OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# eztenek
## Basc
### Nom

eztenek
* ergatiu indefinit de ezten
* ergatiu definit plural de ezten
# eztenei
## Basc
### Nom

eztenei
* datiu definit plural de ezten
# eztenen
## Basc
### Nom

eztenen
* genitiu definit plural de ezten
* genitiu indefinit de ezten
# eztenengatik
## Basc
### Nom

eztenengatik
* causal indefinit de ezten
* causal definit plural de ezten
# eztenaz
## Basc
### Nom

eztenaz
* instrumental definit singular de ezten
# eztenari
## Basc
### Nom

eztenari
* datiu definit singular de ezten
# eztenean
## Basc
### Nom

eztenean
* inessiu definit singular de ezten
# ezteneko
## Basc
### Nom

ezteneko
* genitiu locatiu definit singular de ezten
# eztenarentzat
## Basc
### Nom

eztenarentzat
* benefactiu definit singular de ezten
# farfallejaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fər.fə.ʎəˈʒa.βəs/ balear /fəɾ.fə.ʎəˈd͡ʒa.vəs/, /fər.fə.ʎəˈʒa.vəs/ Occidental: nord-occidental /far.fa.ʎeˈʒa.βes/ valencià /faɾ.fa.ʎeˈd͡ʒa.ves/, /faɾ.fa.ʎeˈd͡ʒa.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

farfallejaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de farfallejar.
# farfallejà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fər.fə.ʎəˈʒa/ balear /fəɾ.fə.ʎəˈd͡ʒa/, /fər.fə.ʎəˈʒa/ Occidental: nord-occidental /far.fa.ʎeˈʒa/, valencià /faɾ.fa.ʎeˈd͡ʒa/
   * Rimes: -a

### Verb

farfallejà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de farfallejar.
# farfallejàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fər.fə.ʎəˈʒa.βəw/ balear /fəɾ.fə.ʎəˈd͡ʒa.vəw/, /fər.fə.ʎəˈʒa.vəw/ Occidental: nord-occidental /far.fa.ʎeˈʒa.βew/ valencià /faɾ.fa.ʎeˈd͡ʒa.vew/, /faɾ.fa.ʎeˈd͡ʒa.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

farfallejàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de farfallejar.
# farfallejo
## Català
### Verb

farfallejo
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de farfallejar.

#### Variants

* farfallege
# farfallejàsseu
## Català
### Verb

farfallejàsseu
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb farfallejar.

#### Variants

* farfallegésseu, farfallejàreu
# farfallejàrem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fər.fə.ʎəˈʒa.ɾəm/ balear /fəɾ.fə.ʎəˈd͡ʒa.ɾəm/, /fər.fə.ʎəˈʒa.ɾəm/ Occidental: nord-occidental /far.fa.ʎeˈʒa.ɾem/, valencià /faɾ.fa.ʎeˈd͡ʒa.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

farfallejàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de farfallejar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb farfallejar.

#### Variants

* [2] farfallegéssem, farfallejàssem
# farfallejàreu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fər.fə.ʎəˈʒa.ɾəw/ balear /fəɾ.fə.ʎəˈd͡ʒa.ɾəw/, /fər.fə.ʎəˈʒa.ɾəw/ Occidental: nord-occidental /far.fa.ʎeˈʒa.ɾew/, valencià /faɾ.fa.ʎeˈd͡ʒa.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

farfallejàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de farfallejar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb farfallejar.

#### Variants

* [2] farfallegésseu, farfallejàsseu
# farfallejàssem
## Català
### Verb

farfallejàssem
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb farfallejar.

#### Variants

* farfallegéssem, farfallejàrem
# febre
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfe.βɾə/, occidental /ˈfe.bɾe/
   * Rimes: -ebɾe
   * Etimologia: Del llatí febre(m), acusatiu de febris, segle XIV.

### Nom

febre f. ‎(plural febres)
* (medicina) Elevació anormal de la temperatura del cos, generalment com a resposta a un procés patològic de naturalesa infecciosa.

#### Variants

* febra

#### Sinònims

* hipertèrmia, temperatura

#### Relacionats

* febrada
* febrejar
* febricitant
* febrícula
* febrífug
* febril

#### Compostos i expressions

* febre aguda
* febre anticipant
* febre continent
* febre efímera
* febre ganglionar
* febre hèctica
* febre miliar
* febre quartana
* febre terçana, febre terciana

#### Traduccions

* Alamànic: Fiawer $^{(gsw)}$, Feewer $^{(gsw)}$
* Alemany: Fieber $^{(de)}$
* Anglès: fever $^{(en)}$
* Àrab: حُمَّة‎ $^{(ar)}$ f.
* Armeni: տենդ $^{(hy)}$ ‎(tend)
* Basc: sukar $^{(eu)}$
* Birmà: အဖျား $^{(my)}$
* Bretó: terzhienn $^{(br)}$
* Búlgar: температу́ра $^{(bg)}$ f. ‎(temperatura)
* Castellà: fiebre $^{(es)}$
* Coreà: 열 $^{(ko)}$ ‎(yeol)
* Eslovac: horúčka $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: vročina $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: febro $^{(eo)}$
* Estonià: palavik $^{(et)}$
* Feroès: fepur $^{(fo)}$ m.
* Finès: kuume $^{(fi)}$
* Francès: fièvre $^{(fr)}$
* Friülà: fiere $^{(fur)}$
* Gallec: febre $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: twymyn $^{(cy)}$
* Georgià: სიცხე $^{(ka)}$ ‎(sitskhe)
* Grec: πυρετός $^{(el)}$ m. ‎(piretós)
* Grec antic: πυρετός $^{(grc)}$ m. ‎(pyretós)
* Guaraní: akãnundu $^{(gn)}$
* Hebreu: קַדַּחַת‎ $^{(he)}$ f.
* Hindi: बुख़ार $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: láz $^{(hu)}$
* Indonesi: demam $^{(id)}$
* Irlandès: fiabhras $^{(ga)}$ m.
* Islandès: hiti $^{(is)}$ m.
* Italià: febbre $^{(it)}$ f.
* Japonès: 熱 $^{(ja)}$
* Letó: drudzis $^{(lv)}$ m.
* Llatí: febris $^{(la)}$ f.
* Neerlandès: koorts $^{(nl)}$
* Noruec: feber $^{(no)}$ m.
* Occità: frèbe $^{(oc)}$, hrèbe $^{(oc)}$
* Persa: تب‎ $^{(fa)}$
* Polonès: gorączka $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: febre $^{(pt)}$ f.
* Quítxua: rupha $^{(qu)}$
* Retoromànic: fevra $^{(rm)}$ f.
* Romanès: febră $^{(ro)}$ f.
* Rus: лихора́дка $^{(ru)}$ f. ‎(likhoradka), жар $^{(ru)}$ m. ‎(jar), температу́ра $^{(ru)}$ f. ‎(temperatura)
* Sard: calentura $^{(sc)}$
* Serbocroat: грозница $^{(sh)}$, groznica $^{(sh)}$
* Sicilià: frevi $^{(scn)}$
* Suahili: homa $^{(sw)}$
* Suec: feber $^{(sv)}$ c.
* Tai: ไข้ $^{(th)}$
* Txec: horečka $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: гаря́чка $^{(uk)}$ f. ‎(hariatxka), температу́ра $^{(uk)}$ f. ‎(temperatura)
* Urdú: بخار‎ $^{(ur)}$ m.
* Való: five $^{(wa)}$
* Vènet: fevra $^{(vec)}$
* Vietnamita: sốt $^{(vi)}$
* Xinès: 發熱 $^{(zh)}$ ‎(发热, fārè)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·bre (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# febrada
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəˈβɾa.ðə/, occidental /feˈbɾa.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De febre i el sufix -ada, segle XIX.

### Nom

febrada f. ‎(plural febrades)
* Accés de febre alta.

#### Traduccions

* Castellà: calenturón $^{(es)}$
* Llengua de signes catalana: FEBRE $^{(csc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·bra·da (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# febregem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fə.βɾəˈʒɛm/ balear /fə.bɾəˈʒəm/, /fə.bɾəˈʒɛm/ Occidental: nord-occidental /fe.βɾeˈʒem/, valencià /fe.bɾeˈd͡ʒem/
   * Rimes: -ɛm

### Verb

febregem
* Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de febrejar.
* Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb febrejar.
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperatiu del verb febrejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·bre·gem (3)
# feblesa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fəbˈbɫɛ.zə/, /fəˈβɫɛ.zə/ balear /fəbˈbɫə.zə/, /fəbˈbɫɛ.zə/ Occidental: nord-occidental /febˈbɫe.za/, /feˈβɫe.za/ valencià /feˈbɫe.za/
   * Rimes: -ɛza
   * Etimologia: De feble i el sufix -esa, segle XIV.

### Nom

feblesa f. ‎(plural febleses)
* Manca de força, sigui física o de voluntat.
* Defecte d'un material.

#### Traduccions

* Anglès: weakness $^{(en)}$
* Castellà: debilidad $^{(es)}$
* Francès: faiblesse $^{(fr)}$
* Italià: debolezza $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·ble·sa (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# febr.
## Català
### Abreviatura

febr.
* febrer

#### Relacionats

Mesos de l'any: gen., febr., març, abr., maig, juny, jul., ag., set., oct., nov., des.

#### Traduccions

* Anglès: Feb $^{(en)}$
* Castellà: febr. $^{(es)}$

### Vegeu també

* Què cal saber?, octubre 2008, IEC.
# febrege
## Català
### Verb

febrege
* (occidental) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb febrejar.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb febrejar.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb febrejar.

#### Variants

* [1] febregi
* [2] febregi
* [3] febregi

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·bre·ge (3)
# fendiren
## Català

   * Pronúncia: oriental /fənˈdi.ɾən/, occidental /fenˈdi.ɾen/
   * Rimes: -iɾen

### Verb

fendiren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de fendir.

### Miscel·lània

* Anagrama: fendrien
# fendiria
## Català

   * Pronúncia: oriental /fən.diˈɾi.ə/, occidental /fen.diˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

fendiria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de fendir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de fendir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fen·di·ri·a (4)
* Anagrames: definira, definirà, inferida
# fendiran
## Català

   * Pronúncia: oriental /fən.diˈɾan/, occidental /fen.diˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

fendiran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de fendir.

### Miscel·lània

* Anagrama: enfardin
# fendires
## Català

   * Pronúncia: oriental /fənˈdi.ɾəs/, occidental /fenˈdi.ɾes/
   * Rimes: -iɾes

### Verb

fendires
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de fendir.

### Miscel·lània

* Anagrama: fendries
# fendir
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fənˈdi/ Occidental: nord-occidental /fenˈdi/ valencià /fenˈdiɾ/, /fenˈdi/
   * Rimes: -i(ɾ)
   * Homòfon: fendí
   * Etimologia: De fendre per canvi de conjugació, del llatí findere, segle XX.

### Verb

fendir trans.
* (central) fendre

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: fendeixo, fendeix, fendim

### Miscel·lània

* Síl·labes: fen·dir (2)
* Heterograma de 6 lletres (definr)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
# fendireu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fən.diˈɾɛw/ balear /fən.diˈɾəw/, /fən.diˈɾɛw/ Occidental: /fen.diˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

fendireu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de fendir.

### Miscel·lània

* Anagrama: fendríeu
# fendirien
## Català

   * Pronúncia: oriental /fən.diˈɾi.ən/, occidental /fen.diˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

fendirien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de fendir.

### Miscel·lània

* Anagrama: definiren
# fendiries
## Català

   * Pronúncia: oriental /fən.diˈɾi.əs/, occidental /fen.diˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

fendiries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de fendir.

### Miscel·lània

* Anagrames: definir-se, definires, inferides, redefinís
# experimentem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əks.pə.ɾi.mənˈtɛm/ balear /əks.pə.ɾi.mənˈtəm/, /əks.pə.ɾi.mənˈtɛm/ Occidental: /eks.pe.ɾi.menˈtem/
   * Rimes: -ɛm

### Verb

experimentem
* Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de experimentar.
* Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb experimentar.
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperatiu del verb experimentar.

#### Variants

* [1] experimentam
* [2] experimenteguem

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pe·ri·men·tem (5)
# experimenteguéssom
## Català
### Verb

experimenteguéssom
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb experimentar.

#### Variants

* experimentéssim, experimentéssem, experimentàssim, experimentàssem, experimentàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pe·ri·men·te·gués·som (7)
# experimenteguéssou
## Català
### Verb

experimenteguéssou
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb experimentar.

#### Variants

* experimentéssiu, experimentésseu, experimentàssiu, experimentàsseu, experimentàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pe·ri·men·te·gués·sou (7)
# experimentegués
## Català
### Verb

experimentegués
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb experimentar.

#### Variants

* experimentessi, experimentés, experimentàs, experimentara

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pe·ri·men·te·gués (6)
# experimentessa
## Català
### Verb

experimentessa
* (col·loquial central, nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb experimentar.

#### Variants

* experimentessi, experimenteguessa, experimentés, experimentàs, experimentara

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pe·ri·men·tes·sa (6)
# experimentessen
## Català

   * Pronúncia: oriental /əks.pə.ɾi.mənˈte.sən/, occidental /eks.pe.ɾi.menˈte.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

experimentessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb experimentar.

#### Variants

* experimenteguessen, experimentessin, experimentassin, experimentassen, experimentaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pe·ri·men·tes·sen (6)
# experimentegueu
## Català
### Verb

experimentegueu
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb experimentar.

#### Variants

* experimenteu

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pe·ri·men·te·gueu (6)
# experimentes
## Català

   * Pronúncia: oriental /əks.pə.ɾiˈmen.təs/, occidental /eks.pe.ɾiˈmen.tes/
   * Rimes: -entes

### Verb

experimentes
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de experimentar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb experimentar.

#### Variants

* [2] experimentis, experimentos

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pe·ri·men·tes (5)
# experimenteguesses
## Català
### Verb

experimenteguesses
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb experimentar.

#### Variants

* experimentessis, experimentesses, experimentassis, experimentasses, experimentares

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pe·ri·men·te·gues·ses (7)
# experimenten
## Català

   * Pronúncia: oriental /əks.pə.ɾiˈmen.tən/, occidental /eks.pe.ɾiˈmen.ten/
   * Rimes: -enten

### Verb

experimenten
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de experimentar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb experimentar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb experimentar.

#### Variants

* [2] experimentin
* [3] experimentin

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pe·ri·men·ten (5)
# estudiosament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əs.tu.ðiˌo.zəˈmen/ balear /əs.tu.ðiˌo.zəˈment/, /əs.tu.ðiˌo.zəˈmen/ Occidental: nord-occidental /es.tu.ðiˌo.zaˈmen/ valencià /es.tu.ðiˌo.zaˈment/, /es.tu.ðiˌo.zaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De estudiós i el sufix -ment.

### Adverbi

estudiosament
* D'una manera estudiosa.

#### Traduccions

* Anglès: studiously $^{(en)}$
* Francès: studieusement $^{(fr)}$
* Italià: studiosamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·tu·di·o·sa·ment (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# estudis de casos
## Català
### Nom

estudis de casos m. pl.
* Forma plural de estudi de casos.
# estudis interns
## Català
### Nom

estudis interns m. pl.
* Forma plural de estudi intern.
# estudis no reglats
## Català
### Nom

estudis no reglats m. pl.
* educació no formal

### Vegeu també

* estudis no reglats. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# estudis de grau
## Català
### Nom

estudis de grau m. pl.
* grau

### Vegeu també

* estudis de grau. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# estudis de màster
## Català
### Nom

estudis de màster m. pl.
* màster

### Vegeu també

* estudis de màster. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# estudis independents
## Català
### Nom

estudis independents m. pl.
* Forma plural de estudi independent.
# estudis de desenvolupament de videojocs
## Català
### Nom

estudis de desenvolupament de videojocs m. pl.
* Forma plural de estudi de desenvolupament de videojocs.
# estudis exclusius
## Català
### Nom

estudis exclusius m. pl.
* Forma plural de estudi exclusiu.
# fer passes
## Català
### Verb

fer passes intr.
* (basquetbol) Cometre una violació consistent a fer més d'una passa portant la pilota a la mà, des d'una posició inicial en contacte amb el terra.

#### Traduccions

* Anglès: travel $^{(en)}$
* Castellà: hacer pasos $^{(es)}$
* Francès: marcher $^{(fr)}$

### Vegeu també

* fer passes. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# fer ratlla
## Català
### Verb

fer ratlla intr.
* (pilota valenciana) Parar la pilota, el rest, entre la línia de banca i la línia de rest després del segon bot, en la modalitat de llargues.

#### Notes

L'equip que ha fet dues ratlles guanya el servei.

### Vegeu també

* fer ratlla. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# fer non-non
## Català
### Verb

fer non-non intr.
* (infantil) dormir

#### Variants

* fer nona
* fer nones

#### Traduccions

* Castellà: hacer nana $^{(es)}$
* Francès: faire dodo $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
# fer oposicions
## Català
### Verb

fer oposicions intr.
* Concórrer a una oposició per a un càrrec o treball.

#### Sinònims

* opositar

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
# fer pressió
## Català
### Verb

fer pressió intr.
* (esports de pilota) Actuar defensivament de manera contínua, marcant molt estretament els atacants.

#### Traduccions

* Anglès: press $^{(en)}$, pressurize $^{(en)}$
* Castellà: hacer pressing $^{(es)}$
* Francès: faire un pressing $^{(fr)}$

### Vegeu també

* fer pressió. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# fer nyam-nyam
## Català
### Verb

fer nyam-nyam intr.
* (infantil) menjar

#### Relacionats

* fer nones

#### Traduccions
### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DSFF
# fer nones
## Català
### Verb

fer nones intr.
* (infantil) dormir

#### Variants

* fer nona
* fer non-non

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, DSFF
# fer pam i pipa
## Català
### Verb

fer pam i pipa
* Fer un gest de burla que consisteix a portar el polze d'una mà al cap del nas i l'altra mà tot seguit, mentre s'agiten els dits estesos.

#### Traduccions

* Anglès: thumb one's nose $^{(en)}$, cock a snook $^{(en)}$
* Castellà: hacer burla con la mano $^{(es)}$, hacer pito catalán $^{(es)}$
* Francès: faire un pied de nez $^{(fr)}$
* Italià: fare marameo $^{(it)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DSFF
# fer pinya
## Català
### Verb

fer pinya intr.
* (argot casteller) Col·laborar en la formació d’un castell participant en la pinya.
* Col·laborar diversa gent amb l’objectiu d’assolir una fita comuna.

#### Traduccions

* Castellà: formar causa común $^{(es)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat, DSFF
# fer nona
## Català
### Verb

fer nona intr.
* (infantil) dormir

#### Variants

* fer nones
* fer non-non

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
# extragau
## Català
### Verb

extragau
* (col·loquial occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb extraure.

#### Variants

* extragueu
# extraeu
## Català
### Verb

extraeu
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de extraure.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb extraure.

#### Variants

* [1] extraieu
* [2] extraieu
# extragam
## Català
### Verb

extragam
* (col·loquial occidental) Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb extraure.

#### Variants

* extraguem
# extraguen
## Català
### Verb

extraguen
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb extraure.
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb extraure.
# extraga
## Català
### Verb

extraga
* (occidental) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb extraure.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb extraure.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb extraure.

#### Variants

* [2] extrago
# extrago
## Català
### Verb

extrago
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb extraure.

#### Variants

* extraga

### Miscel·lània

* Anagrama: orxegat
# extragos
## Català
### Verb

extragos
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb extraure.

#### Variants

* extragues

### Miscel·lània

* Anagrama: orxegats
# fendrien
## Català

   * Pronúncia: oriental /fənˈdɾi.ən/, occidental /fenˈdɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

fendrien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de fendre.

#### Variants

* fenguerien, fengueriven

### Miscel·lània

* Anagrama: fendiren
# fendreu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fənˈdɾɛw/ balear /fənˈdɾəw/, /fənˈdɾɛw/ Occidental: /fenˈdɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

fendreu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de fendre.

#### Variants

* fenguereu
# fendo
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɛn.doː/
   * Etimologia: De l'arrel protoindoeuropea *gʷhen- («copejar»).

### Verb

fendō ‎(1a present$^?$), fendis ‎(2a present), fendere ‎(infinitiu), fendī ‎(perfet), fēnsum ‎(supí)
* copejar
# fendran
## Català

   * Pronúncia: oriental /fənˈdɾan/, occidental /fenˈdɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

fendran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de fendre.

#### Variants

* fengueran
# fendria
## Català

   * Pronúncia: oriental /fənˈdɾi.ə/, occidental /fenˈdɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

fendria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de fendre.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de fendre.

#### Variants

* [1] fengueria, fengueriva
* [2] fengueria, fengueriva

### Miscel·lània

* Síl·labes: fen·dri·a (3)
* Heterograma de 7 lletres (adefinr)
* Anagrames: enfardi, enfardí, fendirà
# fendiu
## Català

   * Pronúncia: oriental /fənˈdiw/, occidental /fenˈdiw/
   * Rimes: -iw

### Verb

fendiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de fendir.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb fendir.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb fendir.

### Miscel·lània

* Anagrama: infeud
# fendre
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈfɛn.dɾə/ balear /ˈfən.dɾə/, /ˈfɛn.dɾə/ Occidental: /ˈfen.dɾe/
   * Rimes: -ɛndɾe
   * Etimologia: Del llatí fĭndĕre, segle XIV.

### Verb

fendre trans.
* Traspassar subtilment i de pressa un fluid.
    Els llamps fendiren el cel.
* esberlar
* Fer un solc en un cartró o material similar per facilitar-ne el doblec.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: fenc, fen, fenem Vocal rizotònica: /ɛ/, /ə/, /e/

#### Variants

* fendir

#### Traduccions

* Anglès: cleave $^{(en)}$
* Castellà: hender $^{(es)}$
* Francès: fendre $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fen·dre (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# feyts
## Català antic
### Verb

feyts
* segona persona plural (vós, vosaltres) del present d'indicatiu de fer
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperatiu de fer

#### Variants

* [1] faets, fayts, feys, faeu, feu
* [2] faets, fayts, feys, faeu, feu
# feísimo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /feˈi.si.mo/
       Americà: alt /feˈi.s(i).mo/, baix /feˈi.si.mo/
   * Rimes: -isimo
   * Etimologia: De feo i el sufix -ísimo, segle XX.

### Adjectiu

feísimo m. ‎(femení feísima, plural masculí feísimos, plural femení feísimas)
* forma superlativa de feo ‎(«lletgíssim»)

#### Sinònims

* cardo (espanyol, col·loquial)

#### Antònims

* bellísimo

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·í·si·mo (4)

### Vegeu també

* Vegeu-ne exemples d'ús a Google Llibres de feísimo
# feyes
## Català antic
### Verb

feyes
* segona persona singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de fer

#### Variants

* fasies, fahies, fayes, fehies, fies