OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# 祖母
## Japonès
### Nom

祖母 ‎(hiragana そぼ, romaji sobo)
* (per a la pròpia família, formal) àvia
    祖母から聞いたことがある。sobo kara kiita koto ga aruL'àvia me n'ha dit alguna cosa.

#### Sinònims

* おばあさん ‎(obāsan, «àvia, iaia»)
* おばあちゃん ‎(obāchan, «iaia, àvia»)

#### Relacionats

* 家族 ‎(«família»)
* 両親 ‎(«progenitors»)
* 祖父母 ‎(«tots dos avis»)
* 祖父 ‎(«avi»)
* 父 ‎(«pare»)
* 母 ‎(«mare»)
* 息子 ‎(«fill»)
* 娘 ‎(«filla»)
* 兄弟 ‎(«germans»)
* 姉 ‎(«germana gran»)
* 妹 ‎(«germana petita»)
* 兄 ‎(«germà gran»)
* 弟 ‎(«germà petit»)
* 夫 ‎(«marit»)
* 妻 ‎(«muller»)
* 義理の母 ‎(«madrastra»)
* 義理の父 ‎(«padrastre»)
# 発音
## Japonès
### Nom

発音 ‎(hiragana はつおん, romaji hatsuon)
* pronunciació
# 石綿
## Japonès

   * Etimologia: De 石 ‎(«pedra») i 綿 ‎(«cotó»).

### Nom

石綿 ‎(hiragana いしわた, romaji ishiwata)
* amiant
    石綿は非常に強靭な素材で、熱にも強い。ishiwata wa hijouni kyoujinna sozai de, netsu nimo tsuyoiL'amiant és un material increïblement tenaç i resistent a la calor.
# écran effectué loin du ballon
## Francès
### Nom

écran effectué loin du ballon m. ‎(plural écrans effectués loins du ballon)
* (basquetbol) bloqueig indirecte

### Vegeu també

* écran effectué loin du ballon. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# économies de l'éducation
## Francès
### Nom

économies de l'éducation f. pl.
* forma plural de économie de l'éducation
# économique
## Francès
### Adjectiu

économique inv. ‎(plural économiques)
* econòmic -a
# écorces
## Francès

   * Pronúncia: /eˈkɔʁs/

### Nom

écorces f. pl.
* forma plural de écorce
# écran
## Francès

   * Pronúncia: /eˈkʁɑ̃/ àudio

### Nom

écran m. ‎(plural écrans)
* pantalla
# écran collectif
## Francès
### Nom

écran collectif m. ‎(plural écrans collectifs)
* (voleibol) pantalla col·lectiva

### Vegeu també

* écran collectif. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# économiques
## Francès

   * Pronúncia: /e.ko.noˈmik/

### Adjectiu

économiques inv. pl.
* forma plural de économique
# écorce
## Francès
### Nom

écorce f. ‎(plural écorces)
* escorça
# économie de l'éducation
## Francès
### Nom

économie de l'éducation f. ‎(plural économies de l'éducation)
* economia de l'educació

### Vegeu també

* économie de l'éducation. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# écran individuel
## Francès
### Nom

écran individuel m. ‎(plural écrans individuels)
* (voleibol) pantalla individual

### Vegeu també

* écran individuel. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# ínfimes
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈiɱ.fi.məs/, occidental /ˈiɱ.fi.mes/

### Adjectiu

ínfimes f. pl.
* Forma plural de ínfima.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ín·fi·mes (3)
# índoles
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈin.du.ɫəs/ balear /ˈin.do.ɫəs/, /ˈin.du.ɫəs/ Occidental: /ˈin.do.ɫes/

### Nom

índoles f. pl.
* Forma plural de índole.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ín·do·les (3)
* Heterograma de 7 lletres (deilnos)
* Anagrames: desolin, Leònids
# ínfims
## Català

   * Pronúncia: /ˈiɱ.fims/

### Adjectiu

ínfims m. pl.
* Forma plural de ínfim.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ín·fims (2)
# ínfim
## Català

   * Pronúncia: /ˈiɱ.fim/
   * Etimologia: Del llatí infĭmus, superlatiu de infĕrus.

### Nom

ínfim m. ‎(plural ínfims)
* (matemàtiques) Major de les cotes inferiors d'un conjunt, pertanyent o no a aquest.

### Adjectiu

ínfim m. ‎(femení ínfima, plural masculí ínfims, plural femení ínfimes)
* Molt petit i poc rellevant.

#### Traduccions

* Castellà: ínfimo $^{(es)}$ m.
* Esperanto: malgrandega $^{(eo)}$, miniatura $^{(eo)}$, liliputa $^{(eo)}$, mikroskopa $^{(eo)}$
* Francès: infime $^{(fr)}$ m. f.
* Gallec: ínfimo $^{(gl)}$ m.
* Portuguès: ínfimo $^{(pt)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ín·fim (2)
* Anagrama: finim

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
# ínfima
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈiɱ.fi.mə/, occidental /ˈiɱ.fi.ma/

### Adjectiu

ínfima f. ‎(plural ínfimes)
* Forma femenina de ínfim.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ín·fi·ma (3)
* Anagrames: infami, infamí

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈiɱ.fi.ma\
       Americà: alt \ˈiɱ.f(i).ma\, baix \ˈiŋ.fi.ma\, austral \ˈiɱ.fi.ma\
   * Rimes: -infima

### Adjectiu

ínfima f. ‎(plural ínfimas)
* forma femenina de ínfimo
# ínfimo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈiɱ.fi.mo\
       Americà: alt \ˈiɱ.f(i).mo\, baix \ˈiŋ.fi.mo\, austral \ˈiɱ.fi.mo\
   * Rimes: -infimo

### Adjectiu

ínfimo m. ‎(femení ínfima, plural masculí ínfimos, plural femení ínfimas)
* ínfim

### Miscel·lània

* Síl·labes: ín·fi·mo (3)
# ínfimos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈiɱ.fi.mos\, meridional \ˈiɱ.fi.moh\
       Americà: alt \ˈiɱ.fi.m(o)s\, baix \ˈiŋ.fi.moh\, austral \ˈiɱ.fi.mos\
   * Rimes: -infimos

### Adjectiu

ínfimos m. pl.
* forma plural de ínfimo
# ínia
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈi.ni.ə/, occidental /ˈi.ni.a/
   * Rimes: -inia

### Nom

ínia f. ‎(plural ínies)
* dofí de l'Amazones

### Miscel·lània

* Síl·labes: í·ni·a (3)
* Anagrames: aïni, aïní

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# índole
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈin.du.ɫə/ balear /ˈin.do.ɫə/, /ˈin.du.ɫə/ Occidental: /ˈin.do.ɫe/
   * Etimologia: Del llatí indŏles ‎(«talent, naturalesa»), segle XIX.

### Nom

índole f. ‎(plural índoles)
* Condició intrínseca, pròpia, interioritzada.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: ín·do·le (3)
* Heterograma de 6 lletres (deilno)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# ínfimas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈiɱ.fi.mas\, meridional \ˈiɱ.fi.mah\
       Americà: alt \ˈiɱ.fi.m(a)s\, baix \ˈiŋ.fi.mah\, austral \ˈiɱ.fi.mas\
   * Rimes: -infimas

### Adjectiu

ínfimas f. pl.
* forma plural de ínfima
# yli
## Finès
### Postposició

yli
* a sobre (regeix cas genitiu)
    rautatieaseman yli siltael pont sobre l'estació de ferrocarril

#### Antònims

* ali

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Kielitoimiston sanakirja sobre yli
# yhtä
## Finès
### Adverbi

yhtä
* igualment, igual de
    tämä juusto on yhtä halpaaaquest formatge és igual de barat
    yhtä aikaaalhora, al mateix temps, simultàniament
* tan (en la construcció comparativa amb kuin)
    kissa on yhtä suuri kuin koirael gat és tan gran com el gos

### Vegeu també

* kuin
* Per a més informació vegeu l'entrada al Kielitoimiston sanakirja sobre yhtä
# yksi kuva kertoo enemmän kuin tuhat sanaa
## Finès
### Proverbi

yksi kuva kertoo enemmän kuin tuhat sanaa
* una imatge val més que mil paraules
# ylös
## Finès
### Adverbi

ylös
* amunt, cap amunt
    portaita ylös ja kunto nouseepugeu escales i la vostra forma física millorarà(literalment, «escales amunt i la forma física augmenta»)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Kielitoimiston sanakirja sobre ylös
# yksi
## Finès
### Nom

yksi ‎(genitiu yhden, partitiu yhtä)
* u, un, una (numeral)

#### Sinònims

* yks (col·loquial)

### Vegeu també

* ensimmainen
* yksitoista
* Article corresponent a la Viquipèdia en finès
* Per a més informació vegeu l'entrada al Kielitoimiston sanakirja sobre yksi
# yleft
## Anglès
### Verb

yleft
* participi de lift
# yip
## Francès
### Nom

yip m. ‎(plural yips)
* (golf, anglicisme) yips

#### Sinònims

* yips

### Vegeu també

* yip. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# zona restringida
## Català
### Nom

zona restringida f. ‎(plural zones restringides)
* (basquetbol) ampolla

### Vegeu també

* zona restringida. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Castellà
### Nom

zona restringida f. ‎(plural zonas restringidas)
* (basquetbol) ampolla

#### Sinònims

* área restringida
* botella
* zona de 3 segundos

### Vegeu també

* zona restringida. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# zonas 1
## Castellà
### Nom

zonas 1 f. pl.
* forma plural de zona 1
# zona lliure
## Català
### Nom

zona lliure f. ‎(plural zones lliures)
* (voleibol) Sector de l'àrea de joc situat al voltant de la pista de joc, amb una amplada de 2 m en pista coberta i de 3 m a l'aire lliure, que s'ha de mantenir lliure d'obstacles que puguin dificultar el desenvolupament del joc.

#### Notes

A la zona lliure hi ha la zona de substitució.

#### Traduccions

* Anglès: clear space $^{(en)}$, free zone $^{(en)}$
* Castellà: zona libre $^{(es)}$
* Francès: zone libre $^{(fr)}$

### Vegeu també

* zona lliure. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# zonas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈθo.nas/, meridional /ˈθo.nah/
       Americà: alt /ˈso.n(a)s/, baix /ˈso.nah/, austral /ˈso.nas/
   * Rimes: -onas

### Nom

zonas f. pl.
* forma plural de zona
# zona libre
## Castellà
### Nom

zona libre f. ‎(plural zonas libres)
* (voleibol) zona lliure

### Vegeu també

* zona libre. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# zona neutral
## Català
### Nom

zona neutral f. ‎(plural zones neutrals)
* (basquetbol) Cadascuna de les àrees d'una pista de joc situades a banda i banda de les ampolles, on han d'estar-se els jugadors quan s'executa un tir lliure.
* (futbol americà) Zona imaginària d'un camp de joc delimitada pels extrems per la línia de scrimmage i la línia defensiva i, pels costats, per les línies de banda.
* (hoquei sobre gel) zona central

#### Traduccions

* Anglès: neutral zone $^{(en)}$
* Castellà: zona neutral $^{(es)}$
* Francès: zone neutre $^{(fr)}$
* Anglès: neutral zone $^{(en)}$
* Castellà: zona neutral $^{(es)}$
* Francès: zone neutre $^{(fr)}$

### Vegeu també

* zona neutral. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Castellà
### Nom

zona neutral f. ‎(plural zonas neutrales)
* (basquetbol, futbol americà) zona neutral
* (hoquei sobre gel) zona central

#### Sinònims

* zona central (hoquei sobre gel)

### Vegeu també

* zona neutral. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# zonas 3
## Castellà
### Nom

zonas 3 f. pl.
* forma plural de zona 3
# zona orbicularis
## Llatí
### Nom

zona orbicularis
* (Terminologia Anatomica) zona orbicular, lligament anular de Weber, zona de Weber

### Vegeu també

* zona orbicularis. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# zonas 2
## Castellà
### Nom

zonas 2 f. pl.
* forma plural de zona 2
# zonas 4
## Castellà
### Nom

zonas 4 f. pl.
* forma plural de zona 4
# έψιλον
## Grec
### Nom

έψιλον ‎(épsilon) n. ‎(invariable)
* èpsilon, lletra ε ‎(e) Ε ‎(E)
# ήτα
## Grec
### Nom

ήτα ‎(ita) n. ‎(invariable)
* eta, lletra η ‎(i) Η ‎(I)
# άγω
## Grec

   * Pronúncia: /ˈa.ɣo/
   * Etimologia: Del grec antic ἄγω ‎(ágō), del protoindoeuropeu *h₂eg-.

### Verb

άγω ‎(ago)
* guiar, menar
* forçar, pressionar
# άλφα
## Grec
### Nom

άλφα ‎(alfa) n. ‎(invariable)
* alfa, lletra α ‎(a) Α ‎(A)
# έ
## Grec
### Lletra

έ ‎(e) ‎(minúscula, majúscula Έ)
* Lletra èpsilon minúscula ε amb accent.
# έκνομος
## Grec
### Adjectiu

έκνομος ‎(éknomos)
* il·lícit
# έντομο
## Grec

   * Pronúncia: /ˈɛn.dɔ.mɔ/
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

έντομο ‎(éndomo)
* insecte
# ά
## Grec
### Lletra

ά ‎(a) ‎(minúscula, majúscula Ά)
* Lletra alfa minúscula α amb accent.
# άντρας
## Grec

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

άντρας ‎(andras) m. ‎(plural άντρες)
* home
* marit

#### Antònims

* γυναίκα ‎(gineka, «dona»)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en grec
# šetati
## Serbocroat

   * Pronúncia: /'ʃe:tati/
   * Etimologia: Del protoeslau *šętati (sę)

### Verb

šetati ‎(imperfectiu)
* (intransitiu) passejar
    Zimi volim da šetam po plaži.A l'hivern m'agrada passejar per la platja.

#### Derivats

* prošetati, ušetati, šetač
# šil
## Romaní
### Nom

šil ‎(plural šila)
* grafia acadèmica de śil
# Šrilank
## Vepse

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

Šrilank
* Sri Lanka

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en vepse
# šuma
## Serbocroat

   * Pronúncia: /'ʃuma/
   * Etimologia: Probablement relacionat amb el protoeslau *gajь ‎(«bosc petit»), tot i que Petar Skok defensa que té un origen prebalcànic en l'iliri o el traci i, per tant, seria cognat de l'albanès proshëm ‎(«fusta»).

### Nom

šuma f.
* bosc
    Osećam se mirno u šumi.Al bosc em sento en pau.
    Na Pirinejima postoje jelove šume.Al Pirineu hi ha boscos d'avets.

#### Declinació

Declinació de šuma :
| | singular | plural |
| nominatiu | šuma | šume |
| vocatiu | šumo | šume |
| acusatiu | šumu | šume |
| genitiu | šume | šuma |
| datiu | šumi | šumama |
| locatiu | šumi | šumama |
| instrumental | šumom | šumama |

#### Derivats

* šumar, šumarak, šumovit, šumski, šumostepa
# štruktúra
## Eslovac
### Nom

štruktúra f.
* estructura
# Ŭ
## Esperanto
### Lletra

Ŭ ‎(majúscula, minúscula ŭ)
* Vint-i-sisena lletra de l'alfabet esperantista.

#### Relacionats

Alfabet esperantista: a A, b B, c C, ĉ Ĉ, d D, e E, f F, g G, ĝ Ĝ, h H, ĥ Ĥ, i I, j J, ĵ Ĵ, k K, l L, m M, n N, o O, p P, r R, s S, ŝ Ŝ, t T, u U, ŭ Ŭ, v V, z Z
# şubat
## Turc

   * Pronúncia: şubat

### Nom

şubat
* febrer
# šila
## Romaní
### Nom

šila
* grafia acadèmica de śila
# šošoj
## Romaní
### Nom

šošoj
* grafia acadèmica de śośoj
# zooarqueología
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /θo.o.aɾ.ke.o.loˈxi.a/, meridional /θo.o.aɾ.ke.o.loˈhi.a/
       Americà: alt /so.o.aɾ.k(e).o.loˈxi.a/, baix /so.o.aɾ.ke.o.loˈhi.a/, austral /so.o.aɾ.ke.o.loˈxi.a/
   * Rimes: -ia

### Nom

zooarqueología f. ‎(plural zooarqueologías)
* (arqueologia) arqueozoologia

#### Sinònims

* arqueozoología

### Miscel·lània

* Síl·labes: zo·o·ar·que·o·lo·gí·a (8)

### Vegeu també

* zooarqueología. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# zooarqueologías
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /θo.o.aɾ.ke.o.loˈxi.as/, meridional /θo.o.aɾ.ke.o.loˈhi.ah/
       Americà: alt /so.o.aɾ.ke.o.loˈxi.(a)s/, baix /so.o.aɾ.ke.o.loˈhi.ah/, austral /so.o.aɾ.ke.o.loˈxi.as/
   * Rimes: -ias

### Nom

zooarqueologías f. pl.
* forma plural de zooarqueología
# zoogeograf
## Suec

   * Etimologia: Retroformació a partir de zoogeografi.

### Nom

zoogeograf c. ‎(plural indefinit zoogeografer, plural definit zoogeograferna)
* zoogeògraf

#### Sinònims

* djurgeograf
# zoogeografisk
## Suec

   * Etimologia: De zoogeografi ‎(«zoogeografia») i el sufix -isk.

### Adjectiu

zoogeografisk
* zoogeogràfic

#### Sinònims

* djurgeografisk
# zoo-
## Català

   * Etimologia: Del grec antic ζῷον ‎(zôion, «animal»).

### Prefix

zoo-
* Forma prefixada que significa animal.
    zoo- + -logia → zoologia

#### Derivats
### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# zooarchaeologist
## Anglès
### Nom

zooarchaeologist ‎(plural zooarchaeologists)
* (arqueologia) arqueozoòleg

### Vegeu també

* zooarchaeologist. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# zooarchaeology
## Anglès
### Nom

zooarchaeology ‎(incomptable)
* (arqueologia) arqueozoologia

#### Sinònims

* archaeozoology

### Vegeu també

* zooarchaeology. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# zoogeografi
## Suec

   * Etimologia: Del prefix zoo- ‎(«zoo-») i geografi ‎(«geografia»).

### Nom

zoogeografi c. ‎(singular definit zoogeografin, sense plural)
* zoogeografia, geografia animal

#### Derivats

* zoogeograf
* zoogeografisk

#### Sinònims

* djurgeografi

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en suec.
# zooarchaeologists
## Anglès
### Nom

zooarchaeologists
* forma plural de zooarchaeologist
# zoologi
## Suec

   * Etimologia: Del francès zoologie, construït sobre el grec ζῷον ‎(zôion) («animal») i -logie.

### Nom

zoologi c. (sense plural)
* zoologia

#### Derivats

* zoologisk
# اوګاندا
## Paixtu

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

اوګاندا ‎(manca transliteració)
* Uganda

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en paixtu
# اوگاندا
## Persa

   * Pronúncia: /uːɡɑːndɑː/ (clàssic), /uːɡɒːndɒː/ (Dari), /uːɡɒːndɒː/ (Iran), /uɡɔːndɔː/ (Tadjikistan)
   * Etimologia: Del suahili Uganda, del ganda Buganda.

### Nom propi

اوگاندا ‎(Ugândâ)
* Uganda

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en persa

## Mazanderani

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

اوگاندا ‎(manca transliteració)
* Uganda

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en mazanderani
# ايفريکانز
## Urdú
### Nom

ايفريکانز ‎(manca transliteració)
* afrikaans
# بارسلون
## Persa

   * Pronúncia: (pendent)

### Nom propi

بارسلون ‎(manca transliteració)
* Barcelona (ciutat).
# باريز
## Plantilla:-ary-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

باريز ‎(bārīz) f.
* París

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en àrab marroquí
# برتقال
## Àrab
### Nom

برتقال • ‎(manca transliteració)
* Taronja (fruita).
# برشلونة
## Àrab
### Nom propi

برشلونة • ‎(manca transliteració)
* Barcelona (capital catalana).
# بحث
## Àrab

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

بَحْث • ‎(manca transliteració) m. ‎(plural بُحُوث o أَبْحَاث)
* investigació
# باب
## Àrab
### Nom

باب • ‎(manca transliteració) m.
* porta
# باجاتا
## Àrab
### Nom

باجاتا • ‎(manca transliteració) ?
* bachata
# zumzejaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /zum.zəˈʒa.βən/ balear /zum.zəˈd͡ʒa.vən/, /zum.zəˈʒa.vən/ Occidental: nord-occidental /zum.zeˈʒa.βen/ valencià /zum.zeˈd͡ʒa.ven/, /zum.zeˈd͡ʒa.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

zumzejaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de zumzejar.
# zumzejaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /zum.zəˈʒa.βəs/ balear /zum.zəˈd͡ʒa.vəs/, /zum.zəˈʒa.vəs/ Occidental: nord-occidental /zum.zeˈʒa.βes/ valencià /zum.zeˈd͡ʒa.ves/, /zum.zeˈd͡ʒa.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

zumzejaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de zumzejar.
# zumzejàs
## Català
### Verb

zumzejàs
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb zumzejar.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb zumzejar.
# zumzejo
## Català
### Verb

zumzejo
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de zumzejar.
# zumzejà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /zum.zəˈʒa/ balear /zum.zəˈd͡ʒa/, /zum.zəˈʒa/ Occidental: nord-occidental /zum.zeˈʒa/, valencià /zum.zeˈd͡ʒa/
   * Rimes: -a

### Verb

zumzejà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de zumzejar.
# zumzejàreu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /zum.zəˈʒa.ɾəw/ balear /zum.zəˈd͡ʒa.ɾəw/, /zum.zəˈʒa.ɾəw/ Occidental: nord-occidental /zum.zeˈʒa.ɾew/, valencià /zum.zeˈd͡ʒa.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

zumzejàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de zumzejar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb zumzejar.
# zumzejàrem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /zum.zəˈʒa.ɾəm/ balear /zum.zəˈd͡ʒa.ɾəm/, /zum.zəˈʒa.ɾəm/ Occidental: nord-occidental /zum.zeˈʒa.ɾem/, valencià /zum.zeˈd͡ʒa.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

zumzejàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de zumzejar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb zumzejar.
# zumzejàssem
## Català
### Verb

zumzejàssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb zumzejar.
# zumzejàsseu
## Català
### Verb

zumzejàsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb zumzejar.
# ꯁꯤꯓꯦꯀꯣꯁ꯭ꯂꯣꯚꯥꯀꯤꯌꯥ
## Plantilla:-mni-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ꯁꯤꯓꯦꯀꯣꯁ꯭ꯂꯣꯚꯥꯀꯤꯌꯥ ‎(manca transliteració)
* Txecoslovàquia

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en manipurí
# ꯌꯨꯒꯥꯟꯗꯥ
## Plantilla:-mni-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ꯌꯨꯒꯥꯟꯗꯥ ‎(manca transliteració)
* Uganda

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en manipurí
# 가스파초
## Coreà

   * Pronúncia: /ka̠sʰɯpʰa̠t͡ɕʰo̞/
   * Etimologia: Del castellà gazpacho.

### Nom

가스파초 ‎(gaseupacho)
* gaspatxo

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en coreà
# 黒玉
## Japonès
### Nom

黒玉 ‎(hiragana くろだま, romaji kurodama)
* bola de color negre
* (normalment com a 黒玉の瞳 (kurodama no hitomi) pupil·la (ben negra)
    黒玉の瞳が、強く輝いている。kurodama no hitomi ga, tsuyoku kagayaiteiruLes pupil·les ben negres li brillaven amb força.

### Nom

黒玉 ‎(hiragana こくぎょく, romaji kokugyoku)
* atzabeja
    黒玉：青玉よりレア度が高い。kokugyoku: seigyoku yori reado ga takaiAtzabeja: té una raresa més elevada que el safir.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en japonès
# 黔
## Xinès
### Nom propi

黔 ‎(tradicional i simplificat, pinyin Qián)
* Guizhou (província de Xina).

#### Sinònims

* 贵州 ‎(guìzhōu)

#### Compostos i expressions

* 滇黔黄檀 ‎(diānqiánhuángtán)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 계층
## Coreà
### Nom

계층 ‎(gyecheung)
* jerarquia
# 공산주의
## Coreà

   * Pronúncia: /ˈko̞ːŋsʰa̠nd͡ʑuɰi/
   * Etimologia: De 共産 ‎(«producció col·lectiva») i 主義 ‎(«doctrina»).

### Nom

공산주의 ‎(gongsanjuui) ‎(hanja 共産主義)
* comunisme

#### Derivats

* 공산주의자 ‎(gongsanjuuija)

#### Relacionats

* 반공 ‎(ban-gong)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en coreà
* Per a més informació vegeu l'entrada al dict.com sobre 공산주의
# 과산화물
## Coreà

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

과산화물 ‎(gwasanhwamul)
* peròxid

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en coreà
* Per a més informació vegeu l'entrada al dict.com sobre 과산화물
# 龍樹
## Xinès
### Nom propi

龍樹 ‎(simplificat 龙树, pinyin Lóngshù)
* Nagarjuna

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 과두제
## Coreà

   * Pronúncia: [ˈkwa̠(ː)dud͡ʑe̞]
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

과두제 ‎(gwaduje) ‎(hanja 寡頭制)
* oligarquia

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en coreà
* Per a més informació vegeu l'entrada al dict.com sobre 과두제
# îslamofobî
## Kurd

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: De îslam, l'infix -o- i el sufix -fobî, del francès islamophobie o de l'anglès islamophobia.

### Nom

îslamofobî
* islamofòbia

#### Sinònims

* dijîslamîtî

#### Derivats

* îslamofobîk

#### Relacionats

* îslamofob

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en kurd
# înotătorule
## Romanès
### Nom

înotătorule
* vocatiu singular de înotător
# înotătorul
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -ul.

### Nom

înotătorul
* nominatiu i acusatiu definit singular de înotător
# ñ
## Castellà
### Lletra

ñ ‎(minúscula, majúscula Ñ)
* Enya, quinzena lletra de l'alfabet castellà.

#### Relacionats

Alfabet castellà: a A, b B, c C, d D, e E, f F, g G, h H, i I, j J, k K, l L, m M, n N, ñ Ñ, o O, p P, q Q, r R, s S, t T, u U, v V, w W, x X, y Y, z Z lletres modificades: á Á, é É, í Í, ó Ó, ú Ú, ü Ü; dígrafs de l’antic alfabet: ch, ll

#### Sinònims

* eñe
# înotătorilor
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -lor.

### Nom

înotătorilor
* genitiu i datiu definit plural de înotător
* vocatiu plural de înotător
# înţelege
## Romanès

   * Pronúncia: /ɨn.ʦe'le.ʤe/

### Verb

înţelege
* comprendre
# ï
## Català
### Lletra

ï ‎(minúscula, majúscula Ï)
* Lletra i amb dièresi.

#### Relacionats

Alfabet català: a A, b B, c C, d D, e E, f F, g G, h H, i I, j J, k K, l L, m M, n N, o O, p P, q Q, r R, s S, t T, u U, v V, w W, x X, y Y, z Z lletres modificades: à À, è È, é É, í Í, ï Ï, ò Ò, ó Ó, ú Ú, ü Ü, ç Ç, l·l L·L

## Francès
### Lletra

ï ‎(minúscula, majúscula Ï)
* Lletra i amb dièresi.

#### Relacionats

Alfabet francès: a A, b B, c C, d D, e E, f F, g G, h H, i I, j J, k K, l L, m M, n N, o O, p P, q Q, r R, s S, t T, u U, v V, w W, x X, y Y, z Z lletres modificades: à À, â Â, æ Æ, ç Ç, è È, é É, ê Ê, ë Ë, î Î, ï Ï, ô Ô, œ Œ, ù Ù, û Û, ü Ü, ÿ Ÿ