OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# coreà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ku.ɾeˈa/ balear /ko.ɾeˈa/, /ku.ɾeˈa/ Occidental: /ko.ɾeˈa/
   * Rimes: -a

### Adjectiu

coreà m. ‎(femení coreana, plural masculí coreans, plural femení coreanes)
* Relatiu a Corea o la seva llengua.

#### Traduccions

* Anglès: Korean $^{(en)}$
* Asturià: coreanu $^{(ast)}$
* Castellà: coreano $^{(es)}$
* Francès: coréen $^{(fr)}$
* Gallec: coreano $^{(gl)}$
* Italià: coreano $^{(it)}$
* Portuguès: coreano $^{(pt)}$

### Nom

coreà m. ‎(plural coreans, femení coreana)
* Individu de Corea.
* (masculí singular) Llengua de filiació discutida pròpia de Corea.

#### Traduccions

* Anglès: Korean $^{(en)}$
* Asturià: coreanu $^{(ast)}$
* Castellà: coreano $^{(es)}$
* Francès: coréen $^{(fr)}$
* Gallec: coreano $^{(gl)}$
* Italià: coreano $^{(it)}$
* Portuguès: coreano $^{(pt)}$
* Anglès: Korean $^{(en)}$
* Asturià: coreanu $^{(ast)}$
* Castellà: coreano $^{(es)}$
* Francès: coréen $^{(fr)}$
* Gallec: coreano $^{(gl)}$
* Italià: coreano $^{(it)}$
* Lingala: likoré $^{(ln)}$
* Portuguès: coreano $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·re·à (3)
* Anagrames: acero, acore

### Vegeu també

* 위키낱말사전, edició en coreà
* Entrades en coreà al Viccionari en català
* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV
# nord-coreà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌnɔrt.ku.ɾeˈa/ balear /ˌnɔɾk.ko.ɾeˈa/, /ˌnɔrk.ku.ɾeˈa/ Occidental: /ˌnɔɾt.ko.ɾeˈa/
   * Rimes: -a
   * Etimologia: De nord i coreà, segle XXI.

### Adjectiu

nord-coreà m. ‎(femení nord-coreana, plural masculí nord-coreans, plural femení nord-coreanes)
* De Corea del Nord.
    «El règim de Pyongyang, la capital nord-coreana, controla tant la informació que surt del país com la que reben els ciutadans.» (Clara Pi Creixell, La vida sota el règim nord-coreà, Junior Report, nov. 2017)

#### Relacionats

* coreà

#### Antònims

* sud-coreà

#### Traduccions

* Anglès: North Korean $^{(en)}$
* Asturià: norcoreanu $^{(ast)}$
* Castellà: norcoreano $^{(es)}$ m.

### Nom

nord-coreà m. ‎(plural nord-coreans, femení nord-coreana)
* De Corea del Nord.
    Pràcticament cap nord-coreà te permís per sortir del país.

#### Relacionats

* coreà

#### Antònims

* sud-coreà

#### Derivats

* won nord-coreà

#### Traduccions

* Anglès: North Korean $^{(en)}$
* Asturià: norcoreanu $^{(ast)}$
* Castellà: norcoreano $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: nord·co·re·à (4)
* Anagrames: codornera, cordonera, enrocador

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, GDLC, Optimot, ésAdir
# sud-coreà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌsut.ku.ɾeˈa/ balear /ˌsuk.ko.ɾeˈa/, /ˌsuk.ku.ɾeˈa/ Occidental: /ˌsut.ko.ɾeˈa/
   * Rimes: -a
   * Etimologia: De sud i coreà, segle XXI.

### Adjectiu

sud-coreà m. ‎(femení sud-coreana, plural masculí sud-coreans, plural femení sud-coreanes)
* De Corea del Sud.

#### Hiperònims

* coreà

#### Antònims

* nord-coreà

#### Traduccions

* Anglès: South Korean $^{(en)}$
* Asturià: surcoreanu $^{(ast)}$
* Castellà: surcoreano $^{(es)}$

### Nom

sud-coreà m. ‎(plural sud-coreans, femení sud-coreana)
* De Corea del Sud.

#### Hiperònims

* coreà

#### Antònims

* nord-coreà

#### Traduccions

* Anglès: South Korean $^{(en)}$
* Asturià: surcoreanu $^{(ast)}$
* Castellà: surcoreano $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sud·co·re·à (4)
* Heterograma de 8 lletres (acdeorsu)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, Optimot, ésAdir
# gotes fredes
## Català
### Nom

gotes fredes f. pl.
* Forma plural de gota freda.
# DANA
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈda.nə/, occidental /ˈda.na/
   * Etimologia: Introduït per l’AEMET en la dècada del 1980 com a denominació tècnica i en homenatge al meteoròleg Francisco García Dana (1924-1984).

### Sigles

DANA f. ‎(nom comú)
* (meteorologia) Sigles de depressió aïllada en nivells alts ‎(«gota freda»).

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat, PTV
* ↑ Jordi Badia i Pujol, «“Dana” o “gota freda”?», Vilaweb, 2-11-2024

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈda.na/

### Sigles

DANA f. ‎(nom comú)
* sigles de depresión aislada en niveles altos
# gota freda
## Català

   * Etimologia: Calc del castellà gota fría, alhora calc de l’alemany Kaltlufttropfen ‎(literalment «gota d’aire fred»), de kalt ‎(«fred»), Luft ‎(«aire») i Tropfen ‎(«gota»). Adoptat per l’AEMET el 1950.

### Nom

gota freda f. ‎(plural gotes fredes)
* Depressió atmosfèrica freda en alts nivells, aïllada de la circulació polar originària, que davalla en latitud i provoca precipitacions intenses en contacte amb un substrat càlid i humit, típicament en el Mediterrani occidental durant la tardor.

#### Sinònims

* DANA, dana (depressió aïllada en nivells alts)

#### Notes

* En l’àmbit tècnic es pot distingir gota freda en nivells baixos i DANA en nivells alts.

#### Traduccions

* Alemany: Kaltlufttropfen $^{(de)}$ m.
* Anglès: cold drop $^{(en)}$
* Castellà: gota fría $^{(es)}$ f.
* Francès: goutte froide $^{(fr)}$ f.
* Portuguès: gota fria $^{(pt)}$ f.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
* ↑ Jordi Badia i Pujol, «“Dana” o “gota freda”?», Vilaweb, 2-11-2024
# çija
## Català antic

   * Etimologia: De cija, de cigia, de cegia, d’origen preromà indoeuropeu desconegut.

### Nom

çija f.
* sitja (cavitat per a cereals)
    «Con lo granjer hac tanchada la çija e les besties qui portaven lo blat foren partides de la granja, lo granjer dix avemaries.» (Ramon Llull, Romanç d'Evast e Blaquerna, 1283)Quan el granger hagué tancat la sitja i les bèsties que portaven el blat hagueren partit, el granger digué avemaries.
* avenc

#### Variants

* sija, cija, cigia, cegia

### Vegeu també

* Obres de referència: DTCA
# cija
## Català antic

   * Etimologia: De cigia, de cegia, d’origen preromà indoeuropeu desconegut.

### Nom

cija f. ‎(plural ciges)
* sitja (cavitat subterrània)
* avenc
    «E·l· ors, e·l· corp, e·l· hom, e·lª· serpent caygueren en una ciga. Per aquell loch hon era la ciga, pessava·l· sant hom qui era ermità, e gordà en aquella e viu -los star en aquella cija tots·IIII·, e no podien exir de la cija. Tots ensemps pregaren aquell sant hom que 'ls tregués de la cija e quescun li 'n promès bon loguer.» (Ramon Llull, Llibre de meravelles, 1288-1289)L’os, el corb, l’home i la serp caigueren en un avenc. Per aquell lloc passava el sant home que era ermità, guaità en l’avenc i els veié tots quatre que no en podien sortir. Tots alhora pregaren aquell sant home que els tragués de l’avenc i cadascú li prometé una bona recompensa.
* masmorra
    «Senyor, ab la sanch vostra vós delliurareu e traureu los catius qui stan empresonats en aquella cija o lach fosch e tenebrós dels lims, hon són ara los nostres pares.» (Sor Isabel de Villena, Vita Christi, 1497)

#### Variants

* sija, çija, cigia, cegia

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, DTCA, CIVAL
# cièja
## Occità

   * Pronúncia: /ˈsjε.d͡ʒo̞/
   * Etimologia: D’origen preromà desconegut, cognat del català sitja.

### Nom

cièja f. ‎(plural cièjas)
* (llenguadocià) sitja

#### Sinònims

* cròs
# cea
## Romanès

   * Etimologia: De l'adjectiu demostratiu acea.

### Article

cea f.
* la (article adjectival que determina un adjectiu)
    casa frumoasă ‎(«la casa formosa») → casa cea frumoasă («la formosa casa»)
    cea mică ‎(«la petita»)

#### Vegeu també

* cel

#### Relacionats

| Cas | Articles definits | Articles definits | Articles definits | Articles definits | Articles definits | Articles definits | Articles adjectivals | Articles adjectivals | Articles adjectivals | Articles adjectivals | Articles adjectivals | Articles adjectivals | Articles possessius | Articles possessius | Articles possessius | Articles possessius | Articles possessius | Articles possessius | Articles indefinits | Articles indefinits | Articles indefinits | Articles indefinits | Articles indefinits | Articles indefinits |
| Cas | singular | singular | singular | plural | plural | plural | singular | singular | singular | plural | plural | plural | singular | singular | singular | plural | plural | plural | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| Cas | m. | n. | f. | m. | n. | f. | m. | n. | f. | m. | n. | f. | m. | n. | f. | m. | n. | f. | m. | n. | f. | m. | n. | f. |
| nominatiu acusatiu | -l (-le, -ul) | -l (-le, -ul) | -a (-ua) | -i | -le | -le | cel | cel | cea | cei | cele | cele | al | al | a | ai | ale | ale | un | un | o | niște | niște | niște |
| genitiu datiu | -lui (-ului) | -lui (-ului) | -i (-ei) | -lor | -lor | -lor | celui | celui | celei | celor | celor | celor | (alui) | (alui) | (alei) | (alor) | (alor) | (alor) | unui | unui | unei | unor | unor | unor |

## Sard

   * Etimologia: D’origen preromà desconegut, cognat del català sitja.

### Nom

cea f.
* fossa, fossat, carbonera

#### Variants

* chea, cheja, gea

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Ditzionàriu in línia de sa Limba e Cultura Sarda sobre cea
# zía
## Aragonès

   * Etimologia: D’origen preromà desconegut, cognat del català sitja.

### Nom

zía f.
* sitja

#### Variants

* cía

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada a l'Aragonario sobre zía
# ziega
## Basc

   * Pronúncia: /s̪i.e.ɡa/
   * Etimologia: D’origen romànic, cognat del català sitja.

### Nom

ziega inan.
* masmorra, calabós

#### Declinació

Nom comú inanimat -a orgànica
Cas
Indefinit
Singular
Plural
Absolutiu
ziega
ziega
ziegak
Ergatiu
ziegak
ziegak
ziegek
Datiu
ziegari
ziegari
ziegei
Genitiu
ziegaren
ziegaren
ziegen
Comitatiu
ziegarekin
ziegarekin
ziegekin
Benefactiu
ziegarentzat
ziegarentzat
ziegentzat
Instrumental
ziegaz
ziegaz
ziegez
Partitiu
ziegarik
Prolatiu
ziegatzat
Causal
ziegarengatik
ziegarengatik
ziegengatik
Locatius
Inessiu
ziegatan
ziegan
ziegetan
Ablatiu
ziegatatik
ziegatik
ziegetatik
Al·latiu
ziegatara
ziegara
ziegetara
Terminatiu
ziegataraino
ziegaraino
ziegetaraino
Al·l. direcional
ziegatarantz
ziegarantz
ziegetarantz
Gen. locatiu
ziegatako
ziegako
ziegetako :

#### Sinònims

* leotz

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en basc
* Entrada «ziega» a l’Elhuyar Hiztegia.
# horabaixa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˌɔ.ɾəˈβa.ʃə/ Occidental: nord-occidental /ˌɔ.ɾaˈβaj.ʃa/ valencià /ˌɔ.ɾaˈbaj.ʃa/, /ˌɔ.ɾaˈβa.ʃa/
   * Rimes: -ajʃa
   * Etimologia: Substantivació mallorquina de la locució a horabaixa.

### Nom

horabaixa f. o m. ‎(plural horabaixes)
* (literari) Hora pròxima a la posta de sol.
* (mallorquí, menorquí) tarda

#### Sinònims

* [1] ranvespre, vesprada (principi)
* [2] (Mallorca i Menorca) capvespre

#### Traduccions

* Anglès: dusk $^{(en)}$
* Castellà: caída del día $^{(es)}$, atardecer $^{(es)}$ m.
* Francès: tombée du jour $^{(fr)}$
* Italià: tardo pomeriggio $^{(it)}$, tramonto $^{(it)}$ m.
* Romanès: revarsat de zori $^{(ro)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ho·ra·bai·xa (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# península
## Català

   * Pronúncia: oriental /pəˈnin.su.ɫə/, occidental /peˈnin.su.ɫa/
   * Etimologia: Del llatí paeninsŭla, format per paene ‎(«quasi») i insula ‎(«illa»).

### Nom

península f. ‎(plural penínsules)
* Porció de terra que s'endinsa en el mar, unida al continent per un sol extrem.

#### Traduccions

* Afrikaans: skiereiland $^{(af)}$
* Albanès: gadishull $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Halbinsel $^{(de)}$
* Anglès: peninsula $^{(en)}$
* Àrab: شِبْه جَزِيرَة‎ $^{(ar)}$ f.
* Armeni: թերակղզի $^{(hy)}$ ‎(terakkhzí)
* Asturià: península $^{(ast)}$
* Basc: penintsula $^{(eu)}$
* Belarús: паўво́страў $^{(be)}$ m. ‎(pauvóstrau)
* Bretó: ledenez $^{(br)}$ m.
* Búlgar: полуо́стров $^{(bg)}$ m. ‎(poluóstrov)
* Castellà: península $^{(es)}$
* Coreà: 반도 $^{(ko)}$ ‎(bando)
* Danès: halvø $^{(da)}$ c.
* Eslovac: polostrov $^{(sk)}$
* Eslovè: polotok $^{(sl)}$
* Esperanto: duoninsulo $^{(eo)}$
* Estonià: poolsaar $^{(et)}$
* Feroès: hálvoyggj $^{(fo)}$ f.
* Finès: niemimaa $^{(fi)}$
* Francès: péninsule $^{(fr)}$
* Gallec: península $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: penrhyn $^{(cy)}$ m.
* Georgià: ნახევარკუნძული $^{(ka)}$ ‎(nakhevarkúndzuli)
* Grec: χερσόνησος $^{(el)}$ f. ‎(khersónissos)
* Grec antic: χερσόνησος $^{(grc)}$ f. ‎(khersónēsos)
* Gujarati: દ્વીપકલ્પ $^{(gu)}$
* Hebreu: חֲצִי אִי‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: प्रायद्वीप $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: félsziget $^{(hu)}$
* Ídix: האַלבאינדזל‎ $^{(yi)}$ m.
* Ido: peninsulo $^{(io)}$
* Indonesi: semenanjung $^{(id)}$
* Irlandès: leithinis $^{(ga)}$ f.
* Islandès: skagi $^{(is)}$ m.
* Italià: penisola $^{(it)}$
* Japonès: 半島 $^{(ja)}$
* Kazakh: түбек $^{(kk)}$ ‎(tübek/tubek)
* Kirguís: жарым арал $^{(ky)}$ ‎(djarum aral)
* Letó: pussala $^{(lv)}$ f.
* Lituà: pusiasalis $^{(lt)}$
* Llatí: paeninsula $^{(la)}$
* Macedoni: полуостров $^{(mk)}$ m.
* Neerlandès: schiereiland $^{(nl)}$ n.
* Noruec: halvøy $^{(no)}$
* Persa: شبه‌جزیره‎ $^{(fa)}$
* Polonès: półwysep $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: península $^{(pt)}$
* Romanès: peninsulă $^{(ro)}$ f.
* Rus: полуо́стров $^{(ru)}$ m. ‎(poluóstrov)
* Serbocroat: полуоток $^{(sh)}$ m., poluotok $^{(sh)}$ m.
* Suec: halvö $^{(sv)}$ c.
* Tagal: tangway $^{(tl)}$
* Tai: คาบสมุทร $^{(th)}$
* Tàtar: ярымутрау $^{(tt)}$
* Turc: yarımada $^{(tr)}$
* Txec: poloostrov $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: піво́стрів $^{(uk)}$ m. ‎(pivòstriv)
* Urdú: جزیرہ نما $^{(ur)}$
* Uzbek: yarim orol $^{(uz)}$
* Való: cåziyon $^{(wa)}$ m.
* Vietnamita: bán đảo $^{(vi)}$
* Xinès: 半島 $^{(zh)}$ ‎(半岛, bàndǎo)

### Miscel·lània

* Síl·labes: pe·nín·su·la (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /peˈnin.su.la/, meridional \peˈniŋ.su.la\
       Americà: alt /peˈnin.s(u).la/, baix \peˈniŋ.su.la\, austral /peˈnin.su.la/
   * Rimes: -insula

### Nom

península f. ‎(plural penínsulas)
* península

### Miscel·lània

* Síl·labes: pe·nín·su·la (4)

## Portuguès
### Nom

península f. ‎(plural penínsulas)
* península
# istme
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈiz.mə/, occidental /ˈiz.me/
   * Rimes: -izme
   * Etimologia: Del llatí isthmus, segle XVII.

### Nom

istme m. ‎(plural istmes)
* Llengua de terra que uneix dues masses terrestres.
* (anatomia) Connexió estreta entre dos òrgans o cavitats.

#### Traduccions

* Anglès: isthmus $^{(en)}$
* Asturià: ismu $^{(ast)}$
* Castellà: istmo $^{(es)}$
* Francès: isthme $^{(fr)}$
* Italià: istmo $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ist·me (2)
* Anagrames: estim, ètims, ítems, metis, mites, temis, Temis, tmesi

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# Wahl
## Alemany

   * Pronúncia: /vaːl/ àudio

### Nom

Wahl f. ‎(genitiu Wahl, plural Wahlen)
* elecció

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | die | Wahl | die | Wahlen |
| Genitiu | der | Wahl | der | Wahlen |
| Datiu | der | Wahl | den | Wahlen |
| Acusatiu | die | Wahl | die | Wahlen |
# adarams
## Català

   * Pronúncia: oriental /ə.ðəˈɾams/, occidental /a.ðaˈɾams/
   * Rimes: -ams

### Nom

adarams m. pl.
* Forma plural de adaram.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·da·rams (3)
# pancaritat
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌpaŋ.kə.ɾiˈtat/, occidental /ˌpaŋ.ka.ɾiˈtat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: Del llatí pane caritatis ‎(«pa de caritat»), o bé directament de pa, en i caritat.

### Nom

pancaritat m. ‎(plural pancaritats)
* (històric) Repartiment de pa als pobres que es feia a Mallorca en dies assenyalats.
* (mallorquí, menorquí) Berenada que es fa en el camp al voltant de la Pasqua de Pentecosta.

### Miscel·lània

* Síl·labes: pan·ca·ri·tat (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, DECat
# pancaritats
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌpaŋ.kə.ɾiˈtats/, occidental /ˌpaŋ.ka.ɾiˈtats/
   * Rimes: -ats

### Nom

pancaritats m. pl.
* Forma plural de pancaritat.

### Miscel·lània

* Síl·labes: pan·ca·ri·tats (4)
# ouataire
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /u.əˈtaj.ɾə/ balear /o.wəˈtaj.ɾə/, /u.əˈtaj.ɾə/ Occidental: /o.waˈtaj.ɾe/
   * Rimes: -ajɾe
   * Etimologia: De ou, el sufix -at i el sufix -aire.

### Nom

ouataire m. f. ‎(plural ouataires)
* Persona que es dedica a la compravenda d'ous.

#### Sinònims

* ouaire, ouater

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: o·ua·tai·re (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# ouater
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /u.əˈte/ Occidental: nord-occidental /o.waˈte/, valencià /o.waˈteɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: De ou, el sufix -at i el sufix -er.

### Nom

ouater m. ‎(plural ouaters, femení ouatera)
* (valencià) Sinònim de ouataire.

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·ua·ter (3)
* Heterograma de 6 lletres (aeortu)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# ouaters
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /u.əˈtes/ Occidental: nord-occidental /o.waˈtes/, valencià /o.waˈteɾs/
   * Rimes: -e(ɾ)s

### Nom

ouaters m. pl.
* Forma plural de ouater.

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·ua·ters (3)
* Heterograma de 7 lletres (aeorstu)
# ouatera
## Català

   * Pronúncia: oriental /u.əˈte.ɾə/, occidental /o.waˈte.ɾa/
   * Rimes: -eɾa

### Nom

ouatera f. ‎(plural ouateres)
* Forma femenina de ouater.

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·ua·te·ra (4)
# ouateres
## Català

   * Pronúncia: oriental /u.əˈte.ɾəs/, occidental /o.waˈte.ɾes/
   * Rimes: -eɾes

### Nom

ouateres f. pl.
* Forma plural de ouatera.

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·ua·te·res (4)
# cauràs
## Català

   * Pronúncia: oriental /kəwˈɾas/, occidental /kawˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

cauràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de caure.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cau·ràs (2)
* Anagrames: acusar, causar, raucàs, sucara, sucarà, ucaràs
# spectral
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈspektrəl/
   * Etimologia: De spectre o spectrum i el sufix -al.

### Adjectiu

spectral ‎(no comparable)
* espectral

### Miscel·lània

* Síl·labes: spec·tral (2)
* Heterograma de 8 lletres (acelprst)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Collins Dictionary© sobre spectral
* Per a més informació vegeu l'entrada al Cambridge English Dictionary© sobre spectral
# spectrum
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈspek.trəm/
   * Etimologia: Del llatí spectrum. Doblet de spectre via el francès.

### Nom

spectrum ‎(plural spectrums o spectra)
* (física) espectre
* (per extensió) espectre (sèrie, gamma)

### Miscel·lània

* Síl·labes: spec·trum (2)
* Heterograma de 8 lletres (cemprstu)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Cambridge English Dictionary© sobre spectrum

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈspɛk.trʊm/
   * Etimologia: De speciō.

### Nom

spectrum m. ‎(genitiu spectrī)
* imatge
* espectre

#### Declinació

2a declinació -um, -ī :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | spectrum | spectra |
| Vocatiu | spectrum | spectra |
| Acusatiu | spectrum | spectra |
| Genitiu | spectrī | spectrōrum |
| Datiu | spectrō | spectrīs |
| Ablatiu | spectrō | spectrīs |
# spectrums
## Anglès
### Nom

spectrums
* forma plural de spectrum
# espectre
## Català

   * Pronúncia: oriental /əsˈpɛk.tɾə/, occidental /esˈpɛk.tɾe/
   * Etimologia: Del llatí spectrum.

### Nom

espectre m. ‎(plural espectres)
* Imatge d'una persona morta reviscolada que algú creu veure però és irreal.
* Varietat de manifestacions d'una mateixa cosa.
    El síndrome d'Asperger pertany a l'espectre autista.

#### Sinònims

* fantasma, aparició
* gamma, ventall, gradació

#### Traduccions

* Anglès: spectre $^{(en)}$ (RU), specter $^{(en)}$ (EUA)
* Castellà: espectro $^{(es)}$ m.
* Anglès: spectrum $^{(en)}$
* Castellà: espectro $^{(es)}$ m.
* Francès: spectre $^{(fr)}$
* Italià: spettro $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·pec·tre (3)
* Anagrames: receptes, respecte

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# cebula
## Polonès

   * Pronúncia: /t͡sɛˈbu.la/
   * Etimologia: De l'alt alemany mitjà zibolle, zebülle, zwibole, del llatí cepulla, diminutiu de cepa.

### Nom

cebula f.
* ceba

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | cebula | cebule |
| Genitiu | cebuli | cebuli/cebul |
| Datiu | cebyli | cebulom |
| Acusatiu | cebulę | cebule |
| Instrumental | cebulą | cebulami |
| Locatiu | cebuli | cebulach |
| Vocatiu | cebulo | cebule |

### Miscel·lània

* Síl·labes: ce·bu·la (3)
* Heterograma de 6 lletres (abcelu)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en polonès
* Per a més informació vegeu l'entrada al Wielki słownik języka polskiego sobre cebula
* Per a més informació vegeu l'entrada al Słownik Języka Polskiego sobre cebula
# Walencja
## Polonès

   * Pronúncia: /vaˈlɛ̃n.t͡sja/
   * Etimologia: Del castellà Valencia.

### Nom propi

Walencja f.
* València

#### Derivats

* walencki

#### Declinació

| | singular |
| Nominatiu | Walencja |
| Genitiu | Walencji |
| Datiu | Walencji |
| Acusatiu | Walencję |
| Instrumental | Walencją |
| Locatiu | Walencji |
| Vocatiu | Walencjo |

### Miscel·lània

* Síl·labes: Wa·len·cja (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en polonès
# rajada vestida
## Català
### Nom

rajada vestida f. ‎(plural rajades vestides)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Leucoraja naevus)
* rajada de Sant Pere

#### Sinònims

* escrita vera, escrita vestida, menjamoixines, menja moisines, menja muxines

#### Hiperònims

* rajades i milanes > raids

#### Traduccions

* Anglès: cuckoo ray $^{(en)}$
* Asturià: escayuda $^{(ast)}$, raya escayuda $^{(ast)}$, escamuda $^{(ast)}$, santiagu $^{(ast)}$
* Castellà: raya de san Pedro $^{(es)}$, raya santiaguesa $^{(es)}$, raya santiguesa $^{(es)}$
* Francès: raie fleurie $^{(fr)}$

### Vegeu també

* rajada vestida. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# complicación
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kom.pli.kaˈθjon/, meridional \kom.pli.kaˈθjoŋ\
       Americà: alt /kom.pli.k(a)ˈsjon/, baix \kom.pli.kaˈsjoŋ\, austral /kom.pli.kaˈsjon/
   * Rimes: -on
   * Etimologia: Del llatí complicatio.

### Nom

complicación f. ‎(plural complicaciones)
* complicació

### Miscel·lània

* Síl·labes: com·pli·ca·ción (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre complicación

## Gallec

   * Pronúncia: /komplikaˈθjoŋ/
   * Etimologia: Del llatí complicatio.

### Nom

complicación f. ‎(plural complicacións)
* complicació

#### Variants

* (reintegracionisme) complicaçom

### Miscel·lània

* Síl·labes: com·pli·ca·ción (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario da Real Academia Galega sobre complicación
# complicacións
## Gallec
### Nom

complicacións f. pl.
* forma plural de complicación
# complicacions
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kum.pɫi.kə.siˈons/ balear /kom.pɫi.kə.siˈons/, /kum.pɫi.kə.siˈons/ Occidental: /kom.pɫi.ka.siˈons/
   * Rimes: -ons

### Nom

complicacions f. pl.
* Forma plural de complicació.

### Miscel·lània

* Síl·labes: com·pli·ca·ci·ons (5)
# complejidad
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \kom.ple.xiˈðað\, meridional \kom.ple.hiˈða(ð)\
       Americà: alt /kom.ple.x(i)ˈdad/, baix \kom.ple.hiˈðað\, austral \kom.ple.xiˈðad\
   * Rimes: -ad
   * Etimologia: De complejo i el sufix -idad.

### Nom

complejidad f. ‎(plural complejidades)
* complexitat

### Miscel·lània

* Síl·labes: com·ple·ji·dad (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre complejidad
# complejidades
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \kom.ple.xiˈða.ðes\, meridional \kom.ple.hiˈða.ðeh\
       Americà: alt /kom.ple.xiˈda.d(e)s/, baix \kom.ple.hiˈða.ðeh\, austral \kom.ple.xiˈða.ðes\
   * Rimes: -ades

### Nom

complejidades f. pl.
* forma plural de complejidad

### Miscel·lània

* Síl·labes: com·ple·ji·da·des (5)