# res
## Català

   * Pronúncia: (pronom, nom 1)
       Oriental: central /ˈrɛs/ balear /ˈrəs/, /ˈrɛs/ Occidental: /ˈres/ Informal: central /ˈrɛ/, nord-occidental /ˈre/
   * Rimes: -ɛs
   * Pronúncia: (nom 2/3, verb) /ˈres/
   * Rimes: -es
   * Etimologia: Pronom: Del llatí rēs ‎(«cosa») en nominatiu, segle XII. Es va unificar aviat el cas recte amb valor de subjecte i el cas oblic re (de l’acusatiu rem) amb valor de complement. Del sentit una cosa passà a alguna cosa o ninguna cosa traspassant el valor de substantiu a cosa provinent de causa. Cognat del francès rien.
   * Etimologia: Nom: de resar, segle XIX.

### Pronom

res
* (negatiu) Cap cosa, buit o absència.
    A l’armari no hi ha res.
* (condicional, interrogatiu) alguna cosa, quelcom
    Que voldreu res?
    En saps res de l’avi?
    Si saps res de nou, truca’m.

#### Variants

* re

#### Notes

* Quan res va darrere el verb, sempre va acompanyat de l’adverbi no.
* Quan res va davant el verb, aquest tradicionalment porta l’adverbi no; en el llenguatge parlat sovint se suprimeix el no.
* En frases negatives el·líptiques, pot anar amb no o sense (menys comú). «¿Què vols? —No res». «¿Què vols? —Res». I quan és el subjecte d’una oració de verb sobreentès, va sense el no.

#### Derivats

* com si res
* de res
* no haver-hi res a fer
* no res
* no-res
* res de res

#### Traduccions

* Afrikaans: niks $^{(af)}$
* Albanès: asgjë $^{(sq)}$
* Alemany: nichts $^{(de)}$
* Anglès: nothing $^{(en)}$, anything $^{(en)}$
* Àrab: لَا شَيْء $^{(ar)}$
* Armeni: ոչինչ $^{(hy)}$ ‎(votxintx)
* Belarús: нішто́ $^{(be)}$ ‎(nixtó)
* Bengalí: কিছু না $^{(bn)}$
* Birmà: ဘာမြှ $^{(my)}$
* Búlgar: ни́що $^{(bg)}$ ‎(nixto)
* Castellà: nada $^{(es)}$
* Cors: nunda $^{(co)}$
* Danès: intet $^{(da)}$
* Eslovac: nič $^{(sk)}$
* Eslovè: nič $^{(sl)}$
* Esperanto: nenio $^{(eo)}$
* Francès: rien $^{(fr)}$
* Friülà: nuie $^{(fur)}$
* Gallec: nada $^{(gl)}$
* Gal·lès: dim $^{(cy)}$
* Georgià: არაფერი $^{(ka)}$ ‎(aràperi)
* Grec: τίποτε $^{(el)}$ n. ‎(típote), τίποτα $^{(el)}$ n. ‎(típota)
* Grec antic: οὐδέν $^{(grc)}$ ‎(oudén), μηδέν $^{(grc)}$ ‎(mēdén)
* Hebreu: כְּלוּם‎ $^{(he)}$
* Hindi: कुछ नहीं $^{(hi)}$
* Hongarès: semmi $^{(hu)}$
* Ido: nulo $^{(io)}$
* Indonesi: nol $^{(id)}$
* Irlandès: neamhní $^{(ga)}$
* Islandès: ekkert $^{(is)}$, neitt $^{(is)}$
* Italià: niente $^{(it)}$
* Japonès: 別に $^{(ja)}$
* Javanès: boten $^{(jv)}$
* Kazakh: ештеңе $^{(kk)}$ ‎(eşteñe/ieixtengue)
* Letó: nekas $^{(lv)}$
* Lituà: niekas $^{(lt)}$
* Llatí: nihilum $^{(la)}$, nihil $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: RES $^{(csc)}$
* Maltès: xejn $^{(mt)}$
* Neerlandès: niets $^{(nl)}$
* Noruec: intet $^{(no)}$
* Persa: هیچ $^{(fa)}$
* Polonès: nic $^{(pl)}$
* Portuguès: nada $^{(pt)}$
* Retoromànic: nagut $^{(rm)}$, nuot $^{(rm)}$
* Romanès: nimic $^{(ro)}$
* Rus: ничто́ $^{(ru)}$ ‎(nitxtó)
* Serbocroat: ништа $^{(sh)}$, ništa $^{(sh)}$
* Sicilià: nenti $^{(scn)}$
* Suec: inget $^{(sv)}$
* Tagal: wala $^{(tl)}$
* Tai: ไม่มีอะไร $^{(th)}$
* Tàmil: எதுவும் $^{(ta)}$
* Telugu: ఏమిలేదు $^{(te)}$
* Turc: hiç $^{(tr)}$
* Txec: nic $^{(cs)}$
* Ucraïnès: ніщо́ $^{(uk)}$ ‎(nisxò)
* Urdú: کچھ نہیں‎ $^{(ur)}$
* Való: rén $^{(wa)}$
* Vènet: gnent $^{(vec)}$
* Vietnamita: không có gì $^{(vi)}$
* Xhosa: lutho $^{(xh)}$
* Xinès: 沒什麼 $^{(zh)}$ ‎(没什么, mòshímá)

### Nom

res m. ‎(només en singular)
* (pilota valenciana) zero

### Nom

res m. ‎(plural resos)
* Acte de resar.

#### Variants

* rés (grafia obsoleta)

#### Sinònims

* oració, pregària

#### Traduccions
### Nom

res m. pl.
* Forma plural de re.

### Verb

res ‎(infinitiu resar)
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de resar.

#### Variants

* rés (grafia obsoleta), reso, rese, resi

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: ers $^{(alfagrama)}$, ser $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈres/, meridional /ˈreh/
       Americà: alt /ˈres/, baix /ˈreh/, austral /ˈres/
   * Rimes: -es

### Nom

res m. ‎(plural reses)
* cap de bestiar

## Llatí

   * Pronúncia: /reːs/

### Nom

rēs f. ‎(genitiu reī)
* en general, cosa, fet
    Res humanae, natura humana, allò humà
* ser, objecte
    Maxima rerum Roma, Roma és la millor
* esdeveniment, circumstàncies
    Res adversae, circumstàncies adverses, l'adversitat
* acte, fet
    Re, non verbis, fets, no paraules
    De re et de causa, de fet i de dret
* béns, fortuna
    Res familiaris, patrimoni familiar
* assumpte, tema
    Quid ad rem?, què importa?
* res publica, administració pública, la política

#### Declinació

5a declinació -es, -eī :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | rēs | rēs |
| Vocatiu | rēs | rēs |
| Acusatiu | rem | rēs |
| Genitiu | reī | rērum |
| Datiu | reī | rēbus |
| Ablatiu | rē | rēbus |

## Occità

   * Pronúncia: /ˈres/

### Pronom

res inv.
* res

#### Sinònims

* ren, arren (gascó)

#### Relacionats

* arrés (gascó)