OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# aturar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ə.tuˈɾa/ Occidental: nord-occidental /a.tuˈɾa/ valencià /a.tuˈɾaɾ/, /a.tuˈɾa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: aturà
   * Etimologia: Del llatí vulgar *attūrare, de obtūrare ‎(«tapar, barrar el pas») per confusió amb el prefix ad-, segle XII.

### Verb

aturar trans., pron., intr. ‎(pronominal aturar-se)
* Detenir, fer parar.
* Obligar a deixar de fer alguna cosa.
* (esports de pilota) Interceptar la pilota, la bola o el disc per evitar un gol.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: aturo, atura, aturem

#### Sinònims

* acabar, cessar, contenir, detenir, deturar, enllestir, immobilitzar, parar, refrenar, retenir
* detenir, parar
* frenar

#### Descendents

* Sard: aturai

#### Traduccions

* Albanès: ndalem $^{(sq)}$
* Alemany: anhalten $^{(de)}$, stoppen $^{(de)}$
* Anglès: stop $^{(en)}$
* Àrab: وَقَفَ‎ $^{(ar)}$
* Armeni: անգնել $^{(hy)}$ ‎(angnel)
* Belarús: спыня́цца $^{(be)}$ ‎(spiniatsa), спыні́цца $^{(be)}$ ‎(spinitsa)
* Birmà: ရပ် $^{(my)}$
* Búlgar: спи́рам $^{(bg)}$ ‎(spíram), спра $^{(bg)}$ ‎(spra)
* Castellà: parar $^{(es)}$
* Coreà: 그치다 $^{(ko)}$ ‎(geuchida)
* Danès: stoppe $^{(da)}$, standse $^{(da)}$
* Eslovac: zastaviť $^{(sk)}$
* Eslovè: ustavljati se $^{(sl)}$, ustaviti se $^{(sl)}$
* Esperanto: halti $^{(eo)}$
* Estonià: peatama $^{(et)}$
* Finès: pysähtyä $^{(fi)}$
* Francès: arrêter $^{(fr)}$
* Gallec: parar $^{(gl)}$
* Gal·lès: stopio $^{(cy)}$
* Georgià: დადგომა $^{(ka)}$ ‎(dàdgoma)
* Grec: παύω $^{(el)}$ ‎(pavo)
* Hebreu: עָצַר‎ $^{(he)}$
* Hindi: रुकना $^{(hi)}$
* Hongarès: megáll $^{(hu)}$
* Indonesi: berhenti $^{(id)}$
* Irlandès: stad $^{(ga)}$
* Italià: fermarsi $^{(it)}$
* Japonès: 止まる $^{(ja)}$
* Kazakh: тоқталу $^{(kk)}$ ‎(toqtalw/tokhtalu)
* Kirguís: токтолуу $^{(ky)}$ ‎(toktoluu)
* Kurd: rawestîn $^{(ku)}$
* Letó: apstāties $^{(lv)}$
* Llatí: cessare $^{(la)}$, sistere $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: ATURAR $^{(csc)}$
* Neerlandès: stoppen $^{(nl)}$
* Occità: arrestar $^{(oc)}$, arturar $^{(oc)}$
* Polonès: zatrzymać się $^{(pl)}$
* Portuguès: parar $^{(pt)}$
* Rus: останавливаться $^{(ru)}$ ‎(ostanavlivatsia), останови́ться $^{(ru)}$ ‎(ostanovítsia)
* Serbocroat: заустављати се $^{(sh)}$, zaustavljati se $^{(sh)}$
* Suec: stanna $^{(sv)}$
* Tadjik: истодан $^{(tg)}$
* Tai: หยุด $^{(th)}$
* Telugu: ఆగు $^{(te)}$
* Turc: durmak $^{(tr)}$
* Txec: zastavit $^{(cs)}$
* Ucraïnès: зупиня́тися $^{(uk)}$ ‎(zupiniàtissia), зупини́тися $^{(uk)}$ ‎(zupinítissia)
* Urdú: رکنا‎ $^{(ur)}$
* Uzbek: toʻxtamoq $^{(uz)}$
* Való: arester $^{(wa)}$
* Vietnamita: dừng lại $^{(vi)}$
* Xinès: 停 $^{(zh)}$ ‎(tíng)
* Anglès: save $^{(en)}$
* Castellà: detener $^{(es)}$, parar $^{(es)}$
* Francès: arrêter $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·tu·rar (3)
* Anagrames: arruat, aürtar, rautar, traurà

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* aturar. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: aturar
# muntades
## Català

   * Pronúncia: oriental /munˈta.ðəs/, occidental /munˈta.ðes/
   * Rimes: -ades

### Nom

muntades f. pl.
* Forma plural de muntada.

### Verb

muntades
* Participi femení plural del verb muntar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mun·ta·des (3)
* Heterograma de 8 lletres (ademnstu)
# muntament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mun.təˈmen/ balear /mun.təˈment/, /mun.təˈmen/ Occidental: nord-occidental /mun.taˈmen/ valencià /mun.taˈment/, /mun.taˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De muntar i el sufix -ment, segle XVII.

### Nom

muntament m. ‎(plural muntaments)
* Sinònim de muntada.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mun·ta·ment (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# muntaments
## Català

   * Pronúncia: oriental /mun.təˈmens/, occidental /mun.taˈmens/
   * Rimes: -ens

### Nom

muntaments m. pl.
* Forma plural de muntament.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mun·ta·ments (3)
# muntada
## Català

   * Pronúncia: oriental /munˈta.ðə/, occidental /munˈta.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De muntar, segle XII.

### Nom

muntada f. ‎(plural muntades)
* Sinònim de pujada ‎(«via que remunta»).
* Acció de muntar, d’encavalcar.

#### Sinònims

* muntament, encavalcament

#### Descendents

* Sard: muntada

#### Traduccions

* Anglès: mounting $^{(en)}$, riding $^{(en)}$
* Castellà: monta $^{(es)}$ f.
* Francès: monte $^{(fr)}$ f.
* Italià: monta $^{(it)}$ f.

### Verb

muntada
* Participi femení singular del verb muntar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mun·ta·da (3)
* Anagrama: adamunt

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Sard

   * Etimologia: Del català muntada.

### Nom

muntada f.
* pujada, muntada

#### Sinònims

* alciada, altzadòglia, ampuada, picada, pigadorza, pugiada

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Ditzionàriu in línia de sa Limba e Cultura Sarda sobre muntada
# pugiada
## Sard

   * Etimologia: Del català pujada.

### Nom

pugiada f.
* pujada (via que puja)

#### Sinònims

* alciada, altzadòglia, ampuada, muntada, picada, pigadorza

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Ditzionàriu in línia de sa Limba e Cultura Sarda sobre pugiada
# pujada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /puˈʒa.ðə/ Occidental: nord-occidental /puˈʒa.ða/, valencià /puˈd͡ʒa.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De pujar, segle XIV.

### Nom

pujada f. ‎(plural pujades)
* Acció de pujar.
* Via que fa pendent cap amunt.
* Augment a l’alça, a un grau superior.
* (futbol) Moviment endavant d'un jugador o una línia de jugadors en el transcurs d'una acció ofensiva.

#### Sinònims

* (via) muntada
* (augment) puja

#### Descendents

* Sard: pugiada

#### Traduccions

* Anglès: slope $^{(en)}$
* Castellà: subida $^{(es)}$ f.
* Francès: montée $^{(fr)}$ f., côte $^{(fr)}$ f.
* Llengua de signes catalana: PUJAR $^{(csc)}$
* Anglès: raising $^{(en)}$
* Castellà: subida $^{(es)}$ f.
* Francès: hausse $^{(fr)}$ f.
* Anglès: attack up the field $^{(en)}$
* Castellà: subida $^{(es)}$
* Francès: montée $^{(fr)}$, remontée $^{(fr)}$

### Adjectiu

pujada f. ‎(plural pujades)
* Forma femenina de pujat.

### Verb

pujada
* Participi femení singular del verb pujar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: pu·ja·da (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
* pujada. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# batata
## Català

   * Pronúncia: oriental /bəˈta.tə/, occidental /baˈta.ta/
   * Rimes: -ata
   * Etimologia: De patata.

### Nom

batata f. ‎(plural batates)
* (botànica) moniato

### Miscel·lània

* Síl·labes: ba·ta·ta (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /baˈta.ta/
       Americà: alt /baˈta.t(a)/, baix /baˈta.ta/
   * Rimes: -ata

### Nom

batata f. ‎(plural batatas)
* moniato

### Miscel·lània

* Síl·labes: ba·ta·ta (3)

## Esperanto

   * Pronúncia: /baˈta.ta/

### Verb

batata ‎(plural batataj, acusatiu batatan, plural acusatiu batatajn)
* participi passiu present de bati
# bastiment
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəs.tiˈmen/ balear /bəs.tiˈment/, /bəs.tiˈmen/ Occidental: nord-occidental /bas.tiˈmen/ valencià /bas.tiˈment/, /bas.tiˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Homòfon: vestiment ‎(central)
   * Etimologia: De bastir i el sufix -ment, segle XI.

### Nom

bastiment m. ‎(plural bastiments)
* Acció de bastir.
* Estructura de construcció amb muntants i travessers que emmarca una obertura i la fixa a l’obra.
* Vaixell mitjà de transport per mar.
* Armadura d’un automòbil que fa de suport del motor i altres parts mecàniques.

#### Sinònims

* (acció de bastir) construcció, edificació
* (estructura de construcció) bastigi, marc
* (armadura d’un automòbil) bastidor, xassís

#### Descendents

* Sard: bastimentu

#### Traduccions

* Anglès: construction $^{(en)}$
* Castellà: construcción $^{(es)}$ f.
* Francès: construction $^{(fr)}$ f., bâtiment $^{(fr)}$ m.
* Italià: costruzione $^{(it)}$ f.
* Anglès: frame $^{(en)}$
* Castellà: armazón $^{(es)}$ m., marco $^{(es)}$ m.
* Francès: cadre $^{(fr)}$ m.
* Italià: armatura $^{(it)}$ f.
* Alemany: Schiff $^{(de)}$
* Anglès: ship $^{(en)}$
* Castellà: embarcación $^{(es)}$ f., bastimento $^{(es)}$ m.
* Francès: navire $^{(fr)}$ m., bâtiment $^{(fr)}$ m.
* Italià: bastimento $^{(it)}$ m., nave $^{(it)}$ f.
* Castellà: bastidor $^{(es)}$ m.
* Francès: châssis $^{(fr)}$ m.
* Italià: intelaiatura $^{(it)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bas·ti·ment (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# bastimentu
## Sard

   * Etimologia: Del català bastiment.

### Nom

bastimentu m.
* bastiment (estructura de construcció)

#### Sinònims

* cembrana, imbastimentu

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Ditzionàriu in línia de sa Limba e Cultura Sarda sobre bastimentu
# siatkówka
## Polonès

   * Pronúncia: /ɕatˈkuf.ka/
   * Etimologia: De siatka i el sufix -ówka.

### Nom

siatkówka f.
* (anatomia) retina
* (esports, generalment en singular) voleibol

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | siatkówka | siatkówki |
| Genitiu | siatkówki | siatkówek |
| Datiu | siatkówce | siatkówkom |
| Acusatiu | siatkówkę | siatkówki |
| Instrumental | siatkówką | siatkówkami |
| Locatiu | siatkówce | siatkówkach |
| Vocatiu | siatkówko | siatkówki |

### Miscel·lània

* Síl·labes: siat·ków·ka (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en polonès
* Article corresponent a la Viquipèdia en polonès
* Per a més informació vegeu l'entrada al Wielki słownik języka polskiego sobre siatkówka
* Per a més informació vegeu l'entrada al Słownik Języka Polskiego sobre siatkówka
# wesoły
## Polonès

   * Pronúncia: /vɛˈsɔ.wɨ/
   * Etimologia: Del protoeslau *veselъ.

### Adjectiu

wesoły ‎(comparatiu weselszy, superlatiu najweselszy)
* alegre

#### Declinació

| cas | singular | singular | singular | singular | plural | plural |
| cas | masculí animat | masculí inanimat | neutre | femení | viril | no viril |
| nominatiu, vocatiu | [[wesoły Polonès|wesoły ]] | [[wesoły Polonès|wesoły ]] | [[wesołe Polonès|wesołe ]] | [[wesoła Polonès|wesoła ]] | [[weseli Polonès|weseli ]] | [[wesołe Polonès|wesołe ]] |
| genitiu | [[wesołego Polonès|wesołego ]] | [[wesołego Polonès|wesołego ]] | [[wesołego Polonès|wesołego ]] | [[wesołej Polonès|wesołej ]] | [[wesołych Polonès|wesołych ]] | [[wesołych Polonès|wesołych ]] |
| datiu | [[wesołemu Polonès|wesołemu ]] | [[wesołemu Polonès|wesołemu ]] | [[wesołemu Polonès|wesołemu ]] | [[wesołej Polonès|wesołej ]] | [[wesołym Polonès|wesołym ]] | [[wesołym Polonès|wesołym ]] |
| acusatiu | [[wesołego Polonès|wesołego ]] | [[wesoły Polonès|wesoły ]] | [[wesołe Polonès|wesołe ]] | [[wesołą Polonès|wesołą ]] | [[wesołych Polonès|wesołych ]] | [[wesołe Polonès|wesołe ]] |
| instrumental | [[wesołym Polonès|wesołym ]] | [[wesołym Polonès|wesołym ]] | [[wesołym Polonès|wesołym ]] | [[wesołą Polonès|wesołą ]] | wesołymi | wesołymi |
| locatiu | [[wesołym Polonès|wesołym ]] | [[wesołym Polonès|wesołym ]] | [[wesołym Polonès|wesołym ]] | [[wesołej Polonès|wesołej ]] | [[wesołych Polonès|wesołych ]] | [[wesołych Polonès|wesołych ]] |

#### Antònims

* smutny ‎(«trist»)

### Miscel·lània

* Síl·labes: we·so·ły (3)
* Heterograma de 6 lletres (eoswył)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Wielki słownik języka polskiego sobre wesoły
* Per a més informació vegeu l'entrada al Słownik Języka Polskiego sobre wesoły
# accídia
## Català

   * Pronúncia: oriental /əkˈsi.ði.ə/, occidental /akˈsi.ði.a/
   * Rimes: -idia
   * Etimologia: Del llatí tardà accīdia, variant de acēdia ‎(«despreocupació»), del grec antic ἀκηδίᾱ ‎(akēdíā, «indiferència, incúria»), de κῆδος ‎(kêdos, «cura»), segle XIII. Doblet del cultisme acèdia.

### Nom

accídia f. ‎(plural accídies)
* Sinònim de peresa.
* Negligència envers les coses espirituals o morals.

#### Derivats

* accidiós

#### Traduccions

* Alemany: Müßiggang $^{(de)}$ m.
* Anglès: accidie $^{(en)}$, acedia $^{(en)}$
* Basc: nagikeria $^{(eu)}$
* Castellà: acidia $^{(es)}$ f.
* Francès: accide $^{(fr)}$ f., acédia $^{(fr)}$ f.
* Italià: accidia $^{(it)}$ f.
* Romanès: lenevie $^{(ro)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ac·cí·di·a (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# pomo
## Castellà

   * Pronúncia: /ˈpo.mo/
   * Rimes: -omo
   * Etimologia: Del llatí pomum.

### Nom

pomo m. ‎(plural pomos)
* pom
* (hoquei sobre gel) tac

### Miscel·lània

* Síl·labes: po·mo (2)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre pomo
* pomo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈpo.mo/

### Nom

pomo ‎(acusatiu pomon, plural pomoj, plural acusatiu pomojn)
* poma
# erosivo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \e.ɾoˈsi.βo\
       Americà: alt /e.(ɾo)ˈsi.bo/, baix \e.ɾoˈsi.βo\
   * Rimes: -ibo
   * Etimologia: Del llatí erōsus i el sufix -ivo.

### Adjectiu

erosivo m. ‎(femení erosiva, plural masculí erosivos, plural femení erosivas)
* erosiu

#### Relacionats

* erosión

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·ro·si·vo (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre erosivo
# erosivos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \e.ɾoˈsi.βos\, meridional \e.ɾoˈsi.βoh\
       Americà: alt /e.ɾoˈsi.b(o)s/, baix \e.ɾoˈsi.βoh\, austral \e.ɾoˈsi.βos\
   * Rimes: -ibos

### Adjectiu

erosivos m. pl.
* forma plural de erosivo

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·ro·si·vos (4)
# erosivas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \e.ɾoˈsi.βas\, meridional \e.ɾoˈsi.βah\
       Americà: alt /e.ɾoˈsi.b(a)s/, baix \e.ɾoˈsi.βah\, austral \e.ɾoˈsi.βas\
   * Rimes: -ibas

### Adjectiu

erosivas f. pl.
* forma plural de erosiva

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·ro·si·vas (4)
# acèdies
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈsɛ.ði.əs/, occidental /aˈsɛ.ði.es/
   * Rimes: -ɛdies

### Nom

acèdies f. pl.
* Forma plural de acèdia.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·cè·di·es (4)
# erosiva
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.ɾuˈzi.βə/ balear /ə.ɾoˈzi.və/, /ə.ɾuˈzi.və/ Occidental: nord-occidental /e.ɾoˈzi.βa/ valencià /e.ɾoˈzi.va/, /e.ɾoˈzi.βa/
   * Rimes: -iva

### Adjectiu

erosiva f. ‎(plural erosives)
* Forma femenina de erosiu.

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·ro·si·va (4)
* Heterograma de 7 lletres (aeiorsv)

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \e.ɾoˈsi.βa\
       Americà: alt /e.(ɾo)ˈsi.ba/, baix \e.ɾoˈsi.βa\
   * Rimes: -iba

### Adjectiu

erosiva f. ‎(plural erosivas)
* forma femenina de erosivo

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·ro·si·va (4)
* Heterograma de 7 lletres (aeiorsv)
* Anagrames: averíos, ovareis, ovaréis
# erosives
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.ɾuˈzi.βəs/ balear /ə.ɾoˈzi.vəs/, /ə.ɾuˈzi.vəs/ Occidental: nord-occidental /e.ɾoˈzi.βes/ valencià /e.ɾoˈzi.ves/, /e.ɾoˈzi.βes/
   * Rimes: -ives

### Adjectiu

erosives f. pl.
* Forma plural de erosiva.

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·ro·si·ves (4)
# acèdia
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈsɛ.ði.ə/, occidental /aˈsɛ.ði.a/
   * Rimes: -ɛdia
   * Etimologia: Cultisme del llatí tardà acēdia ‎(«despreocupació»), del grec antic ἀκηδίᾱ ‎(akēdíā, «indiferència, incúria»), de κῆδος ‎(kêdos, «cura»). Doblet de accídia.

### Nom

acèdia f. ‎(plural acèdies)
* (psicologia) Estat d’apatia i malenconia.

#### Traduccions

* Castellà: acedía $^{(es)}$ f.
* Italià: acedia $^{(it)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·cè·di·a (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB, Termcat
# erosiu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.ɾuˈziw/ balear /ə.ɾoˈziw/, /ə.ɾuˈziw/ Occidental: /e.ɾoˈziw/
   * Rimes: -iw
   * Etimologia: Del llatí erōsus i el sufix -iu.

### Adjectiu

erosiu m. ‎(femení erosiva, plural masculí erosius, plural femení erosives)
* Que erosiona.

#### Traduccions

* Anglès: erosive $^{(en)}$
* Castellà: erosivo $^{(es)}$
* Francès: érosif $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·ro·siu (3)
* Heterograma de 6 lletres (eiorsu)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# fer campana
## Català

   * Etimologia: Segons Joan Amades, del costum de fer tocar a les funcions religioses a qui faltava a escola al temps en què feien alhora de deixebles i escolans, segle XX.

### Verb

fer campana
* (col·loquial, figurat) Deixar d'assistir a l'escola.

#### Sinònims

* fer pila, fer fugina, fer safrà, fer una safranada, fer full, fer fotja, fer toris, fer el salt, fer festa, fer rodó (empordanès), fer llobada (parcial), mancar, fallir, passar per alt

#### Traduccions

* Anglès: play hooky $^{(en)}$, play truant $^{(en)}$, skive $^{(en)}$
* Castellà: hacer pellas $^{(es)}$, hacer novíllos $^{(es)}$, hacer corrale $^{(es)}$, hacer campana $^{(es)}$ (catalanisme)
* Islandès: skrópa $^{(is)}$
* Italià: bigiare $^{(it)}$, marinare la scuola $^{(it)}$
* Llatí: scholam praetermittere $^{(la)}$
* Noruec: skulke $^{(no)}$
* Suec: skolka $^{(sv)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, DSFF, Optimot, PCCD
# perspectiva de gènere
## Català
### Nom

perspectiva de gènere f. ‎(plural perspectives de gènere)
* Mirada que té en compte les desigualtats entre els diferents gèneres en qualsevol àmbit vital.

#### Traduccions

* Alemany: Geschlechterperspektive $^{(de)}$ f., geschlechtsspezifische Perspektive $^{(de)}$ f.
* Anglès: gender perspective $^{(en)}$
* Castellà: perspectiva de género $^{(es)}$ f.
* Francès: perspective de genre $^{(fr)}$ f.
* Gallec: perspectiva de xénero $^{(gl)}$ f., perspectiva de género $^{(gl)}$ f. (reintegracionista)
* Italià: prospettiva di genere $^{(it)}$ f.
* Portuguès: perspectiva de género $^{(pt)}$ f., perspetiva de gênero $^{(pt)}$ f. (brasiler)
* Suec: genusperspektiv $^{(sv)}$ n.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: Termcat, PTV, ésAdir
# d'aquella manera
## Català

   * Etimologia: En contraposició a d'aquesta manera.

### Adverbi

d'aquella manera
* D’una manera poc precisa, no del tot.

#### Sinònims

* així així, mig mig, mitjanament

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DSFF
# manera
## Català

   * Pronúncia: oriental /məˈne.ɾə/, occidental /maˈne.ɾa/
   * Rimes: -eɾa
   * Etimologia: Del llatí manuaria, format per manus ‎(«mà») més el sufix -arium ‎(«pertinença») i el sufix -ia ‎(«qualitat de»), és a dir, «la forma en què les mans intervenen per a fer una cosa».

### Nom

manera f. ‎(plural maneres)
* Conjunt de qualitats o de circumstàncies que intervenen en la realització d'una activitat.
    Cal que tallis el pastís de manera que surtin vuit talls iguals.
* Forma de captenir-se en societat.
    Pots convidar la meva cosina a la reunió, té molt bones maneres.

#### Sinònims

* forma, procediment, mena, faisó
* estil, formes
* ideologia, sistema

#### Derivats

* amanerar, amanerat

#### Compostos i expressions

* d'aquella manera
* fer per manera: Procurar.
* manera de pensar: Conjunt de creences que configuren la personalitat d'algú.

#### Traduccions

* Anglès: manner $^{(en)}$
* Castellà: manera $^{(es)}$
* Francès: manière $^{(fr)}$
* Llengua de signes catalana: PROJECTE $^{(csc)}$ (forma de fer), COM $^{(csc)}$ (forma de produir-se)
* Romaní: drom $^{(rom)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·ne·ra (3)
* Anagrames: amaner, amaren, anarem, anàrem, arenam $^{(revers)}$, emanar, manaré, menara, menarà

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia: /maˈne.ɾa/
   * Rimes: -eɾa

### Nom

manera f. ‎(plural maneras)
* manera

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·ne·ra (3)
# micarrones
## Català

   * Pronúncia: oriental /mi.kəˈro.nəs/, occidental /mi.kaˈro.nes/
   * Rimes: -ones

### Nom

micarrones f. pl.
* Forma plural de micarrona.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mi·car·ro·nes (4)
# mica
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈmi.kə/, occidental /ˈmi.ka/
   * Rimes: -ika
   * Etimologia: Del llatí vulgar *mīcca, segle XIII, conservant la consonant sorda del llatí clàssic mīca ‎(«partícula»), que originà el castellà i portuguès miga amb consonat sonora.

### Nom

mica f. ‎(plural miques)
* Petita porció.
* Mineral d’un grup de la classe dels fil·losilicats, brillant, amb aspecte de làmines.

#### Derivats

* micarrona

#### Traduccions

* Anglès: bit $^{(en)}$
* Castellà: poco $^{(es)}$, migaja $^{(es)}$
* Francès: miette $^{(fr)}$ f., éclat $^{(fr)}$ m.
* Anglès: mica $^{(en)}$
* Castellà: mica $^{(es)}$
* Francès: mica $^{(fr)}$ m.

### Adverbi

mica
* (antic, eivissenc) gens
* (antic) pas (reforçant frases negatives)

#### Relacionats

* de mica en mica
* gens ni mica
* una mica

### Miscel·lània

* Síl·labes: mi·ca (2)
* Anagrames: acim $^{(alfagrama)}$, amic, caïm, Caïm, camí, cima

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈmiː.ka/
   * Etimologia: De l'arrel protoindoeuropea *smeī- ‎(«pessigar, gratar, esmicolar»).

### Nom

mīca f. ‎(genitiu mīcae)
* partícula, fragment, tros
* (llatí medieval) bocí de pa negre, molla
* (mineralogia) mica
* gra, mica, en l'expressió negativa (gens ni mica), emprada pels còmics com Plaute.
    «Quam sine ulla mica salis?» (Plaute, Auluaria)Ni una mica de sal?

#### Declinació

1a declinació -a, -ae :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | mīca | mīcae |
| Vocatiu | mīca | mīcae |
| Acusatiu | mīcam | mīcās |
| Genitiu | mīcae | mīcārum |
| Datiu | mīcae | mīcīs |
| Ablatiu | mīcā | mīcīs |

#### Derivats

| mīcārius mīcidus mīcīna | mīcula mīcō mīcella |

#### Vegeu també

* Julius Pokorny, Indogermanisches Etymologisches Worterbuch, 1956, p.966-967
* David Willis, Christopher Lucas, Anne Breitbarth, The History of Negation in the Languages of Europe and the Mediterranean, 2013
# ring-ring
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /riŋˈriŋ/, balear /riŋˈriŋk/ Occidental: nord-occidental /riŋˈriŋ/ valencià /riŋˈriŋk/, /riŋˈriŋ/
   * Rimes: -iŋk
   * Etimologia: Duplicació de ring ‎(«timbre»).

### Nom

ring-ring m. ‎(plural ring-rings)
* (infantil) melic
    «De tant en tant sento un crit que em crida i li dic "ara vinc!" –m’estava mirant el ring-ring.» (Enric Casassas, Soliloquis de nyigui-nyogui, 2021, ISBN 9788429779806)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ring·ring (2)
* Isograma de 4 lletres × 2 (8)
# ring-rings
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /riŋˈriŋs/, balear /riŋˈriŋks/ Occidental: nord-occidental /riŋˈriŋs/ valencià /riŋˈriŋks/, /riŋˈriŋs/
   * Rimes: -iŋks

### Nom

ring-rings m. pl.
* Forma plural de ring-ring.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ring·rings (2)