OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# post
## Català

   * Pronúncia: /ˈpɔst/
   * Rimes: -ɔst
   * Etimologia: Nom masculí: del llatí positus ‎(«posició, lloc»), participi de pōnō ‎(«posar»). Doblet de pòsit.
   * Etimologia: Nom femení: del llatí poste(m), acusatiu de postis ‎(«muntant de porta»), segle XIII.

### Nom

post m. ‎(plural posts)
* Lloc ocupat per tropes en una operació militar.
    «... els exhorta a mantenir les tripulacions cadascú al seu post, mariners i soldats, i quan es faci el senyal, fer rem amb zel i vigor contra l'enemic.» (Plutarc, Vides paral·leles (vol. XIII): Licurg i Numa. Lisandre i Sul·la, Fundació Bernat Metge, 1923, pàgina 99)

#### Traduccions

* Anglès: post $^{(en)}$
* Castellà: puesto $^{(es)}$ m.
* Francès: poste $^{(fr)}$ m.

### Nom

post f. ‎(plural posts)
* Tros de fusta serrada, plana, prima i rectangular.
    «... l'estenia sobre la post de planxar i l'esquitxava amb una barreja d'aigua i midó perfumat amb roses per a la senyora i amb lavanda per al senyor,» (Carme Osan Tort, Un pont de silenci, 2015)

#### Traduccions

* Anglès: board $^{(en)}$
* Castellà: tabla $^{(es)}$ f.
* Francès: planche $^{(fr)}$ f.

### Verb

post
* Participi masculí singular del verb pondre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: pots

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB

## Anglès

   * Pronúncia: /pəʊst/ àudio (EUA)

### Nom

post ‎(plural posts)
* correu, correus
* posta
* lloc de treball
* (esports de raqueta, voleibol, corfbol) pal
* (rugbi) pal de toc
* (handbol) lloc específic
* (basquetbol) pivot

#### Sinònims

* (basquetbol) centre, pivot, pivot man, pivot woman, post person
* (lloc de treball) job, position

### Verb

post ‎(3a persona singular present posts, gerundi posting, passat i participi posted)
* enviar
* apostar, aguaitar
* enganxar, afixar

## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈpo.st/
   * Etimologia: Del llatí post.

### Preposició

post
* després de, al cap de
    «La novaj mezuroj estis anoncitaj tagon post kiam prezidanto Uhuru Kenyatta ĉesigis la tutlandan elirmalpermeson, kiu ekzistas ekde marto de la pasintjare por bremsi la disvastiĝon de la koronavirus.» (The EastAfrican, «Kenjo etendas trinkejojn, manĝejojn funkciantajn horojn post elirmalpermeso (Kenja fonto)», Globobs, oct. 2021)Les noves mesures van ser anunciades l'endemà que el president Uhuru Kenyatta cessés el cobrefoc nacional present d'enç+a del març de l'any passat per tal d'evitar que s'encomani el coronavirus.

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Plena Ilustrita Vortaro de Esperanto sobre post

## Llatí
### Preposició

post
* darrere
    post urbem ― darrere de la ciutat
* després
    Post Hirtium conventum. ― Després d'una visita a Hirtium.

### Adverbi

post
* darrere
* després
    In praesentia... sed post. ― Per ara... però més tard.

#### Sinònims

* prae, pro

#### Antònims

* ante

#### Derivats

* poster
* postīcus
* postea
* postremus
* posterior
* postumus

#### Descendents

| Anglès: post Aromanès: apoi Castellà: pues, después Francès: puis | Italià: poi, dopo Portuguès: pois, depois, após Romanès: păi, apoi Vènet: po, può |
# psi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈpsi/, /ˈsi/ balear /ˈsi/ Occidental: /ˈsi/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: Del grec antic ψῖ ‎(psî).

### Nom

psi f. ‎(plural psis)
* Vint-i-tresena lletra de l'alfabet grec: ψ ‎(ps) Ψ ‎(Ps).

#### Traduccions

* Anglès: psi $^{(en)}$
* Asturià: psi $^{(ast)}$
* Castellà: psi $^{(es)}$
* Grec: ψι $^{(el)}$ n. ‎(psi)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: pis

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈsi/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: Del grec antic ψῖ ‎(psî).

### Nom

psi f. ‎(plural psíes)
* psi
# qaf
## Català

   * Pronúncia: /ˈkaf/
   * Rimes: -af
   * Etimologia: De l’àrab قاف ‎(qāf).

### Nom

qaf f. ‎(plural qafs)
* Vint-i-unena lletra de l'alfabet àrab.

#### Relacionats

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| ا | ب | ت | ث | ج | ح | خ | د | ذ | ر | ز | س | ش | ص |
| àlif | ba | ta | tha | jim | ha | kha | dal | dhal | ra | zay | sin | xin | sad |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| ض | ط | ظ | ع | غ | ف | ق | ك | ل | م | ن | ه | و | ي |
| dad | ta | dha | ayn | ghayn | fa | qaf | kaf | lam | mim | nun | ha | waw | ya |

#### Traduccions

* Anglès: qaaf $^{(en)}$
* Francès: qaf $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# rana
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈra.nə/, occidental /ˈra.na/
   * Rimes: -ana
   * Etimologia: Del llatí rana, segle XIV.

### Nom

rana f. ‎(plural ranes)
* (no normatiu) granota
    «La sanch de la rrana vert vede'l nexes de les pestanyes.» (Ibn Wafid, Llibre de les Medicines Particulars, 1943.)
* Ocell de la família dels fringíl·lids que habita als prats i llocs aigualosos.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ra·na (2)
* Anagrames: anar $^{(revers)}$, Aran, arna, arnà

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈra.na/
   * Rimes: -ana
   * Àudio:
   * Etimologia: Del llatí rana.

### Nom

rana f. ‎(plural ranas)
* granota

#### Derivats

* renacuajo

### Miscel·lània

* Síl·labes: ra·na (2)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre rana

## Polonès

   * Pronúncia: /ˈra.na/

### Nom

rana
* genitiu singular de rano
* nominatiu, acusatiu i vocatiu plural de rano

### Miscel·lània

* Síl·labes: ra·na (2)
# rel
## Català

   * Pronúncia: /ˈrɛɫ/
   * Rimes: -ɛl
   * Etimologia: De l’antic raïl, segle XV, del llatí rādīce.

### Nom

rel f. ‎(plural rels)
* (dialectal) Forma alternativa de arrel.

#### Compostos i expressions

* a rel d'això
* soca-rel

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# ret
## Català

   * Pronúncia: (nom) /ˈret/
   * Rimes: -et
   * Pronúncia: (verb)
       Oriental: central /ˈrɛt/, balear /ˈret/ Occidental: /ˈret/
   * Rimes: -ɛt
   * Etimologia: Del llatí rēte ‎(«xarxa»), segle XIII. La pronúncia és irregular, no es correspon a la ē llatina llarga, però es va assimilar al verb on era tancada provinent d’una ě llatina breu, tot i que modernament s’ha obert en català central.

### Nom

ret m. ‎(plural rets)
* Malla que es posa al cap per subjectar els cabells.
* (arcaisme, peixos) Forma alternativa de reig.

#### Relacionats

* gandalla

#### Traduccions

* Anglès: hairnet $^{(en)}$
* Castellà: redecilla $^{(es)}$
* Francès: résille $^{(fr)}$
* Italià: rete $^{(it)}$, retina $^{(it)}$

### Nom

ret f. ‎(plural rets)
* (valencià) xarxa

### Verb

ret
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de retre.
    Forma amb desinència zero valenciana, baleàrica i algueresa: [Jo] reto, ret o reti.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de retre.
    [Ell/ella/vostè] ret.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb retre.
    [Tu] ret

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: ert $^{(alfagrama)}$, ter $^{(revers)}$, Ter $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, DCVB
# reyna
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈrej.nə/, occidental /ˈrej.na/

### Nom

reyna f. ‎(plural reynes)
* (ortografia arcaica) Forma alternativa de reina.

### Miscel·lània

* Síl·labes: rey·na (2)
* Anagrames: areny, Areny

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB

## Català antic
### Nom

reyna f. ‎(plural reynas o reynes)
* reina

#### Variants

* reina

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo, DTCA, CIVAL
# rho
## Català

   * Pronúncia: /ˈro/
   * Rimes: -o

### Nom

rho f. ‎(plural rhos)
* Forma alternativa de ro.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# sad
## Català

   * Pronúncia: /ˈsat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: De l’àrab صاد ‎(ṣād).

### Nom

sad f. ‎(plural sads)
* Catorzena lletra de l'alfabet àrab.

#### Relacionats

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| ا | ب | ت | ث | ج | ح | خ | د | ذ | ر | ز | س | ش | ص |
| àlif | ba | ta | tha | jim | ha | kha | dal | dhal | ra | zay | sin | xin | sad |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| ض | ط | ظ | ع | غ | ف | ق | ك | ل | م | ن | ه | و | ي |
| dad | ta | dha | ayn | ghayn | fa | qaf | kaf | lam | mim | nun | ha | waw | ya |

#### Traduccions

* Anglès: saad $^{(en)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: das $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC

## Anglès

   * Pronúncia: /sæd/ Àudio (EUA)

### Adjectiu

sad ‎(comparatiu sadder, superlatiu saddest)
* trist
* (col·loquial) patètic
# salpingitis
## Català

   * Pronúncia: oriental /səɫ.piɲˈʒi.tis/, occidental /saɫ.piɲˈd͡ʒi.tis/
   * Rimes: -itis
   * Etimologia: Del prefix salping- i el sufix -itis, del neollatí salpinx ‎(«trompa»), del grec antic σάλπιγξ ‎(sálpinx, «trompeta de guerra»).

### Nom

salpingitis f. ‎(plural invariable)
* Inflamació d’una trompa, d’una salpinge.
** Inflamació uterina de les trompes de Fal·lopi.
** Inflamació auditiva de la trompa d'Eustaqui.

#### Traduccions

* Anglès: salpingitis $^{(en)}$
* Castellà: salpingitis $^{(es)}$ f.
* Francès: salpingite $^{(fr)}$ f.
* Italià: salpingite $^{(it)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sal·pin·gi·tis (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, GDLC, Termcat

## Anglès
### Nom

salpingitis ‎(comptable i incomptable, plural salpingitides)
* salpingitis
# sang
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈsaŋ/, balear /ˈsaŋk/ Occidental: nord-occidental /ˈsaŋ/ valencià /ˈsaŋk/, /ˈsaŋ/
   * Rimes: -aŋk
   * Etimologia: Del llatí sanguis, segle XII.

### Nom

sang f. ‎(plural sangs)
* Líquid que circula per les venes i artèries.

#### Derivats

sagnar, sagnia, sangonejar, sangonera, sanguejar, sanguificar, sanguinari, sanguini, sanguinolent

#### Compostos i expressions

* Fer-se mala sang: patir abans d'hora, molestar-se.
* De sang blava: noble.
* Vessar sang: ferir o rebre una ferida per la qual es perd sang o, en general, matar.
* A sang i fetge: violència ferotge contra persones.
* esclata-sang

#### Traduccions

* Alemany: Blut $^{(de)}$ n.
* Amazic marroquí: ⵉⴷⴰⵎⵎⵏ $^{(zgh)}$ ‎(idammn)
* Anglès: blood $^{(en)}$
* Castellà: sangre $^{(es)}$ f.
* Danès: blod $^{(da)}$ n.
* Eslovac: krv $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: kri $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: sango $^{(eo)}$
* Francès: sang $^{(fr)}$ m.
* Friülà: sanc $^{(fur)}$ m.
* Gallec: sangue $^{(gl)}$ m.
* Grec: αίμα $^{(el)}$ n. ‎(ema)
* Grec antic: αἷμα $^{(grc)}$ n. ‎(haîma)
* Indonesi: darah $^{(id)}$
* Italià: sangue $^{(it)}$ m.
* Japonès: 血 $^{(ja)}$
* Llatí: sanguis $^{(la)}$ m.
* Neerlandès: bloed $^{(nl)}$ n.
* Noruec: blod $^{(no)}$
* Occità: sang $^{(oc)}$ m. f.
* Piemontès: sangh $^{(pms)}$ m.
* Polonès: krew $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: sangue $^{(pt)}$ m.
* Quítxua: yawar $^{(qu)}$
* Retoromànic: sang $^{(rm)}$ m.
* Romanès: sânge $^{(ro)}$ n.
* Romaní: rat $^{(rom)}$ m.
* Rus: кровь $^{(ru)}$ f. ‎(krov)
* Sard: sàmbani $^{(sc)}$
* Suec: blod $^{(sv)}$ n.
* Txec: krev $^{(cs)}$ f.
* Vilamovià: błüt $^{(wym)}$ n.
* Xinès: 血 $^{(zh)}$ ‎(xuè)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: sagn

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Alemany

   * Pronúncia: àudio

### Verb

sang
* primera persona singular (ich) del passat de singen ‎(«vaig cantar»)
* tercera persona singular (er, sie, es) del passat de singen ‎(«va cantar, cantà»)

## Anglès

   * Pronúncia: /sæŋ/ àudio (EUA)

### Verb

sang
* passat simple de sing

## Danès

   * Pronúncia: àudio
   * Etimologia: Del nòrdic antic sǫngr.

### Nom

sang
* cançó

#### Declinació

Declinació de sang :
| Gènere comú | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Gènere comú | Indefinit | Definit | Indefinit | Definit |
| Nominatiu | sang | sangen | sange | sangene |
| Genitiu | sangs | sangens | sanges | sangenes |

### Verb

sang
* passat de synge ‎(«cantar»)

## Francès

   * Pronúncia: àudio
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

sang m. ‎(plural sangs)
* sang

## Noruec
### Nom

sang
* cançó

### Verb

sang
* passat de synge ‎(«cantar»)

## Occità
### Nom

sang m. ‎(plural sangs)
* sang (persones)
* raça, família

#### Compostos i expressions

* Sang arterial = sang arterial
* Sang venós = sang venosa
* Balhar son sang per la patria = donar la sang per la pàtria
* A pas ges de sang dins las venas = no tenir sang a les venes
* Aquò me fa bolir lo sang = fer bullir la sang
* La votz del sang = l'esperit de família

### Nom

sang f. ‎(plural sangs)
* sang (animals)
# serp
## Català

   * Pronúncia: /ˈserp/
   * Rimes: -eɾp
   * Etimologia: Del llatí vulgar *serpe(m), del clàssic serpēns, segle XIV.

### Nom

serp f. ‎(plural serps)
* Rèptil sense extremitats (Serpentes).
* (peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Ophichthus rufus).
* (peixos) agulleta espinosa
* (peixos) serp de mar
* (peixos) congre pintat
* (peixos) peix bada
* (peixos) agulla
* (peixos) agulleta d'alguer
* (peixos) agulleta de riu

#### Relacionats

* serpejar, serpentejar
* serpeta

#### Sinònims

* ofidi
* serpent
* serp de fang, serp de mar, látigo (Ophichthus rufus)

#### Compostos i expressions

* serp corall
* serp de cascavell
* serp de vidre
* serp fuet
* serp gat
* serp llisa meridional
* serp marina
* serp tigre
* serp verda

#### Traduccions

* Afrikaans: slang $^{(af)}$
* Alemany: Schlange $^{(de)}$ f.
* Anglès: snake $^{(en)}$, serpent $^{(en)}$
* Armeni: օձ $^{(hy)}$ ‎(odz)
* Basc: suge $^{(eu)}$
* Bretó: sarpant $^{(br)}$ m., naer $^{(br)}$ f.
* Castellà: serpiente $^{(es)}$ f.
* Danès: slange $^{(da)}$ f.
* Eslovac: had $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: kača $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: serpento $^{(eo)}$
* Francès: serpent $^{(fr)}$ m.
* Friülà: sarpint $^{(fur)}$
* Gallec: serpe $^{(gl)}$ f.
* Grec: φίδι $^{(el)}$ n. ‎(fidi)
* Grec antic: ὄφις $^{(grc)}$ m. ‎(óphis)
* Hebreu: נָחָשׁ‎ $^{(he)}$ m.
* Hongarès: kígyó $^{(hu)}$
* Irlandès: nathair $^{(ga)}$
* Islandès: snákur $^{(is)}$ m.
* Italià: serpente $^{(it)}$ m.
* Llatí: serpens $^{(la)}$ m. f.
* Maltès: serp $^{(mt)}$ m.
* Neerlandès: slang $^{(nl)}$
* Noruec: slange $^{(no)}$ m.
* Occità: sèrp $^{(oc)}$ f.
* Polonès: wąż $^{(pl)}$
* Portuguès: cobra $^{(pt)}$ f., serpente $^{(pt)}$ f.
* Quítxua: amaru $^{(qu)}$
* Retoromànic: serp $^{(rm)}$ f., serpent $^{(rm)}$ m.
* Romanès: șarpe $^{(ro)}$ m.
* Rus: змея $^{(ru)}$ f. ‎(zmeia)
* Sànscrit: सर्प $^{(sa)}$ m.
* Serbocroat: змија $^{(sh)}$, zmija $^{(sh)}$
* Sicilià: sirpenti $^{(scn)}$ m.
* Suec: orm $^{(sv)}$ c.
* Turc: yılan $^{(tr)}$
* Txec: had $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: змія́ $^{(uk)}$ f. ‎(zmià)
* Való: sierpint $^{(wa)}$
* Xinès: 蛇 $^{(zh)}$ ‎(shé)
* Castellà: culebrilla $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: pers, pres $^{(revers)}$, reps

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* serp. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# sexta
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈsɛks.tə/, occidental /ˈseks.ta/
   * Etimologia: Del llatí sexta ‎(«sisena»). Doblet del patrimonial sesta.

### Nom

sexta f. ‎(plural sextes)
* (històric) Tercera de les quatre parts del dia romà, entre la terça i la nona, començant a la sisena hora diürna, entre les 12 i 15 hores en l’equinocci.

#### Traduccions

* Anglès: sext $^{(en)}$
* Castellà: sexta $^{(es)}$ f.
* Francès: sexte $^{(fr)}$ f.
* Italià: sesta $^{(it)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sex·ta (2)
* Anagrames: atxes $^{(revers)}$, taxes, taxés, Texas, xates, xestà

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DCVB

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈseks.ta/, meridional /ˈseh.ta/
       Americà: alt /ˈseks.t(a)/, baix /ˈsekh.ta/
   * Rimes: -eksta

### Numeral

sexta
* forma femenina de sexto

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈsɛks.taː/, /ˈsɛks.ta/

### Adjectiu

sextā
* ablatiu femení singular de sextus
sexta
* nominatiu femení singular de sextus
* nominatiu neutre plural de sextus
* vocatiu femení singular de sextus
* vocatiu neutre plural de sextus
* acusatiu neutre plural de sextus
# sin
## Català

   * Pronúncia: /ˈsin/
   * Rimes: -in
   * Etimologia: De l’àrab سين ‎(sīn).

### Nom

sin f. ‎(plural sins)
* Dotzena lletra de l'alfabet àrab.

#### Relacionats

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| ا | ب | ت | ث | ج | ح | خ | د | ذ | ر | ز | س | ش | ص |
| àlif | ba | ta | tha | jim | ha | kha | dal | dhal | ra | zay | sin | xin | sad |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| ض | ط | ظ | ع | غ | ف | ق | ك | ل | م | ن | ه | و | ي |
| dad | ta | dha | ayn | ghayn | fa | qaf | kaf | lam | mim | nun | ha | waw | ya |

#### Traduccions

* Anglès: sin $^{(en)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: nis $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC

## Anglès

   * Pronúncia: /sɪn/ àudio (EUA)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

sin ‎(plural sins)
* pecat

### Verb

sin ‎(3a persona singular present sins, gerundi sinning, passat i participi sinned)
* pecar

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

## Caló català

   * Pronúncia: /ˈsin/

### Verb

sin
* tercera persona singular del present d'indicatiu de sinar

## Castellà

   * Pronúncia: (àton)
       Peninsular: septentrional /sin/, meridional \siŋ\
       Americà: alt /sin/, baix \siŋ\, austral /sin/
   * Etimologia: Del llatí sine.

### Preposició

sin
* sense

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre sin

## Esperanto

   * Pronúncia: /sin/

### Pronom

sin
* acusatiu de si

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
# sor
## Català

   * Pronúncia: /ˈsɔr/
   * Rimes: -ɔɾ
   * Etimologia: Del llatí soror ‎(«germana»), segle XIII.

### Nom

sor f. ‎(plural sors)
* Tractament avantposat al nom personal d’una religiosa.
* (obsolet) monja

#### Sinònims

* germana

#### Traduccions

* Anglès: sister $^{(en)}$
* Castellà: sor $^{(es)}$
* Francès: sœur $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: ors $^{(alfagrama)}$, ros $^{(revers)}$, Ros $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Català antic
### Nom

sor f. ‎(plural sors)
* germana (parentesc)
* monja, religiosa

#### Sinònims

* germana

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo

## Castellà

   * Pronúncia: (proclític àton) /soɾ/
   * Etimologia: Del català sor.

### Nom

sor f. ‎(plural sores)
* sor

#### Sinònims

* hermana
# sutura
## Català

   * Pronúncia: oriental /suˈtu.ɾə/, occidental /suˈtu.ɾa/
   * Rimes: -uɾa
   * Etimologia: Del llatí sūtūra.

### Nom

sutura f. ‎(plural sutures)
* Operació consistent en cosir teixits orgànics, o el seu resultat.
    «Si sagna molt o la ferida és grossa caldrà fer una sutura.» (Jaume Roset i Llobet, Manual de supervivència del casteller: la ciència al servei de les torres humanes, Cossetània Edicions, 2000, pàgina 104)
* Fil emprat per a suturar.
* Zona d'unió de les peces cranials.
    «Vist per dalt, té l'aspecte d'un triangle amb el vèrtex situat a la zona frontal. És deguda a la sinostosi congènita de la sutura metòpica i el front apareix com una quilla.» (Eva de Cardona i Recasens, Jordi Esquirol i Caussa,Glossari de Fisioteràpia, Universitat Autònoma de Barcelona, 2000, pàgina 227)

#### Traduccions

* Alemany: Juni $^{(de)}$ m.
* Anglès: suture $^{(en)}$
* Castellà: sutura $^{(es)}$
* Italià: sutura $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: su·tu·ra (3)
* Anagrama: Taurus

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /suˈtu.ɾa/
       Americà: alt /s(u)ˈtu.ɾa/, baix /suˈtu.ɾa/
   * Rimes: -uɾa
   * Etimologia: Del llatí sūtūra.

### Nom

sutura f. ‎(plural suturas)
* (anatomia) sutura

### Miscel·lània

* Síl·labes: su·tu·ra (3)

### Vegeu també

* sutura. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].

## Llatí

   * Pronúncia: /suːˈtuː.ra/
   * Etimologia: De suō.

### Nom

sūtūra f. ‎(genitiu sūtūrae)
* (Terminologia Anatomica) sutura

#### Declinació

1a declinació -a, -ae :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | sūtūra | sūtūrae |
| Vocatiu | sūtūra | sūtūrae |
| Acusatiu | sūtūram | sūtūrās |
| Genitiu | sūtūrae | sūtūrārum |
| Datiu | sūtūrae | sūtūrīs |
| Ablatiu | sūtūrā | sūtūrīs |

### Vegeu també

* sutura. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# terça
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈtɛr.sə/ Occidental: nord-occidental /ˈtɛr.sa/ valencià /ˈtɛɾ.sa/, /ˈtɛɾ.sɛ/
   * Rimes: -ɛɾsa
   * Etimologia: Del llatí tertia ‎(«tercera»).

### Nom

terça f. ‎(plural terces)
* (històric) Segona de les quatre parts del dia romà, entre la prima i la sexta, començant a la tercera hora diürna, entre les 9 i 12 hores en l’equinocci.

#### Traduccions

* Anglès: terce $^{(en)}$
* Castellà: tercia $^{(es)}$ f.
* Francès: tierce $^{(fr)}$ f.
* Italià: terza $^{(it)}$ f.

### Verb

terça
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de terçar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb terçar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ter·ça (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# tet
## Multilingüe
### Símbol

tet
* Codi de llengua ISO 639-2 del tetum.

## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈtɛt/, occidental /ˈtet/
   * Rimes: -ɛt
   * Etimologia: De l’hebreu טי״ת ‎(te"t), del protosemític *ṭab ‎(«mercaderia»).

### Nom

tet f. ‎(plural tets)
* Novena lletra dels alfabets semítics fenici, arameu, hebreu i d’altres derivats.

#### Relacionats

| | àlef | bet | guímel | dàlet | he | vau | zain | het | tet | iod | caf | làmed | mem | nun | sàmec | ain | pe | tsade | cof | reix | xin | tau |
| Fenici | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Arameu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Hebreu | א | ב | ג | ד | ה | ו | ז | ח | ט | י | כ ך | ל | מ ם | נ ן‬ | ס | ע | פ ף‬ | צ‬ ץ‬‬ | ק‬ | ר‬ | ש | ת |
| Siríac | ܐ | ܒ | ܓ | ܕ | ܗ | ܘ | ܙ | ܚ | ܛ | ܝ | ܟ | ܠ | ܡ | ܢ | ܣ ܤ | ܥ | ܦ | ܨ | ܩ | ܪ | ܫ | ܬ |
| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 20 | 30 | 40 | 50 | 60 | 70 | 80 | 90 | 100 | 200 | 300 | 400 |
* ta (àrab)
* theta (grec)

#### Traduccions

* Anglès: teth $^{(en)}$
* Francès: tèt $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
# tha
## Català

   * Pronúncia: /ˈta/
   * Rimes: -a
   * Etimologia: De l’àrab ثاء ‎(ṯāʾ).

### Nom

tha f. ‎(plural thas)
* Quarta lletra de l'alfabet àrab.

#### Relacionats

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| ا | ب | ت | ث | ج | ح | خ | د | ذ | ر | ز | س | ش | ص |
| àlif | ba | ta | tha | jim | ha | kha | dal | dhal | ra | zay | sin | xin | sad |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| ض | ط | ظ | ع | غ | ف | ق | ك | ل | م | ن | ه | و | ي |
| dad | ta | dha | ayn | ghayn | fa | qaf | kaf | lam | mim | nun | ha | waw | ya |

#### Traduccions

* Anglès: thaa $^{(en)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC