OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# veny
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbɛɲ/ balear /ˈvəɲ/, /ˈvɛɲ/ Occidental: nord-occidental /ˈbeɲ/ valencià /ˈveɲ/, /ˈbeɲ/
   * Rimes: -ɛɲ

### Nom

veny m. ‎(plural venys)
* maire

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* veny. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# hobbies
## Català

   * Pronúncia: /ˈhɔ.βis/
   * Rimes: -ɔbis

### Nom

hobbies m. pl.
* Forma plural de hobby.

### Miscel·lània

* Síl·labes: hob·bies (2)

## Anglès
### Nom

hobbies
* forma plural de hobby
# verb
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbɛrp/, balear /ˈvɛɾp/ Occidental: nord-occidental /ˈbɛrp/ valencià /ˈvɛɾp/, /ˈbɛɾp/
   * Etimologia: Del llatí verbum ‎(«paraula»), segle XIV.

### Nom

verb m. ‎(plural verbs)
* Categoria gramatical indispensable per constituir una oració, referida usualment a accions, processos o estats que es pot conjugar.

#### Compostos i expressions

* Verb transitiu: aquell que accepta un complement directe.
* Verb intransitiu: aquell que no admet un complement directe.
* Ser de verb fàcil: parlar molt i amb correcció.

#### Derivats

* verbejar

#### Traduccions

* Alemany: Verb $^{(de)}$
* Anglès: verb $^{(en)}$ (transitive $^{(en)}$, intransitive $^{(en)}$)
* Asturià: verbu $^{(ast)}$
* Basc: aditz $^{(eu)}$
* Castellà: verbo $^{(es)}$ (transitivo $^{(es)}$, intransitivo $^{(es)}$)
* Danès: verbum $^{(da)}$ n.
* Eslovac: sloveso $^{(sk)}$ n.
* Eslovè: glagol $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: verbo $^{(eo)}$
* Feroès: sagnorð $^{(fo)}$ n.
* Francès: verbe $^{(fr)}$
* Gallec: verbo $^{(gl)}$ m.
* Grec: ρήμα $^{(el)}$ ‎(rima)
* Grec antic: ῥῆμα $^{(grc)}$ n. ‎(rhêma)
* Irlandès: briathar $^{(ga)}$ m.
* Islandès: sagnorð $^{(is)}$ n.
* Italià: verbo $^{(it)}$
* Japonès: 動詞 $^{(ja)}$
* Llatí: verbum $^{(la)}$
* Neerlandès: werkwoord $^{(nl)}$ n.
* Occità: vèrb $^{(oc)}$
* Polonès: czasownik $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: verbo $^{(pt)}$
* Romanès: verb $^{(ro)}$
* Rus: глаго́л $^{(ru)}$ m. ‎(glagol)
* Sànscrit: क्रिया $^{(sa)}$ f.
* Serbocroat: глагол $^{(sh)}$, glagol $^{(sh)}$
* Sicilià: verbu $^{(scn)}$ m.
* Suahili: kitenzi $^{(sw)}$
* Suec: verb $^{(sv)}$
* Tagal: pandiwa $^{(tl)}$
* Turc: fiil $^{(tr)}$
* Xinès: 動詞 $^{(zh)}$ ‎(动词, dòngcí)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Categoria:Verbs
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /vɜːrb/ àudio (EUA)
   * Etimologia: Del francès verbe, originat en el llatí verbum.

### Nom

verb ‎(plural verbs)
* Verb (categoria gramatical).
# verm
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbɛrm/, balear /ˈvɛɾm/ Occidental: nord-occidental /ˈbɛrm/ valencià /ˈvɛɾm/, /ˈbɛɾm/
   * Etimologia: Del català antic verme, segle XIV, del llatí verme(m), acusatiu de vermis, segle XIV.

### Nom

verm m. ‎(plural verms)
* (antic, septentrional) cuc

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC, DCVB
# vern
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbɛrn/, balear /ˈvɛɾn/ Occidental: nord-occidental /ˈbɛrn/ valencià /ˈvɛɾn/, /ˈbɛɾn/
   * Rimes: -ɛɾn
   * Etimologia: De l'occità antic vern, del cèltic *werno-, segle XIV.

### Nom

vern m. ‎(plural verns)
* Arbre caducifoli de la família de les betulàcies que es fa en sòls molt humits, de fulles ovades i serrades usades en farmacologia, d'escorça bruna fosca i amb fissures, de fusta duradora (Alnus glutinosa).

#### Variants

* verna

#### Derivats

* verneda

#### Traduccions

* Alemany: Erle $^{(de)}$ f.
* Anglès: alder $^{(en)}$
* Castellà: aliso $^{(es)}$ m.
* Eslovè: jelša $^{(sl)}$ f.
* Francès: aulne $^{(fr)}$ m.
* Occità: vern $^{(oc)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# vesc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbɛsk/, balear /ˈvɛsk/ Occidental: nord-occidental /ˈbesk/ valencià /ˈvesk/, /ˈbesk/
   * Rimes: -ɛsk
   * Etimologia: Del llatí viscum.

### Nom

vesc m. ‎(plural vescs o vescos)
* Planta llenyosa que viu parasitant arbres (Viscum album).

#### Traduccions

* Afrikaans: mistel $^{(af)}$
* Albanès: veshtull $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Mistel $^{(de)}$ f.
* Anglès: mistletoe $^{(en)}$
* Àrab: دِبْق‎ $^{(ar)}$ m.
* Basc: mihura $^{(eu)}$
* Belarús: амяла́ $^{(be)}$ f. ‎(amialà)
* Búlgar: име́л $^{(bg)}$ f. ‎(imel)
* Castellà: muérdago $^{(es)}$
* Coreà: 겨우살이 $^{(ko)}$ ‎(gyeousari)
* Danès: mistelten $^{(da)}$ c.
* Eslovac: imelo $^{(sk)}$ n.
* Eslovè: omela $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: visko $^{(eo)}$
* Estonià: puuvõõrik $^{(et)}$
* Feroès: mistilteinur $^{(fo)}$ m.
* Francès: gui $^{(fr)}$
* Friülà: visc $^{(fur)}$ m.
* Gal·lès: uchelwydd $^{(cy)}$ m.
* Georgià: ფითრი $^{(ka)}$ ‎(pitri)
* Grec: ιξός $^{(el)}$ m. ‎(ixós)
* Grec antic: ἰξός $^{(grc)}$ m. ‎(ixós)
* Hebreu: דבקון‎ $^{(he)}$ m.
* Hongarès: fagyöngy $^{(hu)}$
* Irlandès: drualus $^{(ga)}$ m.
* Islandès: mistilteinn $^{(is)}$ m.
* Italià: vischio $^{(it)}$
* Japonès: 宿木 $^{(ja)}$
* Llatí: viscum $^{(la)}$ n.
* Neerlandès: maretak $^{(nl)}$ m.
* Occità: vesc $^{(oc)}$ m.
* Polonès: jemioła $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: visco $^{(pt)}$ m.
* Romanès: vâsc $^{(ro)}$ m.
* Rus: оме́ла $^{(ru)}$ f. ‎(omela)
* Sard: biscu $^{(sc)}$, viscu $^{(sc)}$ m.
* Serbocroat: имѐла $^{(sh)}$, imela $^{(sh)}$ f.
* Suec: mistel $^{(sv)}$ c.
* Tagal: ligas $^{(tl)}$
* Turc: ökse otu $^{(tr)}$
* Txec: jmelí $^{(cs)}$ n.
* Ucraïnès: омела $^{(uk)}$ f. ‎(omela)
* Vènet: viscio $^{(vec)}$ m.
* Vietnamita: tầm gửi $^{(vi)}$
* Xinès: 槲寄生 $^{(zh)}$ ‎(hújìshēng)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# vet
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbɛt/ balear /ˈvət/, /ˈvɛt/ Occidental: nord-occidental /ˈbet/ valencià /ˈvet/, /ˈbet/
   * Rimes: -ɛt
   * Etimologia: De vedar.

### Nom

vet m. ‎(plural vets)
* Forma alternativa de veto.
* (mallorquí) Forma alternativa de avet.

### Verb

vet
* (antic) Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb veure. («veges»)
* (fossilitzat) heus
    vet aquí
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de vetar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

## Català antic
### Verb

vet
* primera persona singular (io, yo, jo) del present d'indicatiu de vetar
* primera persona singular (io, yo, jo) del present de subjuntiu de vetar
* tercera persona singular (él, eyl, ell) del present de subjuntiu de vetar
* tercera persona singular (él, eyl, ell) de l'imperatiu de vetar
# vis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbis/, balear /ˈvis/ Occidental: nord-occidental /ˈbis/ valencià /ˈvis/, /ˈbis/
   * Rimes: -is
   * Homòfon: bis
   * Etimologia: Del francès vis, del llatí vītis ‎(«sarment»).

### Nom

vis m. ‎(plural visos)
* (tecnologia) caragol

#### Compostos i expressions

* vis sens fi

#### Relacionats

* tornavís

#### Traduccions
### Verb

vis
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de visar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

## Francès

   * Pronúncia: /vis/ àudio

### Nom

vis f. ‎(plural invariable)
* cargol, vis
* (pilota basca) tornet

#### Sinònims

* vrille

### Vegeu també

* vis. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Llatí

   * Pronúncia: /wiːs/

### Verb

vīs
* segona persona singular del present d'indicatiu actiu de volō
# nynorsk
## Català

   * Etimologia: Del noruec nynorsk ‎(literalment «neonoruec»).

### Nom

nynorsk m. ‎(només en singular)
* Un dels dos estàndards del noruec format a partir de les variants occidentals més tradicionals.

#### Sinònims

* neonoruec
* noruec occidental
* noruec nynorsk
* nn (codi ISO 639-1)

#### Notes

* El noruec és una llengua amb dos estàndards escrits i diversos dialectes mútuament intel·ligibles.
* La referència a «neo-» és per la normalització del nòrdic antic preservat en els dialectes occidentals. De fet, usa formes més arcaïtzants que l’estàndard bokmål.

#### Relacionats

* bokmål

#### Traduccions

* Alemany: Nynorsk $^{(de)}$
* Anglès: Nynorsk $^{(en)}$, Norwegian Nynorsk $^{(en)}$
* Danès: nynorsk $^{(da)}$
* Noruec: nynorsk $^{(no)}$
* Noruec (nynorsk): nynorsk $^{(nn)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ny·norsk (2)

### Vegeu també

* Wiktionary, edició en noruec (nynorsk)
* Entrades en noruec (nynorsk) al Viccionari en català
* Article corresponent a la Viquipèdia
* noruec. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# vol
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbɔɫ/, balear /ˈvɔɫ/ Occidental: nord-occidental /ˈbɔɫ/ valencià /ˈvɔɫ/, /ˈbɔɫ/
   * Rimes: -ɔl
   * Homòfons: bol, volt

### Nom

vol m. ‎(plural vols)
* Moviment a través de l'aire generat per elevació aerodinàmica o flotabilitat aerodinàmica.
* Desplaçament d'una aeronau enlairada.
* (handbol) Acció d'un jugador situat a prop de l'àrea de porteria contrària de saltar en direcció a la porteria per controlar una pilota procedent d'una passada i llançar-la immediatament per intentar marcar abans de tocar a terra.
* (beisbol) batada de vol

#### Sinònims

* passeig

#### Compostos i expressions

* Vol de baix cost: modalitat de venda per part d'una companyia aèria en què s'ofereix una tarifa molt reduïda a canvi d'eliminar la majoria dels serveis dels quals un usuari pot gaudir en una línia aèria tradicional.

#### Traduccions

* Alemany: Fliegen $^{(de)}$
* Anglès: flight $^{(en)}$
* Armeni: թռիչք $^{(hy)}$ ‎(tritxk)
* Búlgar: полет $^{(bg)}$ m. ‎(polet)
* Castellà: vuelo $^{(es)}$
* Coreà: 날기 $^{(ko)}$ ‎(nalgi)
* Danès: flyvning $^{(da)}$ c.
* Eslovè: letenje $^{(sl)}$ n.
* Esperanto: flugo $^{(eo)}$
* Finès: lento $^{(fi)}$
* Francès: vol $^{(fr)}$
* Friülà: svol $^{(fur)}$
* Gallec: voo $^{(gl)}$ m.
* Georgià: გაფრენა $^{(ka)}$ ‎(gàprena)
* Grec: πτήση $^{(el)}$ f. ‎(ptissi)
* Grec antic: πτῆσις $^{(grc)}$ f. ‎(ptêsis)
* Guaraní: veve $^{(gn)}$ c.
* Hebreu: טִיסָה‎ $^{(he)}$ f.
* Hindi: उड़ान $^{(hi)}$ f.
* Ídix: פֿלי‎ $^{(yi)}$ n.
* Italià: volo $^{(it)}$
* Japonès: 飛行 $^{(ja)}$
* Kurd: firr $^{(ku)}$
* Letó: lidošana $^{(lv)}$ f.
* Lituà: skrydis $^{(lt)}$ m.
* Llatí: fuga $^{(la)}$ f., volatus $^{(la)}$ m.
* Macedoni: лет $^{(mk)}$ m.
* Noruec: flyging $^{(no)}$ m. f.
* Occità: vòl $^{(oc)}$ m.
* Persa: پرواز‎ $^{(fa)}$
* Polonès: lot $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: vôo $^{(pt)}$
* Retoromànic: sgol $^{(rm)}$ m., svoul $^{(rm)}$ m.
* Romanès: zbor $^{(ro)}$ n., zburare $^{(ro)}$ f.
* Rus: полёт $^{(ru)}$ m. ‎(poliot)
* Sard: bolu $^{(sc)}$, volu $^{(sc)}$
* Suec: flyg $^{(sv)}$ n.
* Tai: การบิน $^{(th)}$
* Turc: uçma $^{(tr)}$
* Txec: let $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: політ $^{(uk)}$ m. ‎(polit)
* Urdú: اڑان‎ $^{(ur)}$ f.
* Vietnamita: chuyến bay $^{(vi)}$
* Xinès: 飛行 $^{(zh)}$ ‎(飞行, fēixíng)
* Anglès: fly $^{(en)}$
* Castellà: fly $^{(es)}$
* Francès: fly $^{(fr)}$, jeu aérien $^{(fr)}$
* Alemany: Fliegen $^{(de)}$ unter Kosten
* Anglès: low-cost $^{(en)}$
* Castellà: vuelo $^{(es)}$ de bajo coste
* Francès: compagnie sous prix

### Verb

vol
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de voler.
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de volar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* vol. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Català antic
### Verb

vol
* tercera persona singular (él, eyl, ell) del present d'indicatiu de voler

## Francès

   * Pronúncia: /vɔl/ àudio

### Nom

vol m. ‎(plural vols)
* vol
* robatori

## Neerlandès
### Adjectiu

vol
* ple
# vot
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbɔt/, (gironí) /ˈbot/ balear /ˈvɔt/ Occidental: nord-occidental /ˈbɔt/ valencià /ˈvɔt/, /ˈbɔt/
   * Rimes: -ɔt
   * Etimologia: Del llatí vōtum ‎(«desig, promesa»), de voveō ‎(«prometre»), segle XIV.

### Nom

vot m. ‎(plural vots)
* Prometença religiosa.
* Suport donat en una elecció a una proposta o persona, acte de votar.

#### Sinònims

* (prometença) jurament
* (elecció) sufragi

#### Traduccions

* Anglès: vow $^{(en)}$
* Castellà: voto $^{(es)}$
* Francès: vœu $^{(fr)}$
* Italià: voto $^{(it)}$
* Afrikaans: stem $^{(af)}$
* Albanès: drejtë $^{(sq)}$
* Alemany: Stimme $^{(de)}$ f.
* Anglès: vote $^{(en)}$
* Àrab: صَوْت‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: քվեարկություն $^{(hy)}$ ‎(kvearkutiun)
* Belarús: го́лас $^{(be)}$ m. ‎(holas)
* Castellà: voto $^{(es)}$
* Coreà: 투표 $^{(ko)}$ ‎(tupyo)
* Danès: afstemning $^{(da)}$ c., stemme $^{(da)}$ c.
* Eslovac: hlas $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: glas $^{(sl)}$
* Esperanto: voĉdono $^{(eo)}$, baloto $^{(eo)}$
* Estonià: hääletamine $^{(et)}$
* Finès: äänestys $^{(fi)}$
* Francès: vote $^{(fr)}$
* Gallec: voto $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: pleidlais $^{(cy)}$ f.
* Georgià: ხმა $^{(ka)}$ ‎(khma)
* Grec: ψηφοφορία $^{(el)}$ f. ‎(psifoforia)
* Grec antic: ψηφοφορίᾱ $^{(grc)}$ f. ‎(psēphophoríā)
* Hebreu: בְּחִירָה‎ $^{(he)}$ f.
* Hindi: वोट $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: szavazás $^{(hu)}$
* Irlandès: vóta $^{(ga)}$ m.
* Islandès: kosning $^{(is)}$ f.
* Italià: voto $^{(it)}$
* Japonès: 投票 $^{(ja)}$
* Letó: balsošana $^{(lv)}$
* Lituà: balsas $^{(lt)}$
* Llatí: suffragium $^{(la)}$ n.
* Macedoni: глас $^{(mk)}$ m.
* Maori: poti $^{(mi)}$
* Neerlandès: stem $^{(nl)}$ f., stembusgang $^{(nl)}$ m.
* Occità: vòt $^{(oc)}$ m.
* Polonès: głos $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: voto $^{(pt)}$ m.
* Romanès: vot $^{(ro)}$ n.
* Rus: го́лос $^{(ru)}$ m. ‎(golos)
* Serbocroat: глас $^{(sh)}$, glas $^{(sh)}$ m.
* Suec: röstning $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: овоз $^{(tg)}$
* Tagal: boto $^{(tl)}$
* Tai: เสียง $^{(th)}$
* Turc: oylama $^{(tr)}$
* Txec: hlas $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: го́лос $^{(uk)}$ m. ‎(holos)
* Urdú: ووٹ‎ $^{(ur)}$ m.
* Vietnamita: bỏ phiếu $^{(vi)}$
* Xinès: 投票 $^{(zh)}$ ‎(tóupiào)

### Verb

vot
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de votar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# watt
## Català

   * Pronúncia: /ˈbat/
   * Rimes: -at
   * Homòfon: bat
   * Etimologia: Manlleu no adaptat de l'anglès watt, del físic escocès James Watt (1736-1819).

### Nom

watt m. ‎(plural watts)
* En el Sistema Internacional d'Unitats, unitat que mesura la potència i que correspon al treball d'un joule realitzat durant un segon.

#### Derivats

* W (símbol)

#### Traduccions

* Anglès: watt $^{(en)}$
* Castellà: vatio $^{(es)}$ m.
* Francès: watt $^{(fr)}$ m.
* Italià: watt $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# xafa-roques
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌʃa.fəˈrɔ.kəs/, occidental /ˌt͡ʃa.faˈrɔ.kes/
   * Rimes: -ɔkes

### Nom

xafa-roques m. ‎(plural invariable)
* aferrapedres

### Miscel·lània

* Síl·labes: xa·fa·ro·ques (4)

### Vegeu també

* xafa-roques. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# xarrup
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃəˈrup/, occidental /t͡ʃaˈrup/
   * Rimes: -up
   * Etimologia: De xarrupar i la desinència Ø, segle XIX. Com a sinònim de sorbet és un terme promogut per ultracorrecció, en pensar-se que era un castellanisme.

### Nom

xarrup m. ‎(plural xarrups)
* Acte de xarrupar, glop que es pren xarrupant.
* (col·loquial) sorbet

#### Derivats

* beure a xarrup: xarrupar

#### Sinònims

* [1] glop
* [2] sorbet

#### Traduccions
### Verb

xarrup
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de xarrupar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xar·rup (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
# xat
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʃat/, occidental /ˈt͡ʃat/
   * Rimes: -at
   * Homòfon: Txad ‎(occidental)
   * Etimologia: De l'anglès chat.

### Nom

xat m. ‎(plural xats)
* Tertúlia a través d'Internet.

#### Traduccions

* Alemany: Chat $^{(de)}$
* Anglès: chat $^{(en)}$
* Asturià: chat $^{(ast)}$
* Castellà: chat $^{(es)}$
* Francès: chat $^{(fr)}$, bavardage $^{(fr)}$
* Llengua de signes catalana: XAT $^{(csc)}$
* Polonès: czat $^{(pl)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: tax $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# xerric-xerrac
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃəˌrik.ʃəˈrak/, occidental /t͡ʃeˌrik.t͡ʃeˈrak/
   * Rimes: -ak
   * Etimologia: Onomatopeic, relacionat amb xerricar i xerrar.

### Nom

xerric-xerrac m. ‎(plural xerric-xerracs)
* Instrument idiòfon de fusta amb una llengüeta que, en fer giravoltar la peça on va fixada, bat successivament les dents d'una roda dentada fixada al mànec, i produeix així un seguit de sorolls secs i desagradables.

#### Sinònims

* carrau, xerrac, carranc

#### Traduccions

* Alemany: Ratsche $^{(de)}$ f.
* Anglès: ratchet $^{(en)}$
* Castellà: carraca $^{(es)}$
* Francès: crécelle $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: xer·ric·xer·rac (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* xerric-xerrac. Terminologia dels instruments musicals. Informació cedida per TERMCAT.
# xip
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʃip/, occidental /ˈt͡ʃip/
   * Rimes: -ip
   * Etimologia: De l'anglès chip.

### Nom

xip m. ‎(plural xips)
* (electrònica) Circuit electrònic encapsulat que realitza una funció electrònica concreta.
* (hoquei sobre herba) Llançament executat colpejant la bola amb el rebot de l'estic resultant d'haver-lo fet picar contra terra, de manera que la bola s'eleva amb una paràbola molt pronunciada.
* (golf) Cop d'aproximació molt curt en què la bola agafa poca elevació i rodola en tocar a terra.

#### Traduccions

* Anglès: chip $^{(en)}$
* Castellà: chip $^{(es)}$
* Anglès: bump and run $^{(en)}$, chip and run $^{(en)}$, chip shot $^{(en)}$
* Castellà: chip $^{(es)}$, golpe rodado $^{(es)}$
* Francès: coup d'approche roulé $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: pix $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* xip. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# xoc
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʃɔk/, occidental /ˈt͡ʃɔk/
   * Rimes: -ɔk
   * Etimologia: [1] De xocar. En sentit patològic és un calc semàntic de l'anglès shock, segle XVIII.
   * Etimologia: [2] De l'anglès chalk.

### Nom

xoc m. ‎(plural xocs)
* topada, col·lisió
* (anglicisme, patologia) trauma

#### Sinònims

* cop, topada, trompada, impacte

#### Traduccions

* Alemany: Aufprall $^{(de)}$ m., Stoß $^{(de)}$ m.
* Anglès: impact $^{(en)}$, crash $^{(en)}$
* Castellà: choque $^{(es)}$
* Eslovac: náraz $^{(sk)}$ m.
* Francès: choc $^{(fr)}$, collision $^{(fr)}$, carambolage $^{(fr)}$ m.
* Italià: scontro $^{(it)}$ m.
* Polonès: uderzenie $^{(pl)}$ n., zderzenie $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: choque $^{(pt)}$
* Romanès: șoc $^{(ro)}$, izbitură $^{(ro)}$ f.
* Rus: столкнове́ние $^{(ru)}$ n. ‎(stolknovénie)
* Anglès: shock $^{(en)}$
* Castellà: choque $^{(es)}$
* Francès: choc $^{(fr)}$
* Portuguès: choque $^{(pt)}$
* Romanès: șoc $^{(ro)}$

### Nom

xoc m. ‎(plural xocs)
* (menorquí) guix

### Verb

xoc
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de xocar.

#### Variants

* xoco, xoque, xoqui

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
# xot
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʃɔt/, occidental /ˈt͡ʃɔt/
   * Rimes: -ɔt
   * Etimologia: Onomatopeic.

### Nom

xot m. ‎(plural xots)
* Au petita de plomatge gris marbrenc, cap arrodonit i amb un crit característic (Otus scops).
* (central, nord-occidental) Cabrit de llet.
* (mallorquí) Anyell.

#### Traduccions

* Castellà: choto $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# xuc
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʃuk/, occidental /ˈt͡ʃuk/
   * Rimes: -uk
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

xuc m. ‎(plural xucs)
* (numismàtica, argot, obsolet) Moneda de cinc pessetes d'argent encunyada a Espanya entre 1869 i 1899.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC
# zarb
## Català

   * Pronúncia: /ˈzarp/
   * Rimes: -aɾp
   * Etimologia: Del persa ضرب ‎(ẓarb).

### Nom

zarb m. ‎(plural zarbs)
* tombak

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* zarb. Terminologia dels instruments musicals. Informació cedida per TERMCAT.

## Anglès
### Nom

zarb
* tombak

#### Sinònims

* tombak

### Vegeu també

* zarb. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].

## Castellà

   * Pronúncia: peninsular \ˈθaɾβ\, americà \ˈsaɾβ\
   * Rimes: -aɾb

### Nom

zarb m. ‎(plural zarbs)
* tombak

#### Sinònims

* tombak

### Vegeu també

* zarb. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].

## Francès

   * Pronúncia: /zaʁb/

### Nom

zarb m. ‎(plural zarbs)
* tombak

#### Sinònims

* tombak

### Vegeu també

* zarb. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# zel
## Català

   * Pronúncia: /ˈzɛɫ/
   * Rimes: -ɛl
   * Parònim: cel
   * Etimologia: Del llatí zēlus, del grec antic ζῆλος ‎(zêlos), de ζηλόω ‎(zēlóō, «emular, estar gelós»), segle XIII.

### Nom

zel m. ‎(plural zels)
* Esforç curós aplicat a la feina o a qualsevol obligació o objectiu.
* Gran ànsia i esforç dedicats a afavorir un objectiu, ideal o persona.
* Apetit sexual animal, especialment quan és temporal.
    «BRUNO: [...] La característica principal de Grindr és que els perfils estan ordenats per proximitat. ÀLEX: És a dir, que l'usuari que és més a prop teu surt en primera posició a la llista, cosa que estalvia temps en cas que vagis més calent que una gossa en zel.» (Guillem Clua, «Smiley: després de l'amor» (pàg. 133), dins de Smiley, maig 2021.)

#### Traduccions

* Alemany: Brunst $^{(de)}$ f.
* Anglès: zeal $^{(en)}$
* Castellà: celo $^{(es)}$ m.

### Verb

zel
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de zelar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# zheng
## Català
### Nom

zheng m. ‎(plural zhengs)
* Instrument cordòfon pinçat de la família de les cítares constituït per una caixa de ressonància de fusta de forma rectangular i corbada, d'uns 120 cm de llargada i uns 25 cm d'amplada, amb obertures acústiques laterals i amb una vintena de cordes habitualment afinades seguint l'escala pentatònica, que es toca en posició horitzontal, amb l'ajuda de diversos ponts mòbils i amb plectres en forma de didal.

#### Notes

És un instrument xinès.

#### Sinònims

* guzheng (estrangerisme xinès)

#### Traduccions

* Anglès: guzheng $^{(en)}$, zheng $^{(en)}$
* Castellà: guzheng $^{(es)}$, zheng $^{(es)}$
* Francès: guzheng $^{(fr)}$, zheng $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* zheng. Terminologia dels instruments musicals. Informació cedida per TERMCAT.

## Anglès
### Nom

zheng
* zheng

#### Sinònims

* guzheng

### Vegeu també

* zheng. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈθen(ɣ)\
       Americà: alt \ˈsenɣ\, baix \ˈsen(ɣ)\
   * Rimes: -enɡ

### Nom

zheng m. ‎(plural zhengs)
* zheng

#### Sinònims

* guzheng

### Vegeu també

* zheng. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].

## Francès
### Nom

zheng m. ‎(plural zhengs)
* zheng

#### Sinònims

* guzheng

### Vegeu també

* zheng. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].