OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# universitari
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /u.ni.βər.siˈta.ɾi/, balear /u.ni.vəɾ.siˈta.ɾi/ Occidental: nord-occidental /u.ni.βer.siˈta.ɾi/ valencià /u.ni.veɾ.siˈta.ɾi/, /u.ni.βeɾ.siˈta.ɾi/
   * Rimes: -aɾi
   * Etimologia: Del llatí universitas ‎(«universitat») i el sufix -ari, segle XIX.

### Adjectiu

universitari m. ‎(femení universitària, plural masculí universitaris, plural femení universitàries)
* Relatiu a la universitat.

#### Traduccions

* Anglès: academic $^{(en)}$, university $^{(en)}$
* Castellà: universitario $^{(es)}$
* Francès: universitaire $^{(fr)}$
* Llengua de signes catalana: UNIVERSITAT $^{(css)}$

### Nom

universitari m. ‎(plural universitaris, femení universitària)
* Estudiant o graduat en una universitat.

#### Traduccions

* Anglès: university student $^{(en)}$
* Castellà: universitario $^{(es)}$
* Francès: universitaire $^{(fr)}$
* Llengua de signes catalana: UNIVERSITAT $^{(css)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: u·ni·ver·si·ta·ri (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, Optimot
# autonomia
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əw.tu.nuˈmi.ə/ balear /əw.to.noˈmi.ə/, /əw.tu.nuˈmi.ə/ Occidental: /aw.to.noˈmi.a/
   * Rimes: -ia
   * Etimologia: Del grec antic αὐτονομία ‎(autonomía), segle XIX, de αὐτόνομος ‎(autónomos), de αὐτός ‎(autós, «auto-, mateix») i νόμος ‎(nómos, «llei»), literalment «govern per si mateix».

### Nom

autonomia f. ‎(plural autonomies)
* Qualitat de ser autònom.
* Capacitat jurídicopolítica que tenen algunes entitats de dotar-se de lleis pròpies
    Una comunitat autònoma. L'estat de les autonomies.
* Capacitat de governar-se per les pròpies lleis o acords.
* Temps o distància màxima que un vehicle pot funcionar sense aturar-se o sense fer provisió de combustible.
    El cotxe híbrid té una autonomia de 300 kilòmetres.
* Relació entre dos termes d’un paradigma lingüístic quan l’existència de l’un no pressuposa la de l’altre.

#### Compostos i expressions

* autonomia administrativa
* autonomia escolar

#### Traduccions

* Alemany: Autonomie $^{(de)}$ f.
* Anglès: autonomy $^{(en)}$
* Castellà: autonomía $^{(es)}$ f.
* Francès: autonomie $^{(fr)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: au·to·no·mi·a (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# veïna
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəˈi.nə/, balear /vəˈi.nə/ Occidental: nord-occidental /beˈi.na/ valencià /veˈi.na/, /beˈi.na/
   * Rimes: -ina

### Adjectiu

veïna f. ‎(plural veïnes)
* Forma femenina de veí.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ve·ï·na (3)
* Anagrames: aveín, avien, envaí, envia, envià, venia, Viena
# flamisell
## Català

   * Pronúncia: central /fɫə.miˈzeʎ/
   * Etimologia: Sonorització de flamissell, diminutiu de flama, segle XXI.

### Nom

flamisell m. ‎(plural flamisells)
* (col·loquial, central) encenedor
    «I quan jo entro a la pista, flamisells al dit.» (Bad Gyal, Indapanden, maig 2016)

#### Variants

* flamigell

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·mi·sell (3)
# rector
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /rəkˈto/ Occidental: nord-occidental /rekˈto/, valencià /rekˈtoɾ/ Informal: septentrional /rədˈdu/, balear /rətˈto/, valencià /reˈtoɾ/
   * Rimes: -o(ɾ)
   * Etimologia: Del llatí rector ‎(«magistrat que presidia una província en l'imperi romà»), del verb rego ‎(«dirigir, guiar»), segle XIV.

### Nom

rector m. ‎(plural rectors, femení rectora o rectoressa)
* Persona que té a càrrec seu la direcció d'una universitat.
* Sacerdot del culte catòlic encarregat d'una rectoria o d'una parròquia.

#### Variants

* retor (valencià)

#### Sinònims

* (d’una parròquia) abat, curat, mossèn, mossènyer

#### Traduccions

* Anglès: chancellor $^{(en)}$, director $^{(en)}$, president $^{(en)}$, principal $^{(en)}$, provost $^{(en)}$, rector $^{(en)}$, vice-chancellor $^{(en)}$
* Castellà: rector $^{(es)}$
* Francès: président $^{(fr)}$ (França), recteur $^{(fr)}$ (Canadà)
* Anglès: rector $^{(en)}$
* Castellà: párroco $^{(es)}$
* Francès: curé $^{(fr)}$, recteur $^{(fr)}$

### Adjectiu

rector m. ‎(femení rectora, plural masculí rectors, plural femení rectores)
* Que és el responsable del guiatge.

#### Traduccions

* Anglès: rector $^{(en)}$
* Castellà: rector $^{(es)}$
* Francès: recteur $^{(fr)}$
* Italià: rettore $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: rec·tor (2)
* Anagrama: tòrcer

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
* Atles Lingüístic del Domini Català

## Català antic
### Nom

rector m. ‎(plural rectors)
* regidor (d'una comunitat)
    «Per rahó de açò deu fort guardar la comunitat aytant com pot o aquell qui a fer -ho ha, de posar rector feel e de consciència e de multiplicar officials en senyoria.» ((Francesc Eiximenis, Regiment de la cosa pública, 1384))
* rector (d'una rectoria)
* rector (d'una universitat)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo, DTCA, CIVAL

## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Nom

rector ‎(plural rectors)
* rector

#### Sinònims

* chancellor
* director
* president
* principal
* provost
* vice-chancellor

### Vegeu també

* rector. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].

## Castellà

   * Pronúncia: /rekˈtoɾ/
   * Rimes: -oɾ
   * Etimologia: Del llatí rector.

### Nom

rector m. ‎(plural rectores, femení rectora)
* rector

#### Derivats

* vicerrector
* rectorado
* rectoría
* rectoral

### Miscel·lània

* Síl·labes: rec·tor (2)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre rector

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈrɛk.tɔr/
   * Etimologia: De rectus, participi de rego

### Nom

rector m. ‎(genitiu rectōris)
* guia, líder, dirigent
* director, guardià
* tutor, mentor, instructor
* rector

#### Declinació

3a declinació -, -is (tema cons.) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | rector | rectōrēs |
| Vocatiu | rector | rectōrēs |
| Acusatiu | rectōrem | rectōrēs |
| Genitiu | rectōris | rectōrum |
| Datiu | rectōrī | rectōribus |
| Ablatiu | rectōre | rectōribus |
# festuc
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəsˈtuk/, occidental /fesˈtuk/
   * Rimes: -uk
   * Etimologia: De l'àrab andalusí فستق ‎(fústaq), de l'àrab فُسْتُق ‎(fustuq), del grec antic πιστάκιον ‎(pistákion), segle XIII. Doblet de fustet i de pistatxo.

### Nom

festuc m. ‎(plural festucs)
* Arbre caducifoli amb fulles compostes i pinnades de fruit i llavors homònims, famós per la llavor comestible.
* Fruit de l'arbre anterior.
* Llavor mengívola de l'arbre anterior.

#### Sinònims

* (arbre) pistatxer
* (fruit, llavor) pistatxo

#### Traduccions

* Alemany: Pistazie $^{(de)}$ f.
* Anglès: pistachio $^{(en)}$
* Àrab: فُسْتُق $^{(ar)}$ m.
* Castellà: pistacho $^{(es)}$, alfóncigo $^{(es)}$, alfónsigo $^{(es)}$
* Coreà: 피스타치오 $^{(ko)}$ ‎(piseutachio)
* Eslovac: pistácia $^{(sk)}$ f.
* Esperanto: pistakujo $^{(eo)}$
* Finès: pistaasipähkinä $^{(fi)}$
* Francès: pistache $^{(fr)}$ f.
* Grec: φιστίκι $^{(el)}$ n. ‎(fistiki), φιστικιά $^{(el)}$ f. ‎(fistikià)
* Grec antic: πιστάκιον $^{(grc)}$ n. ‎(pistákion)
* Hebreu: פיסטוק $^{(he)}$
* Ídix: פֿיסטאַשקע $^{(yi)}$ f.
* Islandès: pistasía $^{(is)}$ f.
* Italià: pistacchio $^{(it)}$ m.
* Japonès: ピスタチオ $^{(ja)}$ ‎(pisutachio)
* Luxemburguès: Pistache $^{(lb)}$ f.
* Neerlandès: pistache $^{(nl)}$
* Noruec: pistasj $^{(no)}$ m.
* Persa: پسته $^{(fa)}$
* Polonès: pistacja $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: pistache $^{(pt)}$ m., pistáchio $^{(pt)}$ m.
* Retoromànic: pistazia $^{(rm)}$ f.
* Romanès: fistic $^{(ro)}$ n.
* Rus: писта́ция $^{(ru)}$ f. ‎(pistàtsia), фиста́шка $^{(ru)}$ f. ‎(fistaixka)
* Turc: fıstık $^{(tr)}$
* Txec: pistácie $^{(cs)}$ f.
* Urdú: پستہ $^{(ur)}$ m.
* Vietnamita: hạt dẻ $^{(vi)}$
* Xinès: 開心果 $^{(zh)}$ ‎(开心果, kāixīnguǒ)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fes·tuc (2)
* Heterograma de 6 lletres (cefstu)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# pistatxo
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pisˈta.t͡ʃu/ balear /pisˈta.t͡ʃo/, /pisˈta.t͡ʃu/ Occidental: /pisˈta.t͡ʃo/
   * Rimes: -atʃo
   * Etimologia: Del castellà pistacho o del francès pistache, de l'italià pistacchio, del llatí pistacium, del grec antic πιστάκιον ‎(pistákion), diminutiu de πιστάκη ‎(pistákē, «arbre del festuc»), d’origen irànic, segle XIX. Doblet via l’àrab de festuc i de fustet.

### Nom

pistatxo m. ‎(plural pistatxos)
* festuc (fruit i llavor)

### Miscel·lània

* Síl·labes: pis·tat·xo (3)
* Anagrama: pastitxo

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Termcat
* Festuc o pistatxo?, Termcat
# llençol
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʎənˈsɔɫ/, occidental /ʎenˈsɔɫ/
   * Rimes: -ɔl
   * Etimologia: Del llatí lintĕŏlum, diminutiu de linteum ‎(«llenç»), segle XIV.

### Nom

llençol m. ‎(plural llençols)
* Peça de roba que es posa al llit per cobrir el cos.

#### Derivats

* llençolada

#### Traduccions

* Afrikaans: laken $^{(af)}$
* Anglès: sheet $^{(en)}$
* Àrab: شَرْشَف‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: սավան $^{(hy)}$ ‎(savan)
* Belarús: прасціна́ $^{(be)}$ f. ‎(prastsinà)
* Búlgar: чаршаф $^{(bg)}$ m. ‎(txarxaf)
* Castellà: sábana $^{(es)}$
* Danès: lagen $^{(da)}$ n.
* Eslovac: plachta $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: rjuha $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: littuko $^{(eo)}$
* Estonià: voodilina $^{(et)}$
* Finès: lakana $^{(fi)}$
* Francès: drap $^{(fr)}$
* Friülà: linzûl $^{(fur)}$ m.
* Gallec: saba $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: cynfas $^{(cy)}$ f.
* Grec: σεντόνι $^{(el)}$ n. ‎(sendoni)
* Hebreu: סָדִין‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: चादर $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: lepedő $^{(hu)}$
* Indonesi: seprai $^{(id)}$
* Irlandès: braillín $^{(ga)}$ f.
* Italià: lenzuolo $^{(it)}$
* Japonès: 敷布 $^{(ja)}$
* Llatí: sabanum $^{(la)}$ n.
* Llengua de signes catalana: LLENÇOL $^{(csc)}$
* Neerlandès: laken $^{(nl)}$ n.
* Occità: lençòl $^{(oc)}$ m.
* Persa: چادر شب‎ $^{(fa)}$
* Polonès: prześcieradło $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: lençol $^{(pt)}$ m.
* Retoromànic: lenziel $^{(rm)}$ m., lanziel $^{(rm)}$ m.
* Romanès: cearșaf $^{(ro)}$ n.
* Rus: простыня́ $^{(ru)}$ f. ‎(prostinià)
* Sard: lantzoru $^{(sc)}$ m., lenciou $^{(sc)}$ m.
* Serbocroat: чаршаф $^{(sh)}$, čaršaf $^{(sh)}$ m., плахта $^{(sh)}$, plahta $^{(sh)}$ f.
* Sicilià: linzolu $^{(scn)}$ m.
* Suec: lakan $^{(sv)}$ n.
* Txec: prostěradlo $^{(cs)}$ n.
* Ucraïnès: простира́дло $^{(uk)}$ n. ‎(prostiradlo)
* Uzbek: choyshab $^{(uz)}$
* Való: linçoû $^{(wa)}$
* Vènet: linzòl $^{(vec)}$ m.
* Xinès: 床單 $^{(zh)}$ ‎(床单, chuángdān)

### Miscel·lània

* Síl·labes: llen·çol (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# fracàs
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɾəˈkas/, occidental /fɾaˈkas/
   * Rimes: -as
   * Etimologia: Del castellà fracaso, de l'italià fracasso ‎(«soroll que fa una cosa en trencar-se»), de fracassare ‎(«destrossar»), segle XVIII.

### Nom

fracàs m. ‎(plural fracassos)
* Resultat dolent, en un projecte, una empresa o un joc.

#### Traduccions

* Albanès: dështim $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Misserfolg $^{(de)}$ m., Ausfall $^{(de)}$ m.
* Anglès: failure $^{(en)}$, fiasco $^{(en)}$
* Búlgar: неуспех $^{(bg)}$ m. ‎(neuspekh)
* Castellà: fracaso $^{(es)}$
* Coreà: 실패 $^{(ko)}$ ‎(silpae)
* Danès: fiasko $^{(da)}$
* Eslovac: nezdar $^{(sk)}$ m., krach $^{(sk)}$ m., neúspech $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: neuspeh $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: malsukceso $^{(eo)}$
* Estonià: ebaõnnestumine $^{(et)}$
* Finès: epäonnistuminen $^{(fi)}$
* Francès: échec $^{(fr)}$
* Grec: αποτυχία $^{(el)}$ f. ‎(apotikhia)
* Grec antic: ἀστοχία $^{(grc)}$ f. ‎(astokhía)
* Hebreu: כישלון‎ $^{(he)}$ m.
* Hongarès: kudarc $^{(hu)}$
* Indonesi: gagal $^{(id)}$
* Irlandès: meath $^{(ga)}$ m.
* Italià: fallimento $^{(it)}$
* Japonès: 失敗 $^{(ja)}$
* Neerlandès: mislukking $^{(nl)}$ f., faling $^{(nl)}$ f.
* Noruec: fiasko $^{(no)}$ m.
* Polonès: niepowodzenie $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: fracasso $^{(pt)}$ m.
* Romanès: eşec $^{(ro)}$ n.
* Rus: прова́л $^{(ru)}$ m. ‎(proval), крах $^{(ru)}$ m. ‎(krakh), неуда́ча $^{(ru)}$ f. ‎(neudatxa)
* Sànscrit: असिद्धि $^{(sa)}$ f.
* Suahili: ushinde $^{(sw)}$
* Suec: misslyckande $^{(sv)}$
* Tagal: pagkabigo $^{(tl)}$
* Turc: başarısızlık $^{(tr)}$
* Txec: nezdar $^{(cs)}$ m., neúspěch $^{(cs)}$ m.
* Xinès: 失敗 $^{(zh)}$ ‎(失败, shībài)

#### Falsos amics

* Anglès: fracas ‎(«greca, brega»)
* Francès: fracas ‎(«terrabastall»)
* Italià: fracasso ‎(«terrabastall»)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fra·càs (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# lingüístic
## Català

   * Pronúncia: /ɫiŋˈɡwis.tik/
   * Rimes: -istik
   * Etimologia: Del prefix lingüi- i el sufix -ístic, segle XIX.

### Adjectiu

lingüístic m. ‎(femení lingüística, plural masculí lingüístics, plural femení lingüístiques)
* (lingüística) Corresponent o pertanyent al llenguatge, a la llengua o a la lingüística.
    «El cesarisme renaixentista era monolític (“Un monarca, un imperio y una espada”) i contradeia el pluralisme polític i lingüístic ben viu encara en temps dels Reis Catòlics. La minoria nacional de moriscos en patia les conseqüències.» (Manuel Sanchis Guarner, La llengua dels valencians, pàg. 171, 1933)

#### Variants

* llengüístic, llingüístic

#### Sinònims

* filològic, idiomàtic

#### Derivats

* lingüísticament

#### Compostos i expressions

* acolliment lingüístic
* àmbit lingüístic
* aprenentatge lingüístic
* assessor lingüístic
* assessorament lingüístic
* atles lingüístic
* canvi lingüístic
* codi lingüístic
* comunitat lingüística
* conflicte lingüístic
* context lingüístic
* contínuum lingüístic
* dinamitzador lingüístic
* domini lingüístic
* economia lingüística
* element lingüístic
* enclavament lingüístic
* enginyer lingüístic
* família lingüística
* genocidi lingüístic
* intercanvi lingüístic
* immersió lingüística
* joc lingüístic
* lleialtat lingüística
* mapa lingüístic
* normalització lingüística
* parentiu lingüístic
* planificador lingüístic
* prejudici lingüístic
* programari lingüístic
* projecte lingüístic
* servei lingüístic
* signe lingüístic
* sistema lingüístic
* substitució lingüística
* universal lingüístic
* voluntari lingüístic
* voluntariat lingüístic

#### Traduccions

* Anglès: linguistic $^{(en)}$
* Asturià: llingüísticu $^{(ast)}$
* Castellà: lingüístico $^{(es)}$
* Esperanto: lingva $^{(eo)}$ (llengua, llenguatge), lingvistika $^{(eo)}$ (lingüística), lingvoscienca $^{(eo)}$ (lingüística)
* Francès: linguistique $^{(fr)}$
* Gallec: lingüístico $^{(gl)}$, linguístico $^{(gl)}$ (reintegracionista)
* Italià: linguistico $^{(it)}$
* Portuguès: linguístico $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: lin·güís·tic (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
# missatge
## Català

   * Pronúncia: oriental /miˈsa.d͡ʒə/, occidental /miˈsa.d͡ʒe/
   * Rimes: -adʒe
   * Etimologia: Del llatí vulgar missagium, el qual deriva de missus participi del verb mittere ‎(«enviar»), segle XIII.

### Nom

missatge m. ‎(plural missatges)
* Comunicació oral o escrita que algú envia a un destinatari en concret.
* (mallorquí) Persona llogada per mesos per fer feines a una possessió.

#### Derivats

missatgeria, missatger

#### Sinònims

encàrrec, missiva, text

#### Traduccions

* Afrikaans: boodskap $^{(af)}$
* Albanès: mesazh $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Nachricht $^{(de)}$ f.
* Anglès: message $^{(en)}$
* Àrab: رِسَالَة‎ $^{(ar)}$ f.
* Asturià: mensaxe $^{(ast)}$
* Búlgar: съобще́ние $^{(bg)}$ n. ‎(saobxtènie)
* Castellà: mensaje $^{(es)}$
* Coreà: 소식 $^{(ko)}$ ‎(sosik)
* Danès: budskab $^{(da)}$ n.
* Eslovac: správa $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: sporočilo $^{(sl)}$ n.
* Esperanto: mesaĝo $^{(eo)}$
* Estonià: sõnum $^{(et)}$
* Francès: message $^{(fr)}$
* Gallec: mensaxe $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: neges $^{(cy)}$ f.
* Georgià: გზავნილი $^{(ka)}$ ‎(gzàvnili)
* Grec: μήνυμα $^{(el)}$ n. ‎(mínima)
* Grec antic: ἀγγελία $^{(grc)}$ f. ‎(angelía)
* Hebreu: הוֹדָעָה‎ $^{(he)}$ f.
* Hindi: संदेश $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: üzenet $^{(hu)}$
* Indonesi: pesan $^{(id)}$
* Irlandès: teachtaireacht $^{(ga)}$ f.
* Islandès: skilaboð $^{(is)}$ n. pl.
* Italià: messagio $^{(it)}$
* Japonès: 伝言 $^{(ja)}$
* Kazakh: хабар $^{(kk)}$ ‎(xabar/khabar)
* Kirguís: билдирүү $^{(ky)}$ ‎(bildiruu)
* Letó: ziņa $^{(lv)}$
* Lituà: pranešimas $^{(lt)}$ m.
* Llatí: nuntius $^{(la)}$ m.
* Neerlandès: bericht $^{(nl)}$ n.
* Polonès: wiadomość $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: mensagem $^{(pt)}$ f.
* Romanès: mesaj $^{(ro)}$ n.
* Rus: сообще́ние $^{(ru)}$ n. ‎(soobsxénie)
* Serbocroat: порука $^{(sh)}$, poruka $^{(sh)}$ f.
* Suec: meddelande $^{(sv)}$ n., budskap $^{(sv)}$ n.
* Turc: haber $^{(tr)}$
* Txec: zpráva $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: повідо́млення $^{(uk)}$ n. ‎(povidòmlennia)
* Urdú: رسالہ‎ $^{(ur)}$ m.
* Uzbek: xabar $^{(uz)}$
* Vietnamita: tin nhắn $^{(vi)}$
* Xinès: 信息 $^{(zh)}$ ‎(xìnxī)

### Miscel·lània

* Síl·labes: mis·sat·ge (3)
* Anagrama: gitàssem

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# professor
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pɾu.fəˈso/ balear /pɾo.fəˈso/, /pɾu.fəˈso/ Occidental: nord-occidental /pɾo.feˈso/, valencià /pɾo.feˈsoɾ/
   * Rimes: -o(ɾ)
   * Homòfon: professó
   * Etimologia: Del llatí professor.

### Nom

professor m. ‎(plural professors, femení professora)
* Persona que ensenya alguna cosa a alguna altra.
* Docent d'educació secundària o d'educació universitària.

#### Relacionats

* mestre (educació primària)

#### Sinònims

* docent, educador, instructor, mestre, pedagog
* lector

#### Traduccions

* Alemany: Lehrer $^{(de)}$
* Anglès: teacher $^{(en)}$
* Castellà: profesor $^{(es)}$
* Danès: lærer $^{(da)}$ c.
* Francès: professeur $^{(fr)}$
* Italià: professore $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: PROFESSOR $^{(csc)}$
* Anglès: instructor $^{(en)}$, teacher $^{(en)}$
* Castellà: profesor $^{(es)}$
* Danès: professor $^{(da)}$ c.
* Francès: professeur $^{(fr)}$
* Llengua de signes catalana: PROFESSOR $^{(csc)}$

#### Falsos amics

* Anglès: professor ‎(«catedràtic»)

### Miscel·lània

* Síl·labes: pro·fes·sor (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* professor. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
* Obres de referència: DIEC, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /pɹəˈfɛsə/ àudio (EUA)

### Nom

professor ‎(plural professors)
* catedràtic
* professor universitari
* mestre

#### Sinònims

* instructor, teacher

### Vegeu també

* professor. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].

## Llatí

   * Pronúncia: /prɔˈfɛs.sɔr/
   * Etimologia: Derivat de prōfessus ‎(«declarat»).

### Nom

professor m. ‎(genitiu professōris)
* professor, el qui declara públicament el que sap

#### Declinació

3a declinació -, -is (tema cons.) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | professor | professōrēs |
| Vocatiu | professor | professōrēs |
| Acusatiu | professōrem | professōrēs |
| Genitiu | professōris | professōrum |
| Datiu | professōrī | professōribus |
| Ablatiu | professōre | professōribus |
# merci
## Català

   * Pronúncia: /ˈmɛr.si/
   * Etimologia: Del francès merci, principi del segle XX. Doblet de mercès.

### Interjecció

merci
* (col·loquial, central) gràcies
    «–Merci. Afers de negocis… –ens digué Veronique amb un to poc convincent.» (Àlan Greus, L'art de Raimon, pàg. 39, 1998, →ISBN)

#### Notes

* D’ús informal en substitució del tradicional i formal mercès. Vegeu les notes a gràcies.
* Es fa servir en relacions amb familiaritat o bé en situacions de cortesia traient importància a l’agraïment.

#### Traduccions

* Anglès: merci $^{(en)}$, cheers $^{(en)}$ (britànic), thanks $^{(en)}$
* Neerlandès: merci $^{(nl)}$ (Bèlgica)
* Portuguès: valeu $^{(pt)}$ (Brasil)
* Romanès: mersi $^{(ro)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: mer·ci (2)
* Anagrames: creim, cremi, cremí

### Vegeu també

* Obres de referència: Optimot, ésAdir

## Francès

   * Pronúncia: /mɛʁˈsi/
   * Etimologia: Del francès antic mercit, del llatí mercēdem, acusatiu de mercēs.

### Interjecció

merci !
* gràcies, mercès

#### Compostos i expressions

* merci beaucoup: moltes gràcies

#### Descendents

* merci

### Nom

merci f. ‎(incomptable)
* mercè

### Nom

merci m. ‎(plural mercis)
* gràcies, mercès

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Dictionnaire Larousse Français sobre merci

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈmɛr.kiː/

### Nom

mercī
* datiu singular de merx
# obsequiar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /up.sə.kiˈa/ balear /op.sə.kiˈa/, /up.sə.kiˈa/ Occidental: nord-occidental /op.se.kiˈa/ valencià /op.se.kiˈaɾ/, /op.se.kiˈa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: obsequià
   * Etimologia: Del llatí obsequiare, segle XVIII.

### Verb

obsequiar trans.
* Complimentar algú amb presents, convits, mostres d'afecte.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: obsequio, obsequia, obsequiem

#### Traduccions

* Anglès: present $^{(en)}$
* Castellà: obsequiar $^{(es)}$
* Francès: offrir $^{(fr)}$
* Italià: ossequiare $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ob·se·qui·ar (4)
* Heterograma de 9 lletres (abeioqrsu)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# pixapins
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌpi.ʃəˈpins/, occidental /ˌpi.ʃaˈpins/
   * Rimes: -ins
   * Etimologia: De pixa i pins, pel fet d’orinar amagat darrera un pi, segle XX.

### Nom

pixapins m. f. ‎(plural invariable)
* (sovint despectiu, humorístic) Excursionista ocasional d’una àrea metropolitana que va al camp, especialment barceloní.

#### Variants

* pixapí

#### Derivats

* pixapinisme

#### Sinònims

* quemaco

### Miscel·lània

* Síl·labes: pi·xa·pins (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC, ésAdir
# calçotada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kəɫ.suˈta.ðə/ balear /kəɫ.soˈta.ðə/, /kəɫ.suˈta.ðə/ Occidental: /kaɫ.soˈta.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De calçot i el sufix -ada.

### Nom

calçotada f. ‎(plural calçotades)
* Plat cuinat de calçots.
* Lloc de reunió on es mengen calçots.

#### Traduccions

* Alemany: calçotada $^{(de)}$
* Anglès: calçotada $^{(en)}$
* Castellà: calçotada $^{(es)}$
* Francès: calçotada $^{(fr)}$
* Italià: calçotada $^{(it)}$
* Portuguès: calçotada $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: cal·ço·ta·da (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# xocolatada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃu.ku.ɫəˈta.ðə/ balear /ʃo.ko.ɫəˈta.ðə/, /ʃu.ku.ɫəˈta.ðə/ Occidental: /t͡ʃo.ko.ɫaˈta.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De xocolata i el sufix -ada, segle XX.

### Nom

xocolatada f. ‎(plural xocolatades)
* Consum col·lectiu de xocolata, sobretot xocolata desfeta.

#### Traduccions

* Castellà: chocolatada $^{(es)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xo·co·la·ta·da (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
# arrossada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.ruˈsa.ðə/ balear /ə.roˈsa.ðə/, /ə.ruˈsa.ðə/ Occidental: /a.roˈsa.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De arròs i el sufix -ada.

### Nom

arrossada f. ‎(plural arrossades)
* Gran menjada d'arròs.

#### Traduccions
### Verb

arrossada
* Participi femení singular del verb arrossar-se.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ar·ros·sa·da (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC