OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Bèlgica
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbɛʎ.ʒi.kə/, balear /ˈbɛɫ.ʒi.kə/ Occidental: /ˈbɛɫ.d͡ʒi.ka/
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

Bèlgica f.
* Estat del centre d'Europa situat a la costa atlàntica, fronterer amb França, Luxemburg, Països Baixos i Alemanya. El nom complet és Regne de Bèlgica.

#### Gentilicis

* belga

#### Traduccions

* Alemany: Belgien $^{(de)}$
* Anglès: Belgium $^{(en)}$
* Asturià: Bélxica $^{(ast)}$
* Basc: Belgika $^{(eu)}$
* Castellà: Bélgica $^{(es)}$
* Francès: Belgique $^{(fr)}$
* Gallec: Bélxica $^{(gl)}$
* Llengua de signes catalana
* Neerlandès: België $^{(nl)}$
* Occità: Belgica $^{(oc)}$
* Portuguès: Bélgica $^{(pt)}$
* Suec: Belgien $^{(sv)}$ n.
* Tahitià: Peretita $^{(ty)}$
* Vietnamita: Bỉ $^{(vi)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: Bèl·gi·ca (3)
* Heterograma de 7 lletres (abcegil)
* Anagrames: cablegi, cablegí, cableig, calbegi, calbegí

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GEC, ésAdir
# cam
## Caló català

   * Pronúncia: /ˈkam/
   * Etimologia: Del romaní kham.

### Nom

cam ‎(kam)
* sol
    «Me panava tumén que querela cam.» (Jaubert de Réart, 1835)Us deia que fa sol.

#### Sinònims

* dur
# Casanova
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌka.zəˈnɔ.βə/, balear /ˌka.zəˈnɔ.və/ Occidental: nord-occidental /ˌka.zaˈnɔ.βa/ valencià /ˌka.zaˈnɔ.va/, /ˌka.zaˈnɔ.βɔ/
   * Rimes: -ɔva
   * Etimologia: De casa i nova.

### Nom propi

Casanova
* Cognom d’origen d’habitatge

#### Derivats

* Casanoves, Casanovas, Casasnovas, Casesnoves

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ca·sa·no·va (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# casanova
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌka.zəˈnɔ.βə/, balear /ˌka.zəˈnɔ.və/ Occidental: nord-occidental /ˌka.zaˈnɔ.βa/ valencià /ˌka.zaˈnɔ.va/, /ˌka.zaˈnɔ.βɔ/
   * Rimes: -ɔva
   * Etimologia: De Giacomo Casanova, escriptor i aventurer venecià del segle XVIII.

### Nom

casanova m. ‎(plural casanoves)
* Home doner, que té traça per seduir les dones.

#### Traduccions

* Anglès: Casanova $^{(en)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·sa·no·va (4)
# Casanoves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌka.zəˈnɔ.βəs/, balear /ˌka.zəˈnɔ.vəs/ Occidental: nord-occidental /ˌka.zaˈnɔ.βes/ valencià /ˌka.zaˈnɔ.ves/, /ˌka.zaˈnɔ.βes/
   * Rimes: -ɔves
   * Etimologia: Plural de Casanova.

### Nom propi

Casanoves
* Cognom d’origen d’habitatge

#### Variants

* Casanovas
* Casesnoves

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ca·sa·no·ves (4)
* Anagrames: assocaven, avocassen

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Catalogne
## Francès
### Nom propi

Catalogne f.
* Catalunya
# ciges
## Català antic
### Nom

ciges
* forma plural de cija
# cisa
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈsi.zə/, occidental /ˈsi.za/
   * Rimes: -iza
   * Etimologia: Del francès antic assise ‎(«tipus de tribut»), segle XIII, del llatí scissa ‎(«tallada»).

### Nom

cisa f. ‎(plural cises)
* Acció i efecte de cisar.
* (històric) Tribut que s’aplicava a productes de consum consistent a detraure’n una part del pes o de la mesura.
* Tall fet en un vestit per després adaptar-hi les mànigues.

#### Traduccions

* Anglès: cutting $^{(en)}$
* Castellà: sisa $^{(es)}$ f.
* Francès: échancrure $^{(fr)}$
* Anglès: armhole $^{(en)}$
* Castellà: sisa $^{(es)}$ f.
* Francès: emmanchure $^{(fr)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ci·sa (2)
* Anagrames: casi, casí, isca

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, Optimot
# cistell
## Català

   * Pronúncia: /sisˈteʎ/
   * Rimes: -eʎ
   * Etimologia: Forma masculina de cistella.

### Nom

cistell m. ‎(plural cistells)
* Recipient, normalment obert per dalt amb nansa en la part superior, construït amb algun material sòlid, normalment alguna fibra vegetal, pensada per a transportar coses manualment.

#### Traduccions

* Afrikaans: mandjie $^{(af)}$
* Albanès: shportë $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Korb $^{(de)}$ m.
* Anglès: basket $^{(en)}$
* Àrab: سَلَّة‎ $^{(ar)}$ f.
* Armeni: զամբյուղ $^{(hy)}$ ‎(zambiukh)
* Belarús: ко́шык $^{(be)}$ m. ‎(kóixik)
* Búlgar: кош $^{(bg)}$ m. ‎(kox)
* Castellà: cesta $^{(es)}$, cesto $^{(es)}$
* Danès: kurv $^{(da)}$ c.
* Eslovac: košík $^{(sk)}$ m., kôš $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: košara $^{(sl)}$ f., koš $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: korbo $^{(eo)}$
* Estonià: korv $^{(et)}$
* Finès: kori $^{(fi)}$
* Francès: panier $^{(fr)}$
* Friülà: ceste $^{(fur)}$ f., gei $^{(fur)}$ m.
* Gallec: cesta $^{(gl)}$ f., cesto $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: basged $^{(cy)}$
* Grec: καλάθι $^{(el)}$ n. ‎(kalathi), κάνιστρο $^{(el)}$ n. ‎(kànistro)
* Grec antic: δάρπη $^{(grc)}$ f. ‎(dárpē), θῖβις $^{(grc)}$ n. ‎(thîbis), κίστη $^{(grc)}$ f. ‎(kístē), κόφινος $^{(grc)}$ m. ‎(kóphinos)
* Hebreu: סַל‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: टोकरी $^{(hi)}$ f.
* Hongarès: kosár $^{(hu)}$
* Ídix: קאָרב‎ $^{(yi)}$ m.
* Islandès: karfa $^{(is)}$
* Italià: cesta $^{(it)}$, cesto $^{(it)}$
* Llatí: corbis $^{(la)}$ m.
* Luxemburguès: Kuerf $^{(lb)}$ m.
* Macedoni: кошница $^{(mk)}$ f.
* Malai: bakul $^{(ms)}$
* Mongol: араг $^{(mn)}$
* Neerlandès: mand $^{(nl)}$ m., korf $^{(nl)}$ m.
* Noruec: kurv $^{(no)}$ m.
* Occità: panier $^{(oc)}$ m.
* Polonès: koszyk $^{(pl)}$ m., kosz $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: cesto $^{(pt)}$ m., cesta $^{(pt)}$ f.
* Quítxua: isanka $^{(qu)}$
* Romanès: coș $^{(ro)}$ m.
* Rus: корзи́на $^{(ru)}$ f. ‎(korzina), луко́шко $^{(ru)}$ n. ‎(lukoixko)
* Serbocroat: корпа $^{(sh)}$ f. (ciríl·lic), korpa $^{(sh)}$ f. (llatí), кош $^{(sh)}$ m. (ciríl·lic), koš $^{(sh)}$ m. (llatí)
* Suahili: kikapu $^{(sw)}$
* Suec: korg $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: сабад $^{(tg)}$
* Tai: ตะกร้า $^{(th)}$
* Turc: sepet $^{(tr)}$
* Txec: koš $^{(cs)}$ m., košík $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: ко́шик $^{(uk)}$ m. ‎(kòixik), кіш $^{(uk)}$ m. ‎(kix)
* Urdú: ٹوکری‎ $^{(ur)}$ f.
* Uzbek: savat $^{(uz)}$
* Volapük: bäset $^{(vo)}$
* Wolof: pañe $^{(wo)}$
* Xhosa: ibhaskithi $^{(xh)}$
* Xinès: 籃子 $^{(zh)}$ ‎(篮子, lánzǐ)

### Miscel·lània

* Síl·labes: cis·tell (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# Contestí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kun.təsˈti/ balear /kon.təsˈti/, /kun.təsˈti/ Occidental: /kon.tesˈti/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: Metàtesi de Constantí.

### Nom propi

Contestí
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Con·tes·tí (3)
* Anagrama: entòtics

### Vegeu també

* Cerca Contestí a Wikidata
* Obres de referència: DCVB
* Cognoms de la població, Idescat
# contestí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kun.təsˈti/ balear /kon.təsˈti/, /kun.təsˈti/ Occidental: /kon.tesˈti/
   * Rimes: -i

### Verb

contestí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de contestar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tes·tí (3)
* Anagrama: entòtics
# contesti
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kunˈtes.ti/ balear /konˈtes.ti/, /kunˈtes.ti/ Occidental: /konˈtes.ti/
   * Rimes: -esti

### Verb

contesti
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de contestar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb contestar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb contestar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb contestar.

#### Variants

* [1] contesto, conteste, contest
* [2] conteste, contesto
* [3] conteste, contesto
* [4] conteste

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tes·ti (3)
* Anagrama: entòtics
# DOP
## Multilingüe

   * Etimologia: De DO, codi de país ISO 3166-1.

### Símbol

DOP
* Codi de moneda ISO 4217 del peso de la República Dominicana.
# dop
## Català
### Verb

dop
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de dopar.

#### Variants

* dopo, dope, dopi

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: pod $^{(revers)}$
# Danés
## Català

   * Pronúncia: oriental /dəˈnes/, occidental /daˈnes/
   * Rimes: -es
   * Etimologia: De deners, plural de dener ‎(«caporal de milícia»).

### Nom propi

Danés
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Da·nés (2)
* Anagrames: danse, densa, nades, nadés, nedàs

### Vegeu també

* Cerca Danés a Wikidata
* Obres de referència: DCVB
* Cognoms de la població, Idescat
# danés
## Català

   * Pronúncia: oriental /dəˈnes/, occidental /daˈnes/
   * Rimes: -es

### Adjectiu

danés m. ‎(femení danesa, plural masculí danesos, plural femení daneses)
* (valencià) Forma alternativa de danès.

### Nom

danés m. ‎(plural danesos, femení danesa)
* (valencià) Forma alternativa de danès.

### Miscel·lània

* Síl·labes: da·nés (2)
* Anagrames: danse, densa, nades, nadés, nedàs

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /daˈnes/, meridional /daˈneh/
       Americà: alt /daˈnes/, baix /daˈneh/, austral /daˈnes/
   * Rimes: -es

### Adjectiu

danés m. ‎(femení danesa, plural masculí daneses, plural femení danesas)
* danès

### Nom

danés m. ‎(plural daneses, femení danesa)
* danès

### Miscel·lània

* Síl·labes: da·nés (2)
# danès
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /dəˈnɛs/ balear /dəˈnəs/, /dəˈnɛs/ Occidental: /daˈnes/
   * Rimes: -ɛs
   * Etimologia: Del llatí Dania i el sufix -ès.

### Adjectiu

danès m. ‎(femení danesa, plural masculí danesos, plural femení daneses)
* Relatiu o pertanyent a Dinamarca.

#### Variants

* danés (valencià)

#### Traduccions

* Anglès: Danish $^{(en)}$
* Asturià: danés $^{(ast)}$ m.
* Castellà: danés $^{(es)}$ m.
* Danès: dansk $^{(da)}$
* Feroès: danskt $^{(fo)}$
* Francès: danois $^{(fr)}$
* Islandès: danska $^{(is)}$

### Nom

danès m. ‎(plural danesos, femení danesa)
* Natural de Dinamarca.
* (masculí singular) Llengua escandinava parlada a la Dinamarca.

#### Traduccions

* Anglès: Dane $^{(en)}$
* Asturià: danés $^{(ast)}$
* Castellà: danés $^{(es)}$ m.
* Danès: dansker $^{(da)}$ c.
* Feroès: dani $^{(fo)}$ m.
* Francès: Danois $^{(fr)}$ m., Danoise $^{(fr)}$ f.
* Islandès: dani $^{(is)}$ m.
* Anglès: Danish $^{(en)}$
* Asturià: danés $^{(ast)}$
* Castellà: danés $^{(es)}$ m.
* Danès: dansk $^{(da)}$ inv.
* Feroès: danskt $^{(fo)}$
* Francès: danois $^{(fr)}$ m.
* Islandès: danska $^{(is)}$
* Noruec: dansk $^{(no)}$
* Suec: danska $^{(sv)}$ inv.

### Miscel·lània

* Síl·labes: da·nès (2)
* Anagrames: danse, densa, nades, nadés, nedàs

### Vegeu també

* Wiktionary, edició en danès
* Entrades en danès al Viccionari en català
* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# danes
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈda.nəs/, occidental /ˈda.nes/
   * Rimes: -anes

### Nom

danes f. pl.
* Forma plural de dana.

### Miscel·lània

* Síl·labes: da·nes (2)
# deu
## Català

   * Pronúncia: (numeral) /ˈdɛw/
   * Pronúncia: (font) oriental /ˈdɛw/, occidental /ˈdew/
   * Pronúncia: (verb dar/deure)
       Oriental: central /ˈdɛw/ balear /ˈdəw/, /ˈdɛw/ Occidental: /ˈdew/
   * Rimes: -ɛw
   * Homòfon: déu ‎(occidental)
   * Etimologia: Numeral: del llatí decem.
   * Etimologia: Substantiu femení: del català antic dou, d’origen preromà influenciat pel llatí dux, segle XIV.

### Numeral

deu inv.
* (cardinal) Nou més un.
    En dues mans hi ha deu dits.
* (valor ordinal) Desè, desena.
    La pàgina deu
    El dia deu de maig

#### Derivats

* decimal

#### Traduccions

* Aimara: tunka $^{(ay)}$
* Alemany: zehn $^{(de)}$
* Anglès: ten $^{(en)}$
* Basc: hamar $^{(eu)}$
* Castellà: diez $^{(es)}$
* Esperanto: dek $^{(eo)}$
* Francès: dix $^{(fr)}$
* Gallec: dez $^{(gl)}$
* Italià: dieci $^{(it)}$
* Japonès: 十 $^{(ja)}$
* Llengua de signes catalana: DEU $^{(csc)}$
* Neerlandès: tien $^{(nl)}$
* Occità: dètz $^{(oc)}$
* Polonès: dziesięć $^{(pl)}$
* Portuguès: dez $^{(pt)}$
* Romanès: zece $^{(ro)}$
* Sard: deghe $^{(sc)}$
* Suec: tio $^{(sv)}$
* Tahitià: hō'ē 'ahuru $^{(ty)}$

### Nom

deu m. ‎(plural deus)
* Xifra i nombre 10.

#### Compostos i expressions

* treure un deu o ser de deu = perfecte

### Nom

deu f. pl.
* Desena hora.
    Són les deu del matí.

### Nom

deu f. ‎(plural deus)
* font

#### Traduccions

* Alemany: Quelle $^{(de)}$ f.

### Verb

deu ‎(infinitiu dar)
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de dar.
    [Vosaltres/vós] dau o deu.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb dar.
    [Que vosaltres/vós] deu.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb dar.
    Deu o dau [vosaltres/vós].

### Verb

deu ‎(infinitiu deure)
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de deure.
    [Ell/ella/vostè] deu.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb deure.
    Deu [tu].

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Català antic
### Verb

deu
* segona persona plural (vós, vosaltres) del present de subjuntiu de dar

## Occità

   * Pronúncia: /ˈdew/
   * Etimologia: De de + lo

### Contracció

deu m. ‎(plural deus)
* (gascó) forma alternativa de del
# DEU
## Llengua de signes catalana
### Glossa

* Configuracions de la mà: bimanual 5
* Lloc: espai neutre.
* Moviment: tocant amb repetició la punta dels polzes.
* Orientació: cap endavant.

### Numeral

DEU
* deu (10)

#### Relacionats

Numerals cardinals en llengua de signes catalana :
| Lèxic bàsic | 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10 |
| Desenes | 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20 |
| Multiplicadors | 100, 1.000, 1.000.000 |

### Vegeu també

* Altres llocs: Wikisign, Sematos
# Donís
## Català

   * Pronúncia: valencià /doˈnis/
   * Rimes: -is
   * Etimologia: [1] Del llatí Dionȳsus, del grec antic Δῐόνῡσος ‎(Diónȳsos). Doblet del cultisme Dionís.
   * Etimologia: [2] Del llatí Dionȳsius, del grec antic Διονύσιος ‎(Dionýsios). Doblet del cultisme Dionís.

### Nom propi

Donís m.
* Forma alternativa de Dionís ‎(«déu grec»).

#### Traduccions
### Nom propi

Donís m.
* Forma alternativa de Dionís., especialment sant Donís de París celebrat el 9 d'octubre.
* Prenom masculí

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: Do·nís (2)
* Anagrames: dinos $^{(alfagrama)}$, dosin, ondis, sondi, sondí

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# donis
## Català

   * Pronúncia: /ˈdo.nis/
   * Rimes: -onis

### Verb

donis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb donar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: do·nis (2)
* Anagrames: dinos $^{(alfagrama)}$, dosin, ondis, sondi, sondí

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈdoː.niːs/

### Nom

dōnīs
* datiu plural de dōnum
* ablatiu plural de dōnum
# d.
## Castellà
### Abreviatura

d.
* forma abreujada de después
# D.
## Castellà
### Abreviatura

D. m. ‎(femení D.ª o Dña.)
* forma abreujada de don
# d'
## Català
### Preposició

d'
* Forma apostrofada de de.

#### Notes

* S’utilitza la forma apostrofada davant de vocal o davant de la h, llevat de les següents excepcions:
** La vocal té un so semivocàlic (quan fa diftong). Exemple: un rellotge d'Àustria, un pastís de iogurt.
** Quan es tracta d'una h amb so consonant. Aquest so és propi de mots manllevats. Exemple: Ve de Hawaii..
** Davant d’usos metalingüístics. Exemple: el gerundi de "avançar" és "avançant".
* També s'utilitza la forma apostrofada davant símbols i sigles o altres abreviacions, independentment de com s'escriuen, si en pronunciar-les aquestes també tenen un so inicial de vocal. Exemples: una emissora d'FM, un diàmetre d'11 mm

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Occità
### Article

d'
* forma apostrofada de de

### Preposició

d'
* forma apostrofada de de
# Ꭰ
## Cherokee
### Lletra

Ꭰ ‎(manca transliteració) ‎(majúscula, minúscula ꭰ)
* Primer grafema del sil·labari cherokee. Representa [a].
# δ
## Grec
### Lletra

δ ‎(d) ‎(minúscula, majúscula Δ)
* Quarta lletra de l'alfabet grec.

#### Relacionats

Alfabet grec: α ‎(a) Α ‎(A) β ‎(v) Β ‎(V) γ ‎(g) Γ ‎(G) δ ‎(d) Δ ‎(D) ε ‎(e) Ε ‎(E) ζ ‎(z) Ζ ‎(Z) η ‎(i) Η ‎(I) θ ‎(th) Θ ‎(Th) ι ‎(i) Ι ‎(I) κ ‎(k) Κ ‎(K) λ ‎(l) Λ ‎(L) μ ‎(m) Μ ‎(M) ν ‎(n) Ν ‎(N) ξ ‎(x) Ξ ‎(X) ο ‎(o) Ο ‎(O) π ‎(p) Π ‎(P) ρ ‎(r) Ρ ‎(R) σ ‎(s) Σ ‎(S) τ ‎(t) Τ ‎(T) υ ‎(i) Υ ‎(I) φ ‎(f) Φ ‎(F) χ ‎(kh) Χ ‎(Kh) ψ ‎(ps) Ψ ‎(Ps) ω ‎(o) Ω ‎(O)

#### Sinònims

* δέλτα ‎(delta, «delta»)

#### Descendents

* d D (alfabet llatí)
* д Д (alfabet ciríl·lic)
# Δ
## Grec
### Lletra

Δ ‎(D) ‎(majúscula, minúscula δ)
* Quarta lletra de l'alfabet grec.

#### Relacionats

Alfabet grec: α ‎(a) Α ‎(A) β ‎(v) Β ‎(V) γ ‎(g) Γ ‎(G) δ ‎(d) Δ ‎(D) ε ‎(e) Ε ‎(E) ζ ‎(z) Ζ ‎(Z) η ‎(i) Η ‎(I) θ ‎(th) Θ ‎(Th) ι ‎(i) Ι ‎(I) κ ‎(k) Κ ‎(K) λ ‎(l) Λ ‎(L) μ ‎(m) Μ ‎(M) ν ‎(n) Ν ‎(N) ξ ‎(x) Ξ ‎(X) ο ‎(o) Ο ‎(O) π ‎(p) Π ‎(P) ρ ‎(r) Ρ ‎(R) σ ‎(s) Σ ‎(S) τ ‎(t) Τ ‎(T) υ ‎(i) Υ ‎(I) φ ‎(f) Φ ‎(F) χ ‎(kh) Χ ‎(Kh) ψ ‎(ps) Ψ ‎(Ps) ω ‎(o) Ω ‎(O)

#### Sinònims

* δέλτα ‎(delta, «delta»)

#### Descendents

* D d (alfabet llatí)
* Д д (alfabet ciríl·lic)
# Esteva
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əsˈte.βə/, balear /əsˈte.və/ Occidental: /esˈte.βa/, /esˈte.va/
   * Rimes: -eva
   * Etimologia: Variant de Esteve.

### Nom propi

Esteva
* Cognom d’origen patronímic

### Miscel·lània

* Síl·labes: Es·te·va (3)

### Vegeu també

* Cerca Esteva a Wikidata
* Obres de referència: DCVB
* Cognoms de la població, Idescat
# esteva
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əsˈtɛ.βə/, balear /əsˈtɛ.və/ Occidental: nord-occidental /esˈte.βa/ valencià /esˈte.va/, /esˈte.βa/
   * Rimes: -ɛva
   * Etimologia: Del llatí vulgar *stēva, variant probablement oscoumbra de stīva, segle XIII.

### Nom

esteva f. ‎(plural esteves)
* Part de l'arada que té per funció poder-la subjectar per a llaurar.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: es·te·va (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# fai
## Català

   * Pronúncia: /ˈfaj/
   * Rimes: -aj
   * Etimologia: [1] Del francès faille, segle XIX.
   * Etimologia: [2] Mot fantasma per reinterpretació del topònim el Fai com a iodització de fall ‎(«trenc, escletxa») associant-lo a l’anglès fall ‎(«salt d’aigua») i l’alemany Fall ‎(«caiguda»).

### Nom

fai m. ‎(plural fais)
* Teixit de seda o de raió, de trama gruixuda formant bordons.
    «Vestia riquíssim vestit i anava cofada amb alta mitra de fai i randes.» (Josep Maria Folch i Torres, Les aventures d'en Boi Delit o el braçalet de Marciana, 1927)

#### Traduccions

* Anglès: faille $^{(en)}$
* Castellà: faya $^{(es)}$ f.
* Francès: faille $^{(fr)}$ f.

### Nom

fai m. ‎(plural fais)
* (mot fantasma) Forma alternativa de fall.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: afí

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, DECat

## Català antic
### Verb

fai
* primera persona singular (io, yo, jo) del present d'indicatiu de fer

#### Variants

* faç, fac, fau

## Italià
### Verb

fai
* segona persona singular (tu) del present d'indicatiu de fare
* segona persona singular (tu) de l'imperatiu de fare
# flandes
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfɫan.dəs/, occidental /ˈfɫan.des/
   * Rimes: -andes
   * Etimologia: Del nom de Flandes, regió dels Països Baixos.

### Nom

flandes f. ‎(plural invariable)
* Fusta nordeuropea de la família de les pícees.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: flan·des (2)
* Heterograma de 7 lletres (adeflns)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# gant
## Francès
### Nom

gant m. ‎(plural gants)
* guant
# Hadeïcum
## Neerlandès

   * Pronúncia: /haˈdejikʏm/
   * Etimologia: Forma prèvia a la reforma del 2006 de hadeïcum.

### Nom

Hadeïcum n. ‎(sense plural)
* (geologia) Hadeà

#### Variants

* hadeïcum

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
# hadeïcum
## Neerlandès

   * Pronúncia: /haˈdejikʏm/
   * Etimologia: Adaptació de l'anglès Hadean, mot encunyat el 1972 pel geòleg Preston Cloud en base a Hades (ᾍδης ‎(Hā́idēs)), nom grec del món de la mort i de la seva divinitat. De la reforma ortogràfica del 2006 ençà hadeïcum és la forma normativa llevat de l'àmbit especialitzat, en el qual encara s'admet la variant Hadeïcum amb majúscula inicial.

### Nom

hadeïcum n. ‎(sense plural)
* (geologia) Hadeà

#### Variants

* Hadeïcum

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
# Jokin
## Basc

   * Pronúncia: /ʝo.kin/
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

Jokin anim. m.
* Prenom masculí, equivalent al català Joaquim.

#### Declinació

Nom propi animat en consonant
Cas
Indefinit
Absolutiu
Jokin
Ergatiu
Jokinek
Datiu
Jokini
Genitiu
Jokinen
Comitatiu
Jokinekin
Benefactiu
Jokinentzat
Instrumental
Jokinez
Causal
Jokinengatik
Locatius
Inessiu
Jokinengan
Ablatiu
Jokinengandik
Al·latiu
Jokinengana
Terminatiu
Jokinenganaino
Al·l. direcional
Jokinenganantz
Gen. locatiu
Jokinenganako :

### Vegeu també

* Entrada «Jokin» a l’Elhuyar Hiztegia.
# jokin
## Finès
### Adjectiu

jokin
* un/una (cosa), algun/a (cosa)

#### Relacionats

* joku

### Pronom

jokin ‎(genitiu jonkin, partitiu jotain) (declinat amb arrel jo- i clític -kin)
* alguna cosa, quelcom (pronom indefinit)
    jokin ei toimialguna cosa no funciona

#### Antònims

* mikään

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Kielitoimiston sanakirja sobre jokin
# Julis
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈjuːlis/ àudio

### Nom

Julis
* genitiu singular de Juli
* forma plural de Juli
# julis
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʒu.ɫis/, occidental /ˈd͡ʒu.ɫis/
   * Rimes: -ulis

### Nom

julis m. pl.
* Forma plural de juli.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ju·lis (2)
# kiel
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈki.el/
   * Etimologia: Del prefix ki- i el sufix -el.

### Adverbi

kiel
* com

#### Antònims

* malkiel

#### Relacionats

* tiel, iel, ĉiel, neniel, aliel

#### Derivats

* malkiel, samkiel

### Miscel·lània

* Síl·labes: ki·el (2)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Plena Ilustrita Vortaro de Esperanto sobre kiel
# da
## Multilingüe
### Símbol

da
* Codi de llengua ISO 639-1 del danès.

## Català

   * Pronúncia: /ˈda/
   * Rimes: -a
   * Homòfon: dar

### Verb

da
* (septentrional) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de dar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de dar.
    [Ell/ella/vostè] da o va dar.

#### Sinònims

* dona
* donà

### Miscel·lània

* Anagrama: ad $^{(alfagrama)}$

## Català antic
### Verb

da
* tercera persona singular (él, eyl, ell) del passat de dar
* segona persona singular (tu) de l'imperatiu de dar

## Alemany

   * Pronúncia: /daː/
   * Etimologia: De la unió de dos termes de l'alemany antic dār(«en aquell lloc») i dō(«en aquell moment»).

### Adverbi

da
* allà, hi
    Wir fahren nach Hamburg. Meine Frau hat eine Freundin, die da wohnt.Vam anar a Hamburg. La meva dona té una amiga que viu allà.
* aquí
    Die Gäste sind noch nicht da.Els convidats encara no són aquí.
* llavors
    Ich war gerade eingeschlafen, und da kam ein Anruf.M'acabava de quedar adormit i llavors algú ha trucat.
* en, hi
    Ich wollte eigentlich Linsensuppe machen, aber da hatte ich das Rezept nicht.Anava a fer sopa de llentilles però no hi tenia la recepta.
    Wir haben jetzt ein Angebot gekriegt, aber da müssen wir noch diskutieren.Hem rebut una oferta, però encara n'hem de parlar.

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈda/
   * Rimes: -a

### Verb

da
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del present d’indicatiu del verb dar
* segona persona del singular (tú, vos) de l'imperatiu del verb dar

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

## Esperanto

   * Pronúncia: /da/
   * Etimologia: de d.

### Nom

da ‎(acusatiu da-on, plural da-oj, acusatiu plural da-ojn)
* (Gaston Waringhien) forma alternativa de do

#### Sinònims

* de

## Polonès

   * Pronúncia: /da/

### Verb

da
* tercera persona singular del present de dać

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1