/ balear /puˈɾət/, /puˈɾɛt/ Occidental: /puˈɾet/
   * Rimes: -ɛt
   * Etimologia: De puro i el sufix -et.

### Nom

puret m. ‎(plural purets)
* Puro petit o molt bo.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: pu·ret (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# purets
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /puˈɾɛts/ balear /puˈɾəts/, /puˈɾɛts/ Occidental: /puˈɾets/
   * Rimes: -ɛts

### Nom

purets m. pl.
* Forma plural de puret.

### Miscel·lània

* Síl·labes: pu·rets (2)
* Heterograma de 6 lletres (eprstu)
* Anagrames: pertús, Pertús
# pouater
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /po.wəˈte/ Occidental: nord-occidental /po.waˈte/, valencià /po.waˈteɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: De pou i el sufix -er.

### Nom

pouater m. ‎(plural pouaters, femení pouatera)
* pouaire

### Miscel·lània

* Síl·labes: po·ua·ter (3)
* Heterograma de 7 lletres (aeoprtu)
* Anagrames: aporteu, atropeu, optareu, optàreu, topareu, topàreu

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# pouat
## Català

   * Pronúncia: /poˈwat/
   * Rimes: -at

### Verb

pouat
* Participi masculí singular del verb pouar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: po·uat (2)
* Anagrames: optau, pauto, topau
# pouau
## Català
### Verb

pouau
* (balear, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de pouar.
* (balear, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb pouar.

#### Variants

* [1] poueu
* [2] poueu

### Miscel·lània

* Síl·labes: po·uau (2)
# pouassin
## Català
### Verb

pouassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb pouar.

#### Variants

* poueguessen, pouessin, pouessen, pouassen, pouaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: po·uas·sin (3)
# pouassis
## Català
### Verb

pouassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb pouar.

#### Variants

* poueguesses, pouessis, pouesses, pouasses, pouares

### Miscel·lània

* Síl·labes: po·uas·sis (3)
* Anagrames: posàssiu, sopàssiu
# pouats
## Català

   * Pronúncia: /poˈwats/
   * Rimes: -ats

### Verb

pouats
* Participi masculí plural del verb pouar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: po·uats (2)
* Heterograma de 6 lletres (aopstu)
# pouava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /poˈwa.βə/, balear /poˈwa.və/ Occidental: nord-occidental /poˈwa.βa/ valencià /poˈwa.va/, /poˈwa.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

pouava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de pouar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de pouar.

#### Variants

* [1] pouavi, pouaia
* [2] pouaia

### Miscel·lània

* Síl·labes: po·ua·va (3)
# proposis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pɾuˈpɔ.zis/ balear /pɾoˈpɔ.zis/, /pɾuˈpɔ.zis/ Occidental: /pɾoˈpɔ.zis/
   * Rimes: -ɔzis

### Verb

proposis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb proposar.
# proposos
## Català
### Verb

proposos
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb proposar.
# proposta
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pɾuˈpɔs.tə/ balear /pɾoˈpɔs.tə/, /pɾuˈpɔs.tə/ Occidental: nord-occidental /pɾoˈpɔs.ta/ valencià /pɾoˈpɔs.ta/, /pɾoˈpɔs.tɔ/
   * Rimes: -ɔsta
   * Etimologia: Del llatí prōposita, participi femení de prōpōnō ‎(«proposar»).

### Nom

proposta f. ‎(plural propostes)
* Idea suggerida a altres com a pla d'actuació.

#### Traduccions

* Anglès: proposal $^{(en)}$
* Castellà: propuesta $^{(es)}$
* Francès: proposition $^{(fr)}$
* Italià: proposta $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: PROPOSAR $^{(csc)}$

### Verb

proposta
* Participi femení singular del verb propondre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: pro·pos·ta (3)
* Anagrama: proposat

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# proposo
## Català

   * Pronúncia: central /pɾuˈpɔ.zu/, occidental /pɾoˈpɔ.zo/
   * Rimes: -ɔzo

### Verb

proposo
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de proposar.
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb proposar.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb proposar.
# proposà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pɾu.puˈza/ balear /pɾo.poˈza/, /pɾu.puˈza/ Occidental: /pɾo.poˈza/
   * Rimes: -a
   * Homòfon: proposar

### Verb

proposà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de proposar.
# proposàieu
## Català
### Verb

proposàieu
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de proposar.
# queixalam
## Català
### Verb

queixalam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de queixalar.

#### Variants

* queixalem

### Miscel·lània

* Síl·labes: quei·xa·lam (3)
# queixal
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kəˈʃaɫ/ Occidental: nord-occidental /kejˈʃaɫ/ valencià /kejˈʃaɫ/, /keˈʃaɫ/ Informal: occidental /kiˈʃaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: De queix i el sufix -al, segle XIV.

### Nom

queixal m. ‎(plural queixals)
* Dent posterior als ullals que s’usa per a triturar els aliments.

#### Hipònims

* dent premolar
* dent molar
* queixal del seny

#### Derivats

* queixalar

#### Traduccions

* Afrikaans: kiestand $^{(af)}$
* Alemany: Backenzahn $^{(de)}$ m.
* Anglès: cheek tooth $^{(en)}$, molar $^{(en)}$
* Àrab: ضِرْس‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: սեղանատամ $^{(hy)}$ ‎(sekhanatam)
* Castellà: muela $^{(es)}$ f.
* Danès: kindtand $^{(da)}$ c.
* Eslovac: stolička $^{(sk)}$ f.
* Feroès: jakslur $^{(fo)}$ m.
* Finès: poskihammas $^{(fi)}$
* Francès: molaire $^{(fr)}$ f.
* Gallec: molar $^{(gl)}$ m.
* Grec: γομφίος $^{(el)}$ m. ‎(gomfios)
* Grec antic: γομφίος $^{(grc)}$ m. ‎(gomphíos)
* Hebreu: טוֹחֶנֶת‎ $^{(he)}$ f.
* Hongarès: zápfog $^{(hu)}$
* Islandès: jaxl $^{(is)}$ m.
* Italià: molare $^{(it)}$ m.
* Japonès: 臼歯 $^{(ja)}$
* Llengua de signes catalana: QUEIXAL $^{(csc)}$
* Neerlandès: kies $^{(nl)}$ m., maaltand $^{(nl)}$ m.
* Polonès: trzonowiec $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: molar $^{(pt)}$ m.
* Romanès: măsea $^{(ro)}$ f., molar $^{(ro)}$ m.
* Rus: коренно́й зуб $^{(ru)}$ m. ‎(korennoi zub)
* Suec: kindtand $^{(sv)}$ c.
* Tagal: bagang $^{(tl)}$
* Tai: กราม $^{(th)}$
* Txec: stolička $^{(cs)}$ f.
* Vietnamita: răng hàm $^{(vi)}$
* Volapük: cügatut $^{(vo)}$
* Xinès: 臼齒 $^{(zh)}$ ‎(臼齿, jiùchǐ)

### Verb

queixal
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de queixalar.

#### Variants

* queixalo, queixale, queixali

### Miscel·lània

* Síl·labes: quei·xal (2)
* Heterograma de 7 lletres (aeilqux)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# queixal del seny
## Català
### Nom

queixal del seny m. ‎(plural queixals del seny)
* Tercer molar propi dels humans que apareix en edat adulta.

#### Sinònims

* queixal de l'enteniment (valencià, eivissenc)
* queixal extremer (mallorquí, menorquí)

#### Traduccions

* Alemany: Weisheitszahn $^{(de)}$ m.
* Anglès: wisdom tooth $^{(en)}$
* Àrab: دِرْس اَلْعَقْل‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: իմաստության ատամ $^{(hy)}$ ‎(imastutian atam)
* Belarús: зуб му́драсці $^{(be)}$ m. ‎(zub múdrastsi)
* Búlgar: мъдре́ц $^{(bg)}$ m. ‎(madrets)
* Castellà: muela del juicio $^{(es)}$, muela cordal $^{(es)}$
* Coreà: 사랑니 $^{(ko)}$ ‎(sarangni)
* Danès: visdomstand $^{(da)}$ c.
* Eslovac: zub múdrosti $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: modrostni zob $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: saĝodento $^{(eo)}$
* Estonià: tarkusehammas $^{(et)}$
* Feroès: vísdómsjakslur $^{(fo)}$ m.
* Finès: viisaudenhammas $^{(fi)}$
* Francès: dent de sagesse $^{(fr)}$
* Gallec: moa do siso $^{(gl)}$ f., moa do xuízo $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: dant helbul $^{(cy)}$ m.
* Georgià: სიბრძნის კბილი $^{(ka)}$ ‎(síbrdznis kbili)
* Grec: φρονιμίτης $^{(el)}$ m. ‎(fronimitis)
* Grec antic: σωφρονιστήρ $^{(grc)}$ m. ‎(sōphronistḗr)
* Hebreu: שֵׁן בִּינָה‎ $^{(he)}$ f.
* Hindi: अकल दाढ़ $^{(hi)}$
* Hongarès: bölcsességfog $^{(hu)}$
* Ídix: חכמה־צאָן‎ $^{(yi)}$ m.
* Indonesi: gigi bungsu $^{(id)}$
* Irlandès: fiacail fhorais $^{(ga)}$ f.
* Islandès: endajaxl $^{(is)}$ m.
* Italià: dente del giudizio $^{(it)}$
* Japonès: 親知らず $^{(ja)}$
* Kazakh: ақыл тіс $^{(kk)}$ ‎(aqıl tis/akhil tis)
* Kurd: didanê aqilî $^{(ku)}$ m.
* Letó: gudrības zobs $^{(lv)}$ m.
* Lituà: išminties dantis $^{(lt)}$ m.
* Llatí: dens sapientiae $^{(la)}$ m.
* Macedoni: у́мник $^{(mk)}$ m.
* Malgaix: faravazana $^{(mg)}$
* Neerlandès: verstandskies $^{(nl)}$ m.
* Noruec: visdomstann $^{(no)}$ m.
* Persa: دندان عقل $^{(fa)}$
* Polonès: ząb mądrości $^{(pl)}$ m., ósemka $^{(pl)}$
* Portuguès: siso $^{(pt)}$ m., dente do siso $^{(pt)}$ m., dente do juízo $^{(pt)}$ m.
* Romanès: măsea de minte $^{(ro)}$
* Rus: зуб му́дрости $^{(ru)}$ m. ‎(zub múdrosti)
* Serbocroat: умњак $^{(sh)}$, umnjak $^{(sh)}$ m.
* Suec: visdomstand $^{(sv)}$ c.
* Tagal: bagang-bait $^{(tl)}$
* Tai: ฟันกรามซี่สุดท้าย $^{(th)}$
* Turc: akıl dişi $^{(tr)}$
* Txec: zub moudrosti $^{(cs)}$ m., moudrák $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: зуб му́дрості $^{(uk)}$ m. ‎(zub múdrosti)
* Xinès: 智齒 $^{(zh)}$ ‎(智齿, zhìchǐ)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, Optimot
* Petit Atles Lingüístic del Domini Català
# queixalada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kə.ʃəˈɫa.ðə/ Occidental: nord-occidental /kej.ʃaˈɫa.ða/ valencià /kej.ʃaˈɫa.ða/, /ke.ʃaˈɫa.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De queixalar, segle XIX.

### Nom

queixalada f. ‎(plural queixalades)
* mossegada
* Mos, porció de menjar fora d'àpats.

#### Traduccions
### Verb

queixalada
* Participi femení singular del verb queixalar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: quei·xa·la·da (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# queixalades
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kə.ʃəˈɫa.ðəs/ Occidental: nord-occidental /kej.ʃaˈɫa.ðes/ valencià /kej.ʃaˈɫa.ðes/, /ke.ʃaˈɫa.ðes/
   * Rimes: -ades

### Nom

queixalades f. pl.
* Forma plural de queixalada.

### Verb

queixalades
* Participi femení plural del verb queixalar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: quei·xa·la·des (4)
# queixalant
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kə.ʃəˈɫan/ balear /kə.ʃəˈɫant/, /kə.ʃəˈɫan/ Occidental: nord-occidental /kej.ʃaˈɫan/ valencià /kej.ʃaˈɫant/, /ke.ʃaˈɫan/
   * Rimes: -ant

### Verb

queixalant
* Gerundi del verb queixalar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: quei·xa·lant (3)
# queixalar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kə.ʃəˈɫa/ Occidental: nord-occidental /kej.ʃaˈɫa/ valencià /kej.ʃaˈɫaɾ/, /ke.ʃaˈɫa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: queixalà
   * Etimologia: De queixal, segle XX

### Verb

queixalar trans.
* Mossegar amb els queixals.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: queixalo, queixala, queixalem

#### Sinònims

* queixalejar

#### Traduccions

* Castellà: morder $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: quei·xa·lar (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# queixal de l'enteniment
## Català
### Nom

queixal de l'enteniment m. ‎(plural queixals de l'enteniment)
* (valencià central i meridional, eivissenc) queixal del seny

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV
# queixal extremer
## Català
### Nom

queixal extremer m. ‎(plural queixals extremers)
* (mallorquí, menorquí) queixal del seny

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# queixala
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kəˈʃa.ɫə/ Occidental: nord-occidental /kejˈʃa.ɫa/ valencià /kejˈʃa.ɫa/, /keˈʃa.ɫa/
   * Rimes: -ala

### Verb

queixala
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de queixalar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb queixalar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: quei·xa·la (3)
# push bunt
## Anglès
### Nom

push bunt ‎(plural push bunts)
* (beisbol) toc de sorpresa impulsat

#### Sinònims

* push

### Vegeu també

* push bunt. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# push stroke
## Anglès
### Nom

push stroke
* (billar) retacada

#### Sinònims

* push shot
* pushing through

### Vegeu també

* push stroke. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# push through
## Anglès
### Verb

push through ‎(3a persona singular present pushes through, gerundi pushing through, passat i participi pushed through)
* (billar) retacar

### Vegeu també

* push through. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# push bunts
## Anglès
### Nom

push bunts
* forma plural de push bunt
# push shot
## Anglès
### Nom

push shot ‎(plural push shots)
* (billar) retacada
* (hoquei) tir d'arrossegament
* (bàdminton) cop d'empenta

#### Sinònims

* (billar) push stroke, pushing through
* (hoquei) sweep shot

### Vegeu també

* push shot. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Castellà
### Nom

push shot m.
* (bàdminton, anglicisme) cop d'empenta

#### Sinònims

* golpe de empuje

### Vegeu també

* push shot. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# pusc
## Català antic
### Verb

pusc
* primera persona singular (io, yo, jo) del present d'indicatiu de poder

#### Variants

* puc
* puix
# puse
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈpu.se/
       Americà: alt /ˈpu.s(e)/, baix /ˈpu.se/
   * Rimes: -use

### Verb

puse
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb poner
# push shots
## Anglès
### Nom

push shots
* forma plural de push shot
# proctotomies
## Anglès
### Nom

proctotomies
* forma plural de proctotomy
# proctitis
## Anglès

   * Etimologia: Del prefix procto- i el sufix -itis.

### Nom

proctitis ‎(normalment incomptable, plural proctitides)
* proctitis

### Vegeu també

* proctitis. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# proctocele
## Anglès

   * Etimologia: Del prefix procto- i el sufix -cele.

### Nom

proctocele ‎(incomptable)
* proctocele

### Vegeu també

* proctocele. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# proctoclysis
## Anglès
### Nom

proctoclysis ‎(incomptable)
* proctòclisi

### Vegeu també

* proctoclysis. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# proctotomy
## Anglès

   * Etimologia: Del prefix procto- i el sufix -tomy.

### Nom

proctotomy ‎(plural proctotomies)
* proctotomia

### Vegeu també

* proctotomy. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# procurador
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pɾu.ku.ɾəˈðo/ balear /pɾo.ku.ɾəˈðo/, /pɾu.ku.ɾəˈðo/ Occidental: nord-occidental /pɾo.ku.ɾaˈðo/, valencià /pɾo.ku.ɾaˈðoɾ/
   * Rimes: -o(ɾ)
   * Etimologia: Del llatí prōcūrātor, segle XIV.

### Nom

procurador m. ‎(plural procuradors, femení procuradora)
* Persona habilitada a prendre decisions legals en nom d'una altra o d'un òrgan col·legiat.
    En el procediment contenciós administratiu, els particulars han de ser assistits obligatòriament per un advocat, mentre que la seva representació per un procurador és facultativa.
* Diputat de les Corts Espanyoles.
    Fèlix Escalas i Chamení, prohom de la Lliga Regionalista i futur procurador a les Corts franquistes, fou interrogat respecte a les seves creences catalanistes...
* En l'antiga Roma, magistrat encarregat principalment de gestionar oficines de la cancelleria i de llevar taxes.
    El procurador de Judea
* En la República de Venècia i la República de Gènova, magistrat investit de funcions administratives.
    Andrea Zeno, fill de Marco, va ser mariner i militar i procurador de sant Marc.

#### Sinònims

* representant

#### Traduccions

* Anglès: deputy $^{(en)}$
* Castellà: procurador $^{(es)}$
* Francès: procureur $^{(az)}$
* Anglès: procurator $^{(en)}$
* Castellà: procurador $^{(es)}$
* Francès: procurateur $^{(az)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: pro·cu·ra·dor (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
* ↑ Josep Massot i Muntaner, Els escriptors i la Guerra Civil a les Illes Balears, 1990
* ↑ Esther Prim, L'Avia Pepa i el refredat, L'Abadia de Montserrat, 1996
# putter
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈpʌtə(ɹ)/
   * Etimologia: De putt i el sufix -er.

### Nom

putter ‎(plural putters)
* (golf) bastó de putts

### Vegeu també

* putter. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \puðˈteɾ\
       Americà: alt /p(u)dˈteɾ/, baix \puðˈteɾ\
   * Rimes: -eɾ

### Nom

putter m.
* (golf, anglicisme) bastó de putts

#### Sinònims

* pat

### Miscel·lània

* Síl·labes: put·ter (2)

### Vegeu també

* putter. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Francès

   * Pronúncia: /pœˈtœʁ/

### Nom

putter m. ‎(plural putters)
* (golf, anglicisme) bastó de putts

#### Sinònims

* fer droit

### Verb

putter
* (golf) fer un putt

### Vegeu també

* putter. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# putting green
## Anglès
### Nom

putting green ‎(plural putting greens)
* (golf) green
* (golf) green de pràctiques

#### Sinònims

* green

### Vegeu també

* putting green. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Castellà
### Nom

putting green m.
* (golf, anglicisme) green

#### Sinònims

* green

### Vegeu també

* putting green. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Francès
### Nom

putting green m.
* (golf, anglicisme) green

#### Sinònims

* green
* vert

### Vegeu també

* putting green. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# putting out
## Anglès
### Verb

putting out
* gerundi de put out
# putted
## Anglès
### Verb

putted
* passat i participi de putt
# putters
## Anglès
### Nom

putters
* forma plural de putter

## Francès

   * Pronúncia: /pœˈtœʁ/

### Nom

putters m. pl.
* forma plural de putter
# putting
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈpʰʊtɪŋ/ àudio (EUA)

### Verb

putting
* gerundi de put
# putting greens
## Anglès
### Nom

putting greens
* forma plural de putting green
# putti
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈpʊti/

### Nom

putti
* forma plural de putto
# putting the wind up
## Anglès
### Verb

putting the wind up
* gerundi de put the wind up
# putto
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈpʊtəʊ/

### Nom

putto ‎(plural putti)
* (pintura) amoret, amorell

#### Sinònims

* amorino

### Vegeu també

* putto. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 juliol 2014].
# protegiríeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pɾu.tə.ʒiˈɾi.əw/ balear /pɾo.tə.ʒiˈɾi.əw/, /pɾu.tə.ʒiˈɾi.əw/ Occidental: nord-occidental /pɾo.te.ʒiˈɾi.ew/, valencià /pɾo.te.d͡ʒiˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

protegiríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de protegir.
# protegisses
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pɾu.təˈʒi.səs/ balear /pɾo.təˈʒi.səs/, /pɾu.təˈʒi.səs/ Occidental: nord-occidental /pɾo.teˈʒi.ses/, valencià /pɾo.teˈd͡ʒi.ses/
   * Rimes: -ises

### Verb

protegisses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb protegir.
# protegisc
## Català
### Verb

protegisc
* (occidental) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de protegir.
# protegisquen
## Català
### Verb

protegisquen
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb protegir.
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb protegir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: pro·te·gis·quen (4)
* Anagrama: protegesquin
# protegiríveu
## Català
### Verb

protegiríveu
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de protegir.
# protegissen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pɾu.təˈʒi.sən/ balear /pɾo.təˈʒi.sən/, /pɾu.təˈʒi.sən/ Occidental: nord-occidental /pɾo.teˈʒi.sen/, valencià /pɾo.teˈd͡ʒi.sen/
   * Rimes: -isen

### Verb

protegissen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb protegir.
# protegis
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈproː.tɛ.ɡɪs/

### Verb

prōtegis
* segona persona singular del present d'indicatiu actiu de prōtegō
# protegisca
## Català
### Verb

protegisca
* (occidental) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb protegir.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb protegir.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb protegir.