OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# menyscabar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌmɛɲs.kəˈβa/, balear /ˌmeɲs.kəˈba/ Occidental: nord-occidental /ˌmeɲs.kaˈβa/ valencià /ˌmeɲs.kaˈbaɾ/, /ˌmeɲs.kaˈβa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: menyscabà
   * Etimologia: Del llatí vulgar *minuscapare, de minus caput ‎(«persona sense drets civils», literalment «cap menor»), segle XIV.

### Verb

menyscabar trans.
* Reduir a menys, tenir detriment.
* deteriorar

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: menyscabo, menyscaba, menyscabem

#### Traduccions

* Anglès: lessen $^{(en)}$
* Castellà: menoscabar $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: menys·ca·bar (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# Galindo
## Aragonès

   * Etimologia: D’origen incert, freqüent en l’Alt Aragó medieval i entre els primers comtes d’Aragó, llatinitzat Galindus. Potser un etnònim documentat en grec antic Γαλίνδοι ‎(Galíndoi, «galinds»), poble bàltic aliat dels visigots, o bé d’origen germànic a partir de les arrels de *gaizaz ‎(«llança») i *winiz ‎(«amic»).

### Nom propi

Galindo
* (antic) Prenom masculí, equivalent al català Galí.
* Cognom

#### Descendents

* Català: galindaina, galindó
* Castellà: Galíndez
# Sitges
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈsi.d͡ʒəs/, occidental /ˈsi.d͡ʒes/
       Informal: local /ˈsi.t͡ʃəs/
   * Rimes: -idʒes
   * Etimologia: Plural de sitja, per les sitges del castell roquer on es podien emmagatzemar queviures per resistir un setge quan era una defensa avançada de Barcelona. Documentat Cegias al segle XI, Ciges al XII, paral·lel a l’evolució de sitja. La identificació amb les viles ibèriques de Súbur o de Cissa no està confirmada ni té fonament etimològic.

### Nom propi

Sitges
* Municipi del litoral del Garraf situat entre Vilanova i la Geltrú i Castelldefels.
* Cognom

#### Variants

* (cognom) Ciges, Sitjas

#### Derivats

* sitgetà

### Miscel·lània

* Síl·labes: Sit·ges (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, OnCat, GEC
# Sitjas
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈsi.d͡ʒəs/, occidental /ˈsi.d͡ʒes/
   * Etimologia: Grafia arcaica de Sitges.

### Nom propi

Sitjas
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Sit·jas (2)

### Vegeu també

* Cerca Sitjas a Wikidata
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Siges
## Català antic

   * Etimologia: Plural de sija ‎(«sitja»).

### Nom propi

Siges
* Sitges
    «Foren elegits en Barchinona, per consellers, los honorables: En Ramon Çavall, Ffrancí Carbó, Pere de Conomines, Pere de Siges e en Pere Çestrada.» (Jaume Safont, Dietari, ca. 1484)

#### Variants

* Ciges

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, DTCA
# Ciges
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈsi.ʒəs/ Occidental: nord-occidental /ˈsi.ʒes/, valencià /ˈsi.d͡ʒes/
   * Etimologia: Del català antic Ciges ‎(«Sitges»).

### Nom propi

Ciges
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ci·ges (2)

### Vegeu també

* Cerca Ciges a Wikidata
* Obres de referència: DCVB
* Cognoms de la població, Idescat

## Català antic

   * Etimologia: Plural de cija ‎(«sitja»).

### Nom propi

Ciges
* Sitges
    «Ab los vexels dels moros que prengueren se’n sien tornats o anats, segons que avem entès, a la ciutat de Tarragona e als lochs de Castelldefels, de Ciges e de sa Guialtruu.» (Bernat d'Averçó, Col·lecció Cancelleria, 1322)
    «Quant nós fom tornats, no y trobam sinó·i·a galea, car tot l' altre estoll se n' era anat ves la mar de Ciges.» (Jaume I, Llibre dels fets, 1343)

#### Variants

* Siges

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, DTCA, CIVAL
# Costa d'Ivori
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌkɔs.tə.ðiˈβɔ.ɾi/, balear /ˌkɔs.tə.ðiˈvɔ.ɾi/ Occidental: nord-occidental /ˌkɔs.ta.ðiˈβɔ.ɾi/ valencià /ˌkɔs.ta.ðiˈvɔ.ɾi/, /ˌkɔs.ta.ðiˈβɔ.ɾi/
   * Etimologia: Del francès Côte d'Ivoire a partir de la divisió de la costa africana feta pels comerciants als segles XV i XVI segons el principal comerç local, en aquest cas l’exportació d’ivori.

### Nom propi

la Costa d'Ivori f.
* Estat de l'Àfrica Occidental, fronterer amb Libèria, Guinea, Mali, Burkina Faso i Ghana i que és costaner amb el golf de Guinea. El nom oficial és República de la Costa d'Ivori.

#### Gentilicis

* ivorià, ivoriana, ivorians, ivorianes.

#### Notes

Dintre d'un context sempre va precedit de l'article masculí singular: la Costa d'Ivori.

#### Traduccions

* Anglès: Côte d'Ivoire $^{(en)}$, Ivory Coast $^{(en)}$
* Asturià: Costa de Marfil $^{(ast)}$ f.
* Castellà: Costa de Marfil $^{(es)}$ f.
* Francès: Côte d'Ivoire $^{(fr)}$ f.
* Navaho: Chį́į́h Yee Adilohii Bideeʼ Tónteel Bibąąh $^{(nv)}$
* Occità: Còsta d'Evòri $^{(oc)}$ f.
* Vietnamita: Bờ Biển Ngà $^{(vi)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GEC, ésAdir
# ivorià
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /i.βu.ɾiˈa/ balear /i.vo.ɾiˈa/, /i.vu.ɾiˈa/ Occidental: nord-occidental /i.βo.ɾiˈa/ valencià /i.vo.ɾiˈa/, /i.βo.ɾiˈa/
   * Rimes: -a

### Adjectiu

ivorià m. ‎(femení ivoriana, plural masculí ivorians, plural femení ivorianes)
* Relatiu o pertanyent a la Costa d'Ivori.

#### Traduccions

* Anglès: Ivorian $^{(en)}$
* Asturià: costamarfiliegu $^{(ast)}$
* Castellà: marfileño $^{(es)}$

### Nom

ivorià m. ‎(plural ivorians, femení ivoriana)
* Persona que habita o és originària de la Costa d'Ivori.

#### Traduccions

* Anglès: Ivorian $^{(en)}$
* Asturià: costamarfiliegu $^{(ast)}$
* Castellà: marfileño $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: i·vo·ri·à (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, Optimot, ésAdir
# sitgetà
## Català

   * Pronúncia: oriental /si.d͡ʒəˈta/, occidental /si.d͡ʒeˈta/
   * Rimes: -a
   * Etimologia: De Sitges i el sufix -à amb consonant eufònica.

### Adjectiu

sitgetà m. ‎(femení sitgetana, plural masculí sitgetans, plural femení sitgetanes)
* Originari, pertanyent o relatiu a Sitges.

### Nom

sitgetà m. ‎(plural sitgetans, femení sitgetana)
* Natural de Sitges.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sit·ge·tà (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# sitgetans
## Català

   * Pronúncia: oriental /si.d͡ʒəˈtans/, occidental /si.d͡ʒeˈtans/
   * Rimes: -ans

### Adjectiu

sitgetans m. pl.
* Forma plural de sitgetà.

### Nom

sitgetans m. pl.
* Forma plural de sitgetà.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sit·ge·tans (3)
# sitgetanes
## Català

   * Pronúncia: oriental /si.d͡ʒəˈta.nəs/, occidental /si.d͡ʒeˈta.nes/
   * Rimes: -anes

### Adjectiu

sitgetanes f. pl.
* Forma plural de sitgetana.

### Nom

sitgetanes f. pl.
* Forma plural de sitgetana.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sit·ge·ta·nes (4)
# vaca
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈba.kə/, balear /ˈva.kə/ Occidental: nord-occidental /ˈba.ka/ valencià /ˈva.ka/, /ˈba.ka/
   * Rimes: -aka
   * Homòfon: baca
   * Etimologia: Del llatí vacca, segle XI.

### Nom

vaca f. ‎(plural vaques)
* (mamífers) Mamífer remugant de granja que dóna llet, femella del bou.
* Art de pesca de ròssec més petit que el bou i on s'arrossega només una barca.
* Capital monetari comú de dos o més jugadors.
* (peixos) àngel
* (peixos) cap d'olla
* (peixos) gallina tacada
* (peixos) mantellina
* (peixos) rajada de Sant Pere
* (peixos) serrà menut
* (peixos) torpede
* (peixos) tremolosa
* (peixos) vaca serrana

#### Compostos i expressions

* estar com una vaca: estar molt gras
* vaques grasses
* vaques magres

#### Derivats

* vaqueta

#### Traduccions

* Alemany: Kuh $^{(de)}$ f.
* Anglès: cow $^{(en)}$
* Aragonès: vaca $^{(an)}$ f.
* Armeni: կով $^{(hy)}$ ‎(kov)
* Asturià: vaca $^{(ast)}$ f.
* Basc: behi $^{(eu)}$
* Bretó: buoc'h $^{(br)}$ f.
* Búlgar: крава $^{(bg)}$ f. ‎(krava)
* Castellà: vaca $^{(es)}$ f.
* Còrnic: bugh $^{(kw)}$ f.
* Cors: vacca $^{(co)}$ f.
* Danès: ko $^{(da)}$ c.
* Eslovac: krava $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: krava $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: bovino $^{(eo)}$
* Estonià: lehm $^{(et)}$
* Francès: vache $^{(fr)}$ f.
* Frisó occidental: ko $^{(fy)}$
* Friülà: vache $^{(fur)}$ f.
* Gallec: vaca $^{(gl)}$ f.
* Hebreu: פָּרָה‎ $^{(he)}$ f.
* Hindi: गाय $^{(hi)}$, गाए $^{(hi)}$, गाई $^{(hi)}$
* Irlandès: bó $^{(ga)}$ f.
* Italià: vacca $^{(it)}$ f., mucca $^{(it)}$ f.
* Llatí: vacca $^{(la)}$
* Llombard: vaca $^{(lmo)}$ f.
* Macedoni: крава $^{(mk)}$ f.
* Malai: lembu $^{(ms)}$
* Malgaix: omby $^{(mg)}$
* Maori: kau $^{(mi)}$
* Marathi: गाय $^{(mr)}$
* Mongol: үнээ $^{(mn)}$
* Neerlandès: koe $^{(nl)}$
* Noruec: ko $^{(no)}$
* Occità: vaca $^{(oc)}$ f.
* Papiament: baca $^{(pap)}$ (Aruba), baka $^{(pap)}$ (Curaçao, Bonaire)
* Polonès: krowa $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: vaca $^{(pt)}$ f.
* Retoromànic: vatga $^{(rm)}$ f., vacha $^{(rm)}$ f.
* Romanès: vacă $^{(ro)}$ f.
* Sard: bacca $^{(sc)}$ f.
* Suahili: ng'ombe $^{(sw)}$
* Suec: ko $^{(sv)}$
* Txec: kráva $^{(cs)}$ f.
* Xinès: 母牛 $^{(zh)}$ ‎(mǔniú)

### Verb

vaca
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de vacar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb vacar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: va·ca (2)
* Anagrama: cava

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈba.ka/
       Americà: alt /ˈba.k(a)/, baix /ˈba.ka/
   * Rimes: -aka
   * Homòfon: baca
   * Etimologia: Del llatí vacca.

### Nom

vaca f. ‎(plural vacas)
* vaca

#### Derivats

* vaquería
* vaquero
* vaquilla

#### Relacionats

* toro

### Miscel·lània

* Síl·labes: va·ca (2)
* Anagrama: cava

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre vaca

## Occità
### Nom

vaca f. ‎(plural vacas o vaques [aranès])
* vaca
# galindó
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡə.ɫinˈdo/, occidental /ɡa.ɫinˈdo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: De l'aragonès Galindo ‎(«Galí») i el sufix -ó, nom propi típic de pastors del Pirineu, usat com a estereototip dels peus propis de molts rústics, segle XIX. Compareu amb galindaina.

### Nom

galindó m. ‎(plural galindons)
* Deformació del peu que es percep externament com un bony lateral en la base del dit gros.

#### Sinònims

* renòs

#### Derivats

* galindoi, galindejar

#### Traduccions

* Anglès: bunion $^{(en)}$
* Castellà: juanete $^{(es)}$ m.
* Francès: oignon $^{(fr)}$ m.
* Italià: nodosità $^{(it)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·lin·dó (3)
* Heterograma de 7 lletres (adgilno)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# ieśo
## Ibèric

   * Pronúncia: /ieso/
   * Etimologia: Seca de monedes ibèriques, de significat desconegut.

### Nom propi

ieśo • ‎
* Ciutat ibera llatinitzada Iesso, actualment Guissona.

#### Descendents

* Llatí: Iesso

### Vegeu també

* Hesperia
# ikoŕiskeŕ
## Ibèric

   * Pronúncia: /iɡorit͡sɡer/, /ikorit͡sker/
   * Etimologia: Compost pels formants ikoŕ ‎ i iskeŕ ‎.

### Nom propi

ikoŕiskeŕ • ‎
* Antropònim

### Vegeu també

* Hesperia
# iskeŕatin
## Ibèric

   * Pronúncia: /it͡sɡeradin/, /it͡skeratin/
   * Etimologia: Compost pels formants iskeŕ ‎ i atin ‎.

### Nom propi

iskeŕatin • ‎
* Antropònim

### Vegeu també

* Hesperia
# iskeŕiar
## Ibèric

   * Pronúncia: /it͡sɡeriaɾ/, /it͡skeriaɾ/
   * Etimologia: Compost pels formants iskeŕ ‎ i iar ‎.

### Nom propi

iskeŕiar • ‎
* Antropònim

### Vegeu també

* Hesperia
# kili
## Ibèric

   * Pronúncia: /ɡili/, /kili/
   * Etimologia: De significat desconegut, apareix en monedes bilingües en llatí Gili.

### Nom propi

kili • ‎
* Poblat ibèric del municipi de Torís (Ribera Alta)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Hesperia.
# lauŕiskeŕ
## Ibèric

   * Pronúncia: /lawrit͡sɡer/, /lawrit͡sker/
   * Etimologia: Compost pels formants lauŕ ‎ i iskeŕ ‎.

### Nom propi

lauŕiskeŕ • ‎
* Antropònim

### Vegeu també

* Hesperia
# selkiskeŕ
## Ibèric

   * Pronúncia: /t͡selɡit͡sɡer/, /t͡selkit͡sker/
   * Etimologia: Compost pels formants selki ‎ i iskeŕ ‎.

### Nom propi

selkiskeŕ • ‎
* Antropònim

### Vegeu també

* Hesperia
# informació
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /iɱ.fur.mə.siˈo/ balear /iɱ.foɾ.mə.siˈo/, /iɱ.fur.mə.siˈo/ Occidental: /iɱ.foɾ.ma.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del llatí informatio, substantivació del verb informare.

### Nom

informació f. ‎(plural informacions)
* Acció i efecte d'informar o informar-se.
* (dret) Indagació jurídica i legal d'algun fet o delecte.

#### Derivats

* contrainformació
* desinformació

#### Sinònims

* notícia, nova

#### Traduccions

* Afrikaans: informasie $^{(af)}$
* Albanès: informatë $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Information $^{(de)}$ f.
* Anglès: information $^{(en)}$ f.
* Àrab: مَعْلُومَات‎ $^{(ar)}$ f. pl.
* Armeni: տեղեկատվություն $^{(hy)}$ ‎(tekhekatvutiun)
* Asturià: información $^{(ast)}$ f.
* Àzeri: informasiya $^{(az)}$
* Basc: informazio $^{(eu)}$
* Belarús: інфарма́цыя $^{(be)}$ f. ‎(infarmàtsia)
* Bretó: ditour $^{(br)}$ m.
* Búlgar: информа́ция $^{(bg)}$ f. ‎(informàtsia)
* Castellà: información $^{(es)}$ f.
* Coreà: 안내 $^{(ko)}$ ‎(annae)
* Danès: information $^{(da)}$
* Eslovac: informácia $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: informacija $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: informo $^{(eo)}$
* Finès: informaatio $^{(fi)}$
* Francès: information $^{(fr)}$ f., renseignement $^{(fr)}$ m.
* Gallec: información $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: gwybodaeth $^{(cy)}$ f.
* Grec: πληροφορία $^{(el)}$ f. ‎(pliroforia)
* Grec antic: μήνυμα $^{(grc)}$ n. ‎(mḗnyma)
* Hebreu: מֵידָע‎ $^{(he)}$
* Hindi: जानकारी $^{(hi)}$ f.
* Hongarès: felvilágosítás $^{(hu)}$, információ $^{(hu)}$
* Indonesi: informasi $^{(id)}$
* Irlandès: eolas $^{(ga)}$ m.
* Islandès: upplýsingar $^{(is)}$
* Italià: informazione $^{(it)}$ f.
* Japonès: 情報 $^{(ja)}$
* Kazakh: ақпарат $^{(kk)}$ ‎(aqparat/akhparat)
* Kirguís: информация $^{(ky)}$ ‎(informatsia)
* Kurd: agahî $^{(ku)}$ f.
* Letó: informācija $^{(lv)}$ f.
* Lituà: informacija $^{(lt)}$ f.
* Llatí: informandi $^{(la)}$ actus, nuntius $^{(la)}$ m.
* Llengua de signes catalana: INFORMAR $^{(csc)}$
* Macedoni: информа́ција $^{(mk)}$ f.
* Maltès: informazzjoni $^{(mt)}$ f.
* Neerlandès: informatie $^{(nl)}$ f.
* Noruec: informasjon $^{(no)}$ m.
* Occità: informacion $^{(oc)}$ f.
* Polonès: informacja $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: informação $^{(pt)}$ f.
* Retoromànic: infurmaziun $^{(rm)}$ f.
* Romanès: informație $^{(ro)}$ f.
* Rus: информа́ция $^{(ru)}$ f. ‎(informàtsia)
* Serbocroat: информација $^{(sh)}$, informacija $^{(sh)}$ f.
* Suahili: habari $^{(sw)}$
* Suec: information $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: маълумот $^{(tg)}$
* Tagal: impormasyon $^{(tl)}$
* Tai: ข่าว $^{(th)}$
* Turc: bilgi $^{(tr)}$
* Txec: informace $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: інформа́ція $^{(uk)}$ f. ‎(informàtsia)
* Urdú: جانکاری‎ $^{(ur)}$ f.
* Uzbek: informatsiya $^{(uz)}$
* Xinès: 信息 $^{(zh)}$ ‎(xìnxī)
* Castellà: información $^{(es)}$
* Francès: information $^{(fr)}$
* Italià: informazione $^{(it)}$, informativa $^{(it)}$
* Llatí: inquisitio $^{(la)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·for·ma·ci·ó (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: informació
# aiguamarina
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌaj.ɣwə.məˈɾi.nə/, occidental /ˌaj.ɣwa.maˈɾi.na/
   * Rimes: -ina
   * Etimologia: De aigua i marina.

### Nom

aiguamarina f. ‎(plural aiguamarines)
* Pedra preciosa de color blau verdós transparent, una varietat de beril.
* Color de l'aiguamarina.
    #7FFFD4

#### Traduccions

* Anglès: aquamarine $^{(en)}$
* Castellà: aguamarina $^{(es)}$ f.
* Francès: aigue-marine $^{(fr)}$ f.
* Italià: acquamarina $^{(it)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ai·gua·ma·ri·na (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# carronya
## Català

   * Pronúncia: oriental /kəˈro.ɲə/, occidental /kaˈro.ɲa/
   * Rimes: -oɲa
   * Etimologia: Hi ha dues possibles explicacions:
       De l'italià carogna, derivat o bé del llatí arcaic caro («carn») o bé del llatí cariēs ‎(«podrimer»).
       Del grec antic Χαρώνειᾰ ‎(Kharṓneia), la caverna de l'infern que custodiava Caront.

### Nom

carronya f. ‎(plural carronyes)
* Carn en estat de putrefacció.
* Cosa menyspreable.

#### Derivats

* carronyaire

#### Traduccions

* Alemany: Aas $^{(de)}$ n.
* Asturià: carnáu $^{(ast)}$, carnazu $^{(ast)}$, carnada $^{(ast)}$
* Castellà: carroña $^{(es)}$ f.
* Francès: charogne $^{(fr)}$ f.
* Italià: carogna $^{(it)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: car·ro·nya (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# anguila elèctrica
## Català
### Nom

anguila elèctrica f. ‎(plural anguiles elèctriques)
* Espècie de peix Electrophorus electricus semblant una anguila que és capaç de generar potents descàrregues elèctriques.

#### Hiperònims

* peixos > gimnòtids

#### Traduccions

* Anglès: electric eel $^{(en)}$
* Castellà: anguila eléctrica $^{(es)}$ f.
* Francès: anguille électrique $^{(fr)}$
* Gallec: anguía eléctrica $^{(gl)}$ f.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* anguila elèctrica. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# claustre
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈklaws.tɾə/, occidental /ˈklaws.tɾe/
   * Etimologia: Del llatí claustrum ‎(«clos»), segle XIV.

### Nom

claustre m. ‎(plural claustres)
* (arquitectura) Recinte tancat amb un pati central voltat de galeries porticades que normalment forma part d'un monestir, catedral, etc.
* (ensenyament) claustre de professors, claustre universitari
* (anatomia) Làmina prima de substància grisa en cada hemisferi cerebral.

#### Sinònims

* (Anatomia) antemur

#### Traduccions

* Alemany: Kreuzgang $^{(de)}$
* Anglès: cloister $^{(en)}$
* Castellà: claustro $^{(es)}$
* Eslovac: ambit $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: klostro $^{(eo)}$
* Francès: cloître $^{(fr)}$
* Friülà: claustri $^{(fur)}$ m.
* Gallec: claustro $^{(gl)}$ m.
* Italià: chiostro $^{(it)}$
* Japonès: 回廊 $^{(ja)}$
* Polonès: klasztor $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: claustro $^{(pt)}$ m.
* Romanès: claustru $^{(ro)}$ n., arcadă $^{(ro)}$ f.
* Suec: korsgång $^{(sv)}$
* Turc: kemer avlu $^{(tr)}$
* Txec: klášter $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: клуа́тр $^{(uk)}$ f. ‎(kluatr)
* Xinès: 修道院 $^{(zh)}$ ‎(xiūdàoyuàn), 迴廊 $^{(zh)}$ ‎(回廊, huíláng)
* Alemany: Claustrum $^{(de)}$
* Anglès: claustrum $^{(en)}$
* Castellà: claustro $^{(es)}$
* Francès: claustrum $^{(fr)}$
* Italià: claustro $^{(it)}$
* Llatí: claustrum $^{(la)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: claus·tre (2)
* Heterograma de 8 lletres (acelrstu)
* Anagrama: ulcerats

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# convent
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kumˈben/ balear /koɱˈvent/, /kuɱˈven/ Occidental: nord-occidental /komˈben/ valencià /koɱˈvent/, /komˈben/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: Del llatí conventus ‎(«aplec de gent»), segle XVII.

### Nom

convent m. ‎(plural convents)
* Edifici construït per ser la residència d'una comunitat de religiosos, normalment de monges, amb unes regles particulars.

#### Traduccions

* Alemany: Kloster $^{(de)}$ n., Konvent $^{(de)}$ m.
* Anglès: convent $^{(en)}$
* Búlgar: мето́х $^{(bg)}$ m. ‎(metokh)
* Castellà: convento $^{(es)}$
* Danès: kloster $^{(da)}$ n.
* Eslovac: konvent $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: konvento $^{(eo)}$
* Francès: couvent $^{(fr)}$
* Friülà: covent $^{(fur)}$ m.
* Georgià: მონასტერი $^{(ka)}$ ‎(monàsteri)
* Hongarès: zárda $^{(hu)}$
* Irlandès: clochar $^{(ga)}$ m.
* Italià: convento $^{(it)}$
* Llatí: conventus $^{(la)}$ m., monasterium $^{(la)}$ n., coenobium $^{(la)}$ n.
* Polonès: klasztor $^{(pl)}$ m., konwent $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: convento $^{(pt)}$ m.
* Romanès: mănăstire $^{(ro)}$ f.
* Rus: монасты́рь $^{(ru)}$ m. ‎(monastir)
* Suec: kloster $^{(sv)}$ n.
* Xinès: 女修道院 $^{(zh)}$ ‎(nǚxiūdàoyuàn)

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·vent (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# Bäche
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈbɛçə/ àudio àudio

### Nom

Bäche
* forma plural de Bach
# Bächen
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈbɛçn̩/ àudio

### Nom

Bächen
* datiu plural de Bach
# Baches
## Alemany

   * Pronúncia: /baχəs/ àudio

### Nom

Baches
* genitiu singular de Bach
# Bache
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈbaχə/ àudio

### Nom

Bache
* (literari) datiu singular de Bach
# compañero
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /kom.paˈɲe.ɾo/
       Americà: alt /kom.p(a)ˈɲe.ɾo/, baix /kom.paˈɲe.ɾo/
   * Rimes: -eɾo
   * Etimologia: De compaña i el sufix -ero.

### Nom

compañero m. ‎(plural compañeros, femení compañera)
* company

### Miscel·lània

* Síl·labes: com·pa·ñe·ro (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre compañero
# compañeros
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kom.paˈɲe.ɾos/, meridional /kom.paˈɲe.ɾoh/
       Americà: alt /kom.paˈɲe.(ɾo)s/, baix /kom.paˈɲe.ɾoh/, austral /kom.paˈɲe.ɾos/
   * Rimes: -eɾos

### Nom

compañeros m. pl.
* forma plural de compañero

### Miscel·lània

* Síl·labes: com·pa·ñe·ros (4)
# compañera
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /kom.paˈɲe.ɾa/
       Americà: alt /kom.p(a)ˈɲe.ɾa/, baix /kom.paˈɲe.ɾa/
   * Rimes: -eɾa

### Nom

compañera f. ‎(plural compañeras)
* forma femenina de compañero

### Miscel·lània

* Síl·labes: com·pa·ñe·ra (4)
# compañeras
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kom.paˈɲe.ɾas/, meridional /kom.paˈɲe.ɾah/
       Americà: alt /kom.paˈɲe.(ɾa)s/, baix /kom.paˈɲe.ɾah/, austral /kom.paˈɲe.ɾas/
   * Rimes: -eɾas

### Nom

compañeras f. pl.
* forma plural de compañera

### Miscel·lània

* Síl·labes: com·pa·ñe·ras (4)
# quincena
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kinˈθe.na/, meridional \kiŋˈθe.na\
       Americà: alt /k(i)nˈse.na/, baix \kiŋˈse.na\, austral /kinˈse.na/
   * Rimes: -ena
   * Etimologia: De quince i el sufix -ena.

### Adjectiu

quincena f. ‎(plural quincenas)
* forma femenina de quinceno

### Nom

quincena f. ‎(plural quincenas)
* quinzena

### Miscel·lània

* Síl·labes: quin·ce·na (3)
* Anagrama: cinquena

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre quincena
# quincenas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kinˈθe.nas/, meridional \kiŋˈθe.nah\
       Americà: alt /kinˈse.n(a)s/, baix \kiŋˈse.nah\, austral /kinˈse.nas/
   * Rimes: -enas

### Adjectiu

quincenas f. pl.
* forma plural de quincena

### Nom

quincenas f. pl.
* forma plural de quincena

### Miscel·lània

* Síl·labes: quin·ce·nas (3)
* Anagrama: cinquenas
# ultrasonido
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ul.tɾa.soˈni.ðo\
       Americà: alt /ul.t͡s(a).soˈni.do/, baix \ul.tɾa.soˈni.ðo\
   * Rimes: -ido
   * Etimologia: Del prefix ultra- i sonido.

### Nom

ultrasonido m. ‎(plural ultrasonidos)
* ultrasò

### Miscel·lània

* Síl·labes: ul·tra·so·ni·do (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre ultrasonido
# ultrasonidos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ul.tɾa.soˈni.ðos\, meridional \ul.tɾa.soˈni.ðoh\
       Americà: alt /ul.t͡s(a).soˈni.dos/, baix \ul.tɾa.soˈni.ðoh\, austral \ul.tɾa.soˈni.ðos\
   * Rimes: -idos

### Nom

ultrasonidos m. pl.
* forma plural de ultrasonido

### Miscel·lània

* Síl·labes: ul·tra·so·ni·dos (5)
# sonidos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \soˈni.ðos\, meridional \soˈni.ðoh\
       Americà: alt /soˈni.d(o)s/, baix \soˈni.ðoh\, austral \soˈni.ðos\
   * Rimes: -idos

### Nom

sonidos m. pl.
* forma plural de sonido

### Miscel·lània

* Síl·labes: so·ni·dos (3)
* Anagrames: dísonos, sínodos
# sonido
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \soˈni.ðo\
       Americà: alt /s(o)ˈni.do/, baix \soˈni.ðo\
   * Rimes: -ido
   * Etimologia: Del llatí sonĭtus.

### Nom

sonido m. ‎(plural sonidos)
* so

#### Derivats

* ultrasonido

#### Relacionats

* sónico

### Miscel·lània

* Síl·labes: so·ni·do (3)
* Anagrames: disonó, dísono, sínodo

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre sonido