OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# avanzaré
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \a.βan.θaˈɾe\, meridional \a.βaŋ.θaˈɾe\
       Americà: alt /a.ban.s(a)ˈɾe/, baix \a.βaŋ.saˈɾe\, austral \a.βan.saˈɾe\
   * Rimes: -e

### Verb

avanzaré
* primera persona del singular (yo) del futur d'indicatiu del verb avanzar
# avanàssim
## Català
### Verb

avanàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb avanar.
# avanzo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \aˈβan.θo\, meridional \aˈβaŋ.θo\
       Americà: alt /aˈban.s(o)/, baix \aˈβaŋ.so\, austral \aˈβan.so\
   * Rimes: -anθo

### Verb

avanzo
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb avanzar
# avanàreu
## Català
### Verb

avanàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de avanar.
# avanàsseu
## Català
### Verb

avanàsseu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb avanar.
# avanàssiu
## Català
### Verb

avanàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb avanar.
# año escolar
## Castellà
### Nom

año escolar m. ‎(plural años escolares)
* curs escolar

#### Sinònims

* año académico
* curso académico
* curso escolar

### Vegeu també

* año escolar. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# año natural
## Castellà
### Nom

año natural m. ‎(plural años naturales)
* any natural
# añedimos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \a.ɲeˈði.mos\, meridional \a.ɲeˈði.moh\
       Americà: alt /a.ɲeˈdi.m(o)s/, baix \a.ɲeˈði.moh\, austral \a.ɲeˈði.mos\
   * Rimes: -imos

### Verb

añedimos
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb añedir
* primera persona del plural (nosotros, nosotras) del passat simple del verb añedir
# año de la pera
## Castellà

   * Etimologia: Tradicionalment relacionat amb el bandoler català Perot Rocaguinarda que Cervantes va recrear en un personatge.

### Nom

año de la pera m.
* any de la picor
# añoranza
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /a.ɲoˈɾan.θa/, meridional \a.ɲoˈɾaŋ.θa\
       Americà: alt /a.ɲoˈɾan.s(a)/, baix \a.ɲoˈɾaŋ.sa\, austral /a.ɲoˈɾan.sa/
   * Rimes: -anθa
   * Etimologia: Del català enyorança.

### Nom

añoranza f. ‎(plural añoranzas)
* enyorança

#### Sinònims

* morriña

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ño·ran·za (4)
# añoranzas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /a.ɲoˈɾan.θas/, meridional \a.ɲoˈɾaŋ.θah\
       Americà: alt /a.ɲoˈɾan.s(a)s/, baix \a.ɲoˈɾaŋ.sah\, austral /a.ɲoˈɾan.sas/
   * Rimes: -anθas

### Nom

añoranzas f. pl.
* forma plural de añoranza
# añafiles
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /a.ɲaˈfi.les/, meridional /a.ɲaˈfi.leh/
       Americà: alt /a.ɲaˈfi.l(e)s/, baix /a.ɲaˈfi.leh/, austral /a.ɲaˈfi.les/
   * Rimes: -iles

### Nom

añafiles m. pl.
* forma plural de añafil
# año académico
## Castellà
### Nom

año académico m. ‎(plural años académicos)
* curs escolar

#### Sinònims

* año escolar
* curso académico
* curso escolar

### Vegeu també

* año académico. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# año sabático
## Castellà
### Nom

año sabático m. ‎(plural años sabáticos)
* any sabàtic

### Vegeu també

* año sabático. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# baratxurirentzat
## Basc
### Nom

baratxurirentzat
* benefactiu indefinit de baratxuri
# baratxuriri
## Basc
### Nom

baratxuriri
* datiu indefinit de baratxuri
# baratxuritaraino
## Basc
### Nom

baratxuritaraino
* terminatiu indefinit de baratxuri
# baratxuritako
## Basc
### Nom

baratxuritako
* genitiu locatiu indefinit de baratxuri
# baratxuritan
## Basc
### Nom

baratxuritan
* inessiu indefinit de baratxuri
# baratxuritatik
## Basc
### Nom

baratxuritatik
* ablatiu indefinit de baratxuri
# baratxuritik
## Basc
### Nom

baratxuritik
* ablatiu definit singular de baratxuri
# baratxuririk
## Basc
### Nom

baratxuririk
* partitiu indefinit de baratxuri
# baratxuritara
## Basc
### Nom

baratxuritara
* al·latiu indefinit de baratxuri
# baratxuritarantz
## Basc
### Nom

baratxuritarantz
* al·latiu direccional indefinit de baratxuri
# bastataraino
## Basc
### Nom

bastataraino
* terminatiu indefinit de basta
# bastatarantz
## Basc
### Nom

bastatarantz
* al·latiu direccional indefinit de basta
# bastatik
## Basc
### Nom

bastatik
* ablatiu definit singular de basta
# bastau
## Català
### Verb

bastau
* (balear, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de bastar.
* (balear, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb bastar.

#### Variants

* [1] basteu
* [2] basteu

### Miscel·lània

* Síl·labes: bas·tau (2)
* Anagrama: abusat

## Català antic
### Verb

bastau
* segona persona plural (vós, vosaltres) del present de subjuntiu de bastir

#### Variants

* bastats, bastiu
# bastaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəsˈta.βəs/, balear /bəsˈta.vəs/ Occidental: nord-occidental /basˈta.βes/ valencià /basˈta.ves/, /basˈta.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

bastaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de bastar.

#### Variants

* bastaies
# bastava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəsˈta.βə/, balear /bəsˈta.və/ Occidental: nord-occidental /basˈta.βa/ valencià /basˈta.va/, /basˈta.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

bastava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de bastar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de bastar.

#### Variants

* [1] bastavi, bastaia
* [2] bastaia
# bastaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəsˈta.βən/, balear /bəsˈta.vən/ Occidental: nord-occidental /basˈta.βen/ valencià /basˈta.ven/, /basˈta.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

bastaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de bastar.

#### Variants

* bastaien
# bastatatik
## Basc
### Nom

bastatatik
* ablatiu indefinit de basta
# bastatzat
## Basc
### Nom

bastatzat
* prolatiu indefinit de basta
# avilassis
## Català
### Verb

avilassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb avilar.
# avilats
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.βiˈɫats/, balear /ə.viˈɫats/ Occidental: nord-occidental /a.βiˈɫats/ valencià /a.viˈɫats/, /a.βiˈɫats/
   * Rimes: -ats

### Verb

avilats
* Participi masculí plural del verb avilar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·vi·lats (3)
* Anagrames: altivàs, saltavi
# aç
## Català antic

   * Etimologia: Del llatí acies.

### Nom

aç f. ‎(plural aç o aces)
* Línia de tropa en el front de batalla.
    «Tots començaren de fogir, no solament Tarquino e·ls toscans qui eren vençedós ans encara los veyetans qui eren en l'altra aç de la batalla los seguien.» (Antoni Canals, Valeri Màxim, 1395)

#### Variants

* aci, atz

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, CIVAL
# açuts
## Català antic
### Nom

açuts
* forma plural de açut
# açò
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈsɔ/, occidental /aˈsɔ/
   * Rimes: -ɔ
   * Etimologia: Del llatí vulgar ecce hoc ‎(«vet aquí això»), segle XIII, en llatí clàssic hoc.

### Pronom

açò
* (valencià, menorquí i literari) Això, demostratiu de proximitat en l’espai o el temps en referència a la primera persona que parla o escriu respecte a la segona persona que escolta o llegeix.

#### Relacionats

Demostratius en català :
| Grau | Grau | Grau | adjectiu | adjectiu | pronom | pronom | adverbi | adverbi |
| 1r | proximitat | 1a persona | aquest | aquest, est$^1$, este$^2$ | això | açò$^2$, ço$^1$ | aquí | ací$^2$ |
| 2n | proximitat | 2a persona | aquest | aqueix$^1$, eix$^1$, eixe$^2$ | això | això | aquí | aquí, ahí$^2$ |
| 3r | llunyania | concreta | aquell | aquell | allò | allò | allí | allí |
| 3r | llunyania | imprecisa | aquell | aquell | allò | allò | allà | allà |
| $^{1)}$ Poc comú o arcaic $^{2)}$ Occidental En general s’usen dos graus: proximitat i llunyania. L’ús de tres graus amb proximitat de 1a o 2a persona és característic de la majoria del valencià i de la llengua antiga. |||||||||

#### Variants

* ço

#### Notes

Tant en la majoria dels parlars valencians com antigament s’usa en contraposició a això i allò amb diferents graus de proximitat.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: a·çò (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB

## Occità
### Pronom

açò
* forma alternativa de aiçò ‎(«açò, això de jo»)

#### Relacionats

* aiçò
# aération
## Francès

   * Pronúncia: /a.e.ʁaˈsjɔ̃/

### Nom

aération f. ‎(plural aérations)
* aeració
# azúcares
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /aˈθu.ka.ɾes/, meridional /aˈθu.ka.ɾeh/
       Americà: alt /aˈsu.ka.(ɾe)s/, baix /aˈsu.ka.ɾeh/, austral /aˈsu.ka.ɾes/
   * Rimes: -ukaɾes

### Nom

azúcares m. pl.
* forma plural de azúcar
# aérations
## Francès

   * Pronúncia: /a.e.ʁaˈsjɔ̃/

### Nom

aérations f. pl.
* forma plural de aération
# açut
## Català antic

   * Etimologia: De l'àrab السُّدّ ‎(as-sudd, «l’obstacle»).

### Nom

açut m. ‎(plural açuts)
* assut

#### Variants

* çut f.

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, CIVAL
# aérea
## Castellà

   * Pronúncia: /aˈe.ɾe.a/
   * Rimes: -eɾea

### Adjectiu

aérea f. ‎(plural aéreas)
* forma femenina de aéreo
# back zone
## Anglès
### Nom

back zone
* (voleibol) zona de defensa

#### Sinònims

* backcourt area

### Vegeu també

* back zone. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# backache
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈbækeɪk/

### Nom

backache ‎(plural backaches)
* dorsàlgia

### Vegeu també

* backache. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# back straights
## Anglès
### Nom

back straights
* forma plural de back straight
# back wall
## Anglès
### Nom

back wall ‎(plural back walls)
* (pilota) paret de rebot
* (esquaix, raquetbol) paret posterior

#### Sinònims

* (pilota) rebote

### Vegeu també

* back wall. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# back walls
## Anglès
### Nom

back walls
* forma plural de back wall
# backboard shot
## Anglès
### Nom

backboard shot
* (basquetbol) tir al tauler

#### Sinònims

* bank shot

### Vegeu també

* backboard shot. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# back three
## Anglès
### Nom

back three
* (rugbi) tercera línia

#### Sinònims

* back row
* third line forward

### Vegeu també

* back three. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# backaches
## Anglès
### Nom

backaches
* forma plural de backache
# backboard
## Anglès
### Nom

backboard ‎(plural backboards)
* (basquetbol) tauler
* (hoquei sobre herba) planxa

#### Sinònims

* (basquetbol) board

### Vegeu també

* backboard. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# backboard support
## Anglès
### Nom

backboard support
* (basquetbol) suport del tauler
# barroquejava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bə.ru.kəˈʒa.βə/ balear /bə.ro.kəˈd͡ʒa.və/, /bə.ru.kəˈʒa.və/ Occidental: nord-occidental /ba.ro.keˈʒa.βa/ valencià /ba.ro.keˈd͡ʒa.va/, /ba.ro.keˈd͡ʒa.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

barroquejava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de barroquejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de barroquejar.
# barroquejaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bə.ru.kəˈʒa.βən/ balear /bə.ro.kəˈd͡ʒa.vən/, /bə.ru.kəˈʒa.vən/ Occidental: nord-occidental /ba.ro.keˈʒa.βen/ valencià /ba.ro.keˈd͡ʒa.ven/, /ba.ro.keˈd͡ʒa.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

barroquejaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de barroquejar.
# barroquejàrem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bə.ru.kəˈʒa.ɾəm/ balear /bə.ro.kəˈd͡ʒa.ɾəm/, /bə.ru.kəˈʒa.ɾəm/ Occidental: nord-occidental /ba.ro.keˈʒa.ɾem/, valencià /ba.ro.keˈd͡ʒa.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

barroquejàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de barroquejar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb barroquejar.

#### Variants

* [2] barroquegéssim, barroquegéssem, barroquejàssim, barroquejàssem
# barroquejau
## Català
### Verb

barroquejau
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de barroquejar.
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb barroquejar.

#### Variants

* [1] barroquegeu
* [2] barroquegeu
# barroquejaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bə.ru.kəˈʒa.βəs/ balear /bə.ro.kəˈd͡ʒa.vəs/, /bə.ru.kəˈʒa.vəs/ Occidental: nord-occidental /ba.ro.keˈʒa.βes/ valencià /ba.ro.keˈd͡ʒa.ves/, /ba.ro.keˈd͡ʒa.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

barroquejaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de barroquejar.
# barroquejà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bə.ru.kəˈʒa/ balear /bə.ro.kəˈd͡ʒa/, /bə.ru.kəˈʒa/ Occidental: nord-occidental /ba.ro.keˈʒa/, valencià /ba.ro.keˈd͡ʒa/
   * Rimes: -a

### Verb

barroquejà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de barroquejar.
# barroquejàs
## Català
### Verb

barroquejàs
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb barroquejar.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb barroquejar.

#### Variants

* [1] barroquegés, barroquejara
* [2] barroquegés, barroquejara

### Miscel·lània

* Anagrames: borrasqueja, borrasquejà
# barroquejo
## Català
### Verb

barroquejo
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de barroquejar.

#### Variants

* barroquege, barroquegi, barroqueig
# barroquejàreu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bə.ru.kəˈʒa.ɾəw/ balear /bə.ro.kəˈd͡ʒa.ɾəw/, /bə.ru.kəˈʒa.ɾəw/ Occidental: nord-occidental /ba.ro.keˈʒa.ɾew/, valencià /ba.ro.keˈd͡ʒa.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

barroquejàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de barroquejar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb barroquejar.

#### Variants

* [2] barroquegéssiu, barroquegésseu, barroquejàssiu, barroquejàsseu
# barroquejàssem
## Català
### Verb

barroquejàssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb barroquejar.

#### Variants

* barroquegéssim, barroquegéssem, barroquejàssim, barroquejàrem
# avorriguéveu
## Català
### Verb

avorriguéveu
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de avorrir.
# avorriment
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.βu.riˈmen/ balear /ə.vo.riˈment/, /ə.vu.riˈmen/ Occidental: nord-occidental /a.βo.riˈmen/ valencià /a.vo.riˈment/, /a.βo.riˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De avorrir i el sufix -ment, segle XV.

### Nom

avorriment m. ‎(plural avorriments)
* Manca d'interès per cap activitat.

#### Sinònims

* tedi, desànim, desgana, desmotivació

#### Antònims

* motivació, interès

#### Traduccions

* Alemany: Langeweile $^{(de)}$ f.
* Anglès: boredom $^{(en)}$
* Àrab: مَلَلّ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: ձանձրույթ $^{(hy)}$ ‎(dzandzruit)
* Búlgar: ску́ка $^{(bg)}$ f. ‎(skuka)
* Castellà: aburrimiento $^{(es)}$
* Coreà: 갑갑증 $^{(ko)}$ ‎(gapgapjeung)
* Danès: kedsomhed $^{(da)}$ c.
* Eslovac: nuda $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: dolgčas $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: enuo $^{(eo)}$
* Finès: tylsyys $^{(fi)}$
* Francès: ennui $^{(fr)}$
* Gallec: aburrimento $^{(gl)}$ m.
* Georgià: მოწყენილობა $^{(ka)}$ ‎(motskeníloba)
* Grec: πλήξη $^{(el)}$ f. ‎(plixi)
* Grec antic: ἀνία $^{(grc)}$ f. ‎(anía)
* Hebreu: שִׁעְמוּם‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: बोरियत $^{(hi)}$ f.
* Italià: noia $^{(it)}$, tedio $^{(it)}$ m.
* Japonès: 退屈 $^{(ja)}$
* Letó: garlaiks $^{(lv)}$ m.
* Llatí: toedium $^{(la)}$ n., fastidium $^{(la)}$ n.
* Llengua de signes catalana: AVORRIR $^{(csc)}$, AVORRIR-ESPERA $^{(csc)}$
* Maori: takeo $^{(mi)}$
* Neerlandès: verveling $^{(nl)}$ f.
* Noruec: kjedsomhet $^{(no)}$
* Polonès: nuda $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: tédio $^{(pt)}$ m., aborrecimento $^{(pt)}$ m.
* Romanès: plictiseală $^{(ro)}$ f.
* Rus: ску́ка $^{(ru)}$ f. ‎(skuka)
* Serbocroat: dosada $^{(sh)}$ f.
* Suec: uttråkning $^{(sv)}$ c.
* Txec: nuda $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: нудьга $^{(uk)}$ f. ‎(nudha)
* Urdú: بوریت‎ $^{(ur)}$ f.
* Vietnamita: nỗi $^{(vi)}$
* Xinès: 無聊 $^{(zh)}$ ‎(无聊, wúliáo)

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·vor·ri·ment (4)
* Anagrama: tornarívem

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# avorriguéssem
## Català
### Verb

avorriguéssem
* (col·loquial) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb avorrir.
# avorriguésseu
## Català
### Verb

avorriguésseu
* (col·loquial) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb avorrir.
# avorrigués
## Català
### Verb

avorrigués
* (col·loquial) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb avorrir.
* (col·loquial) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb avorrir.
# avorrir
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.βuˈri/ balear /ə.voˈri/, /ə.vuˈri/ Occidental: nord-occidental /a.βoˈri/ valencià /a.voˈriɾ/, /a.βoˈri/
   * Rimes: -i(ɾ)
   * Homòfon: avorrí
   * Etimologia: Del llatí abhorrēre format pel prefix ab ‎(«privació, separació») i el terme horrēre ‎(«tremolar, espantar-se, posar-se els pels de punta»), és a dir "apartar-se d'allò que causa espant", segle XIII.

### Verb

avorrir trans., pron. ‎(pronominal avorrir-se)
* Tenir aversió, o fins i tot odi.
* Causar o sentir tedi, avorriment.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: avorreixo, avorreix, avorrim

#### Sinònims

* afartar, cansar, exhaurir, extenuar, rebentar, rendir, sufocar, trinxar
* amoïnar, cansar, carregar, desplaure, destorbar, disgustar, empipar, empixonar, emprenyar, enfadar, enfastidir, enrabiar, enutjar, fastiguejar, importunar, incomodar, indignar, molestar, mortificar, vexar

#### Traduccions

* Anglès: detest $^{(en)}$
* Castellà: aborrecer $^{(es)}$
* Francès: détester $^{(fr)}$
* Llengua de signes catalana: AVORRIR $^{(csc)}$
* Occità: aborrir $^{(oc)}$
* Anglès: bore $^{(en)}$
* Castellà: aburrir $^{(es)}$
* Francès: ennuyer $^{(fr)}$
* Llengua de signes catalana: AVORRIR-ESPERA $^{(csc)}$
* Occità: aborrir $^{(oc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·vor·rir (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: avorrir
# balmar
## Català
### Verb

balmar
* Forma de l'infinitiu balmar-se.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bal·mar (2)
* Anagrames: amblar, rambla
# azenojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /aˈze.nojn/

### Nom

azenojn
* acusatiu plural de azeno
# azeno
## Esperanto

   * Pronúncia: /aˈze.no/

### Nom

azeno ‎(acusatiu azenon, plural azenoj, plural acusatiu azenojn)
* burro, ruc

#### Derivats

* azenino
# azenoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /aˈze.noj/

### Nom

azenoj
* forma plural de azeno
# azentuan
## Basc
### Nom

azentuan
* inessiu definit singular de azentu
# azeninon
## Esperanto

   * Pronúncia: /a.zeˈni.non/

### Nom

azeninon
* acusatiu de azenino
# azentu
## Basc
### Nom

azentu inan.
* accent

#### Declinació

Nom comú inanimat en vocal
Cas
Indefinit
Singular
Plural
Absolutiu
azentu
azentua
azentuak
Ergatiu
azentuk
azentuak
azentuek
Datiu
azenturi
azentuari
azentuei
Genitiu
azenturen
azentuaren
azentuen
Comitatiu
azenturekin
azentuarekin
azentuekin
Benefactiu
azenturentzat
azentuarentzat
azentuentzat
Instrumental
azentuz
azentuaz
azentuez
Partitiu
azenturik
Prolatiu
azentutzat
Causal
azenturengatik
azentuarengatik
azentuengatik
Locatius
Inessiu
azentutan
azentuan
azentuetan
Ablatiu
azentutatik
azentutik
azentuetatik
Al·latiu
azentutara
azentura
azentuetara
Terminatiu
azentutaraino
azenturaino
azentuetaraino
Al·l. direcional
azentutarantz
azenturantz
azentuetarantz
Gen. locatiu
azentutako
azentuko
azentuetako :
# azentua
## Basc
### Nom

azentua
* absolutiu definit singular de azentu
# azenon
## Esperanto

   * Pronúncia: /aˈze.non/

### Nom

azenon
* acusatiu de azeno
# azentuarekin
## Basc
### Nom

azentuarekin
* comitatiu definit singular de azentu
# azentuak
## Basc
### Nom

azentuak
* absolutiu definit plural de azentu
* ergatiu definit singular de azentu
# basessa
## Català
### Verb

basessa
* (col·loquial central, nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb basar.

#### Variants

* basessi, baseguessa, basés, basàs, basara

### Miscel·lània

* Síl·labes: ba·ses·sa (3)
* Anagrama: sabessa
# bases volées
## Francès
### Nom

bases volées f. pl.
* forma plural de base volée
# basessin
## Català

   * Pronúncia: oriental /bəˈze.sin/, occidental /baˈze.sin/
   * Rimes: -esin
   * Homòfons: besessin, vesessin

### Verb

basessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb basar.
    [Ells/elles/vostès] basessin, basessen, basassen, basassin o basaren.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ba·ses·sin (3)
* Anagrames: besassin, binasses, bisassen, sabessin
# basessis
## Català

   * Pronúncia: oriental /bəˈze.sis/, occidental /baˈze.sis/
   * Rimes: -esis
   * Homòfons: besessis, vesessis

### Verb

basessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb basar.
    [Tu] basessis, basesses, basasses, basassis o basares.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ba·ses·sis (3)
* Anagrames: besassis, bisasses, sabessis
# bases sur balles intentionnelle
## Francès
### Nom

bases sur balles intentionnelle f. pl.
* forma plural de base sur balles intentionnelle
# basessen
## Català

   * Pronúncia: oriental /bəˈze.sən/, occidental /baˈze.sen/
   * Rimes: -esen
   * Homòfons: besessen, vesessen

### Verb

basessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb basar.
    [Ells/elles/vostès] basessin, basessen, basassen, basassin o basaren.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ba·ses·sen (3)
* Anagrames: besassen, sabessen
# basesses
## Català

   * Pronúncia: oriental /bəˈze.səs/, occidental /baˈze.ses/
   * Rimes: -eses
   * Homòfons: besesses, vesesses

### Verb

basesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb basar.
    [Tu] basessis, basesses, basasses, basassis o basares.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ba·ses·ses (3)
* Anagrames: besasses, sabesses
# basessi
## Català
### Verb

basessi
* (col·loquial septentrional, alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb basar.
* (col·loquial septentrional, alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb basar.

#### Variants

* [1] basessa, baseguessa, basés, basàs, basara
* [2] basegués, basés, basàs, basara

### Miscel·lània

* Síl·labes: ba·ses·si (3)
* Anagrames: abisses, abissés, sabessi
# basetako
## Basc
### Nom

basetako
* genitiu locatiu indefinit de base
# basetan
## Basc
### Nom

basetan
* inessiu indefinit de base
# beneiré
## Català

   * Pronúncia: oriental /bə.nə.iˈɾe/, occidental /be.ne.iˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

beneiré
* Primera persona del singular (jo) del futur de beneir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: be·ne·i·ré (4)
# beneirívem
## Català
### Verb

beneirívem
* (alguerès) Primera persona del plural (nosaltres) del condicional de beneir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: be·nei·rí·vem (4)
# beneiríveu
## Català
### Verb

beneiríveu
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de beneir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: be·nei·rí·veu (4)
# beneisqueu
## Català
### Verb

beneisqueu
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb beneir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: be·neis·queu (3)
# beneiràs
## Català

   * Pronúncia: oriental /bə.nə.iˈɾas/, occidental /be.ne.iˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

beneiràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de beneir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: be·ne·i·ràs (4)
* Anagrames: besarien, enrabies, enrabiés, sabieren