OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# fre
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈfɾɛ/ balear /ˈfɾə/, /ˈfɾɛ/ Occidental: /ˈfɾe/
   * Rimes: -ɛ
   * Etimologia: Del llatí frēnum, segle XIV.

### Nom

fre m. ‎(plural frens)
* Mecanisme que serveix per aturar el funcionament d'una màquina o disminuir la velocitat.

#### Traduccions

* Albanès: frenë $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Bremse $^{(de)}$ f.
* Anglès: brake $^{(en)}$
* Àrab: فَرَمَلَة‎ $^{(ar)}$ f.
* Armeni: արգելակ $^{(hy)}$ ‎(arguelak)
* Belarús: то́рмаз $^{(be)}$ m. ‎(tórmaz)
* Búlgar: спира́чка $^{(bg)}$ f. ‎(spiratxka)
* Castellà: freno $^{(es)}$
* Coreà: 브레이크 $^{(ko)}$ ‎(beureikeu)
* Eslovac: brzda $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: zavora $^{(sl)}$ f.
* Estonià: pidur $^{(et)}$
* Feroès: bremsa $^{(fo)}$ f.
* Francès: frein $^{(fr)}$
* Friülà: fren $^{(fur)}$ m., slaif $^{(fur)}$ m.
* Gallec: freo $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: brêc $^{(cy)}$ m.
* Georgià: მუხრუჭი $^{(ka)}$ ‎(múkhrutxi)
* Grec: φρένο $^{(el)}$ n. ‎(freno)
* Hebreu: בלמים‎ $^{(he)}$ m. pl.
* Hindi: ब्रेक $^{(hi)}$
* Ido: freno $^{(io)}$
* Indonesi: rem $^{(id)}$
* Islandès: bremsa $^{(is)}$ f.
* Italià: freno $^{(it)}$
* Japonès: 制動機 $^{(ja)}$
* Kazakh: тормез $^{(kk)}$ ‎(tormez)
* Llatí: frenum -i $^{(la)}$ n.
* Neerlandès: rem $^{(nl)}$
* Noruec: brems $^{(no)}$ m.
* Occità: fren $^{(oc)}$ m.
* Persa: ترمز‎ $^{(fa)}$
* Polonès: hamulec $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: freio $^{(pt)}$ m., travão $^{(pt)}$ m.
* Retoromànic: frain $^{(rm)}$ m., frein $^{(rm)}$ m.
* Romanès: frână $^{(ro)}$ f.
* Rus: то́рмоз $^{(ru)}$ m. ‎(tórmoz)
* Serbocroat: кочница $^{(sh)}$, kočnica $^{(sh)}$ f.
* Suec: broms $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: тормоз $^{(tg)}$
* Tagal: preno $^{(tl)}$
* Tai: เบรก $^{(th)}$
* Turc: fren $^{(tr)}$
* Txec: brzda $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: гальмо́ $^{(uk)}$ n. ‎(halmò)
* Uzbek: tormoz $^{(uz)}$
* Vietnamita: phanh $^{(vi)}$
* Xinès: 剎車 $^{(zh)}$ ‎(刹车, chàchē)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: fer, fér

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# frec
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈfɾɛk/ balear /ˈfɾək/, /ˈfɾɛk/ Occidental: /ˈfɾek/
   * Rimes: -ɛk
   * Etimologia: De fregar i la desinència Ø, segle XIX.

### Nom

frec m. ‎(plural frecs)
* fregament

#### Compostos i expressions

* frec a frec, a frec

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# fris
## Català

   * Pronúncia: /ˈfɾis/
   * Rimes: -is
   * Etimologia: Del català antic fres, segle XVI, del llatí frīsium ‎(«dels frisons»).

### Nom

fris m. ‎(plural frisos)
* (arquitectura) Element central de l’entaulament, generalment amb relleus.
* Faixa horitzontal ornamentada.
* Faixa destacada en la part inferior de les parets.

#### Traduccions

* Anglès: frieze $^{(en)}$
* Castellà: friso $^{(es)}$ m.
* Francès: frise $^{(fr)}$ f.

### Verb

fris
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de frissar.
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de frisar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# fum
## Català

   * Pronúncia: /ˈfum/
   * Rimes: -um
   * Etimologia: Del llatí fūmus, segle XIV.

### Nom

fum m. ‎(plural fums)
* (normalment incomptable) Partícules exhalades per una combustió.
* Vapor visible exhalat o substància que aparenta l’exhalació d’una combustió.
* (plural) Actitud vanitosa, pretensiosa.

#### Compostos i expressions

* un fum

#### Relacionats

* esfumar
* esfumí
* difuminar
* fumada
* fumador
* fumaguera
* fumall
* fumant
* fumar
* fumarada
* fumarell
* fumassa
* fumassola
* fumat
* fumatge
* fumeguera
* fumejant
* fumejar
* fumer
* fumera
* fumerada
* fumeral
* fumerol
* fumerola
* fumerri
* fumífer
* fumífug
* fumigació
* fumigador
* fumigant
* fumigar
* fumigatori
* fumigen
* fumista
* fumisteria
* fumívor
* fumós
* parafum
* salfumant
* sufumigació
* sufumigar

#### Traduccions

* Alemany: Rauch $^{(de)}$ m.
* Anglès: smoke $^{(en)}$
* Basc: ke $^{(eu)}$
* Castellà: humo $^{(es)}$
* Cors: fume $^{(co)}$, fumu $^{(co)}$
* Danès: røg $^{(da)}$ c.
* Eslovac: dym $^{(sk)}$ m., čmud $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: fumo $^{(eo)}$
* Estonià: suits $^{(et)}$
* Francès: fumée $^{(fr)}$ f.
* Friülà: fum $^{(fur)}$ m.
* Gallec: fume $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: mwg $^{(cy)}$ m.
* Grec: καπνός $^{(el)}$ m. ‎(kapnós)
* Grec antic: καπνός $^{(grc)}$ m. ‎(kapnós)
* Hebreu: עָשָׁן‎ $^{(he)}$ m.
* Indonesi: asap $^{(id)}$
* Irlandès: deatach $^{(ga)}$ m.
* Islandès: reykur $^{(is)}$ m.
* Italià: fumo $^{(it)}$
* Llatí: fumus $^{(la)}$ m.
* Occità: fum $^{(oc)}$
* Piemontès: fum $^{(pms)}$ m.
* Polonès: dym $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: fumo $^{(pt)}$, fumaça $^{(pt)}$
* Retoromànic: fim $^{(rm)}$ m., fem $^{(rm)}$ m.
* Romanès: fum $^{(ro)}$ n.
* Rus: дым $^{(ru)}$ m. ‎(dim)
* Suec: rök $^{(sv)}$ c.
* Txec: dým $^{(cs)}$ m.
* Vilamovià: raojch $^{(wym)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: muf $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# furt
## Català

   * Pronúncia: /ˈfurt/
   * Rimes: -uɾt
   * Etimologia: Del llatí fūrtum, de fūr ‎(«lladre»), segle XIV.

### Nom

furt m. ‎(plural furts)
* Acció de furtar, de robar sense violència.
* Cosa que s’ha furtat.

#### Traduccions

* Anglès: theft $^{(en)}$
* Castellà: hurto $^{(es)}$ m.
* Finès: varkaus $^{(fi)}$
* Francès: larcin $^{(fr)}$ m.
* Llengua de signes catalana: ROBAR $^{(csc)}$

### Verb

furt
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de furtar.

#### Variants

* furto, furte, furti

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: truf $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# fust
## Català

   * Pronúncia: /ˈfust/
   * Rimes: -ust
   * Etimologia: Del llatí fūstis ‎(«pal»), segle XIII.

### Nom

fust m. ‎(plural fusts o fustos)
* (antic, dialectal) fusta
* Part d'una columna entre el capitell i la base.

#### Sinònims

* balustre, canya, columna, pilar, pilastra.

#### Traduccions

* Anglès: shaft $^{(en)}$
* Castellà: fuste $^{(es)}$ m.
* Francès: fût $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: tufs

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Català antic
### Verb

fust
* segona persona singular (tu) del passat de esser
# gas
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡas/
   * Rimes: -as
   * Etimologia: Del neerlandès gas, creat pel químic Jan van Helmont del grec antic χάος ‎(kháos, «abisme, desordre»), perquè la figura de dispersió del fluid li recordava la descripció dels filòsofs grecs sobre el caos primitiu de l’univers, segle XVII. Doblet de caos via el llatí.

### Nom

gas m. ‎(plural gasos)
* Matèria en un estat en què les forces de cohesió són dèbils tendint a expandir-se i omplir el recipient que el conté.
* Mescla combustible amb algun component gasós.

#### Compostos i expressions

* (automobilisme) a tot gas, donar gas

#### Traduccions

* Afrikaans: gas $^{(af)}$
* Alemany: Gas $^{(de)}$
* Anglès: gas $^{(en)}$
* Armeni: գազ $^{(hy)}$ ‎(gaz)
* Asturià: gas $^{(ast)}$
* Àzeri: qaz $^{(az)}$
* Basc: gas $^{(eu)}$, laspel $^{(eu)}$
* Bengalí: গ্যাস $^{(bn)}$
* Birmà: ဓာတ်ငွေ့ $^{(my)}$
* Búlgar: газ $^{(bg)}$ m. ‎(gaz)
* Castellà: gas $^{(es)}$
* Coreà: 가스 $^{(ko)}$ ‎(gaseu)
* Danès: gas $^{(da)}$ c.
* Eslovac: plyn $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: plin $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: gaso $^{(eo)}$
* Estonià: gaas $^{(et)}$
* Feroès: gass $^{(fo)}$ n.
* Finès: kaasu $^{(fi)}$
* Francès: gaz $^{(fr)}$
* Friülà: gâs $^{(fur)}$ m.
* Gallec: gas $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: nwy $^{(cy)}$
* Georgià: გაზი $^{(ka)}$ ‎(gazi)
* Grec: αέριο $^{(el)}$ n. ‎(aério)
* Hebreu: גז $^{(he)}$ m.
* Hindi: गैस $^{(hi)}$
* Hongarès: gáz $^{(hu)}$
* Italià: gas $^{(it)}$
* Llatí: gasum $^{(la)}$ n., gasium $^{(la)}$ n.
* Macedoni: гас $^{(mk)}$ m.
* Maltès: gass $^{(mt)}$ m.
* Mongol: хий $^{(mn)}$
* Neerlandès: gas $^{(nl)}$ n.
* Polonès: gaz $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: gás $^{(pt)}$ m.
* Romanès: gaz $^{(ro)}$ n.
* Rus: газ $^{(ru)}$ m. ‎(gaz)
* Suahili: gesi $^{(sw)}$
* Suec: gas $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: газ $^{(tg)}$
* Tagal: buhag $^{(tl)}$
* Tàtar: газ $^{(tt)}$
* Turc: gaz $^{(tr)}$
* Txec: plyn $^{(cs)}$ m.
* Xinès: 氣體 $^{(zh)}$ ‎(气体, qìtǐ)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /ɡæs/ àudio (EUA)

### Nom

gas ‎(comptable i incomptable, plural gases o gasses)
* gas
* (Estats Units) gasolina

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈɡas/, meridional /ˈɡah/
       Americà: alt /ˈɡas/, baix /ˈɡah/, austral /ˈɡas/
   * Rimes: -as
   * Etimologia: Del llatí científic gas, alteració de chaos, del grec antic χάος ‎(kháos, «abisme, desordre»). Encunyat pel químic Jan van Helmont en 1640. Doblet de caos.

### Nom

gas m. ‎(plural gases)
* gas
* (normalment en plural) pet

#### Sinònims

* [2] pedo, ventosidad

#### Derivats

* gasear
* gaseoso

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre gas

## Italià

   * Pronúncia: /ˈɡas/

### Nom

gas m. ‎(plural invariable)
* gas
# gec
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈʒɛk/ Occidental: nord-occidental /ˈd͡ʒɛk/, valencià /ˈd͡ʒek/
   * Rimes: -ɛk
   * Homòfon: jec
   * Etimologia: Variant de jac, segle XIX, per influència de jaquet i jaqueta.

### Nom

gec m. ‎(plural gecs)
* Peça de vestir amb mànigues que cobreix el tronc fins a la cintura.
* (tarragoní, nord-occidental) americana

#### Hipònims

* jaqueta (obert, més llarg)
* americana (amb botons)
* caçadora
* samarra

#### Traduccions

* Castellà: chaqueta $^{(es)}$
* Llengua de signes catalana: JAQUETA $^{(csc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, Optimot
# gen
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʒɛn/, occidental /ˈd͡ʒen/
   * Rimes: -ɛn
   * Etimologia: De l'alemany Gen, neologisme creat per Wilhelm Johannsen (1857-1927), el qual el va derivar del terme grec γένος ‎(génos, «raça, origen, naixement»).

### Nom

gen m. ‎(plural gens)
* Unitat d'informació hereditària que forma part d'un cromosoma.

#### Traduccions

* Albanès: gjen $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Gen $^{(de)}$
* Anglès: gene $^{(en)}$
* Àrab: جِين $^{(ar)}$ m.
* Armeni: գեն $^{(hy)}$ ‎(guen)
* Belarús: ген $^{(be)}$ m. ‎(hen)
* Bengalí: জিন $^{(bn)}$
* Búlgar: ген $^{(bg)}$ m. ‎(guen)
* Castellà: gen $^{(es)}$
* Coreà: 유전자 $^{(ko)}$ ‎(yujeonja)
* Danès: gen $^{(da)}$ n.
* Eslovac: gén $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: gen $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: geno $^{(eo)}$
* Estonià: geen $^{(et)}$
* Feroès: ílega $^{(fo)}$ f.
* Finès: geeni $^{(fi)}$
* Francès: gène $^{(fr)}$
* Gallec: xene $^{(gl)}$ m.
* Georgià: გენი $^{(ka)}$ ‎(gueni)
* Grec: γονίδιο $^{(el)}$ n. ‎(gonídio)
* Hebreu: גֶּן‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: जीन $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: gén $^{(hu)}$
* Ídix: גען‎ $^{(yi)}$
* Indonesi: gen $^{(id)}$
* Irlandès: géin $^{(ga)}$ f.
* Italià: gene $^{(it)}$
* Japonès: 遺伝子 $^{(ja)}$
* Kazakh: ген $^{(kk)}$ ‎(gen/guen)
* Kirguís: ген $^{(ky)}$ ‎(guen)
* Letó: gens $^{(lv)}$ m.
* Lituà: genas $^{(lt)}$ m.
* Llatí: genum $^{(la)}$ n.
* Macedoni: ген $^{(mk)}$ m.
* Mongol: ген $^{(mn)}$
* Neerlandès: gen $^{(nl)}$ n.
* Noruec: gen $^{(no)}$
* Persa: ژن‎ $^{(fa)}$
* Polonès: gen $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: gene $^{(pt)}$ m.
* Romanès: genă $^{(ro)}$ f.
* Rus: ген $^{(ru)}$ m. ‎(guen)
* Serbocroat: ген $^{(sh)}$, gen $^{(sh)}$ m.
* Suec: gen $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: ген $^{(tg)}$
* Tagal: hene $^{(tl)}$
* Tàmil: மரபணு $^{(ta)}$
* Telugu: జన్యువు $^{(te)}$
* Turc: gen $^{(tr)}$
* Txec: gen $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: ген $^{(uk)}$ m. ‎(hen)
* Urdú: جین‎ $^{(ur)}$ m.
* Uzbek: gen $^{(uz)}$
* Vietnamita: gen $^{(vi)}$
* Volapük: gered $^{(vo)}$
* Xinès: 基因 $^{(zh)}$ ‎(jīyīn)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: neg $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈxen/, meridional \ˈheŋ\
       Americà: alt /ˈxen/, baix \ˈheŋ\, austral /ˈxen/
   * Rimes: -en
   * Etimologia: De l'alemany Gen.

### Nom

gen m. ‎(plural genes)
* gen

#### Relacionats

* genético

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre gen
# gep
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʒep/, occidental /ˈd͡ʒep/
   * Rimes: -ep
   * Etimologia: Del llatí gibbus, segle XIV.

### Nom

gep m. ‎(plural geps)
* Deformació de l'esquena d'una persona que li dóna un aspecte més corbat.
* Protuberància característica de l'esquena dels camells i dromedaris.

#### Sinònims

* gepa, bossa, gibositat

#### Derivats

* geperut

#### Traduccions

* Anglès: hump $^{(en)}$
* Castellà: joroba $^{(es)}$
* Francès: bosse $^{(fr)}$
* Italià: gobba $^{(it)}$
* Llatí: gibber $^{(la)}$ m., tuber $^{(la)}$ n.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: peg $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* Petit Atles Lingüístic del Domini Català
# ges
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʒes/, occidental /ˈd͡ʒes/
   * Rimes: -es
   * Etimologia: De l'àrab جِصّ ‎(jiṣṣ).

### Nom

ges m. ‎(plural gessos)
* (nord-occidental) guix

### Nom

ges f. pl.
* Forma plural de ge.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: seg $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈxes/, meridional /ˈheh/
       Americà: alt /ˈxes/, baix /ˈheh/, austral /ˈxes/
   * Rimes: -es

### Nom

ges f. pl.
* forma plural de ge
# gest
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʒest/, occidental /ˈd͡ʒest/
   * Rimes: -est
   * Etimologia: Del llatí gĕstus ‎(«actitud del cos»), segle XIV.

### Nom

gest m. ‎(plural gests o gestos)
* Moviment expressiu de la mà.
* Detall de deferència.

#### Sinònims

* posat
* senyal

#### Traduccions

* Albanès: gjest $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Geste $^{(de)}$ f.
* Anglès: gesture $^{(en)}$
* Àrab: لَفْتَة‎ $^{(ar)}$ f.
* Armeni: շարժում $^{(hy)}$ ‎(xarjum)
* Belarús: жэст $^{(be)}$ m. ‎(jest)
* Búlgar: жест $^{(bg)}$ m. ‎(jest)
* Castellà: gesto $^{(es)}$ m.
* Coreà: 제스처 $^{(ko)}$ ‎(jeseucheo)
* Danès: gestus $^{(da)}$ c.
* Eslovac: gesto $^{(sk)}$ n.
* Eslovè: gesta $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: gesto $^{(eo)}$
* Estonià: žest $^{(et)}$
* Finès: ele $^{(fi)}$
* Francès: geste $^{(fr)}$ m.
* Gallec: xesto $^{(gl)}$ m.
* Georgià: ჟესტი $^{(ka)}$ ‎(jesti), ჟესტი $^{(ka)}$ ‎(jesti)
* Hebreu: מחווה $^{(he)}$ f.
* Hindi: इशारा $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: gesztus $^{(hu)}$
* Ídix: זשעסט‎ $^{(yi)}$ m.
* Italià: gesto $^{(it)}$ m.
* Kazakh: ым $^{(kk)}$ ‎(ım/im)
* Kirguís: жаңдоо $^{(ky)}$ ‎(djangdoo)
* Kurd: îşaret $^{(ku)}$
* Letó: žests $^{(lv)}$ m.
* Lituà: gestas $^{(lt)}$ m.
* Llatí: gestus $^{(la)}$ m.
* Macedoni: гест $^{(mk)}$ m.
* Mongol: дохио $^{(mn)}$
* Neerlandès: gebaar $^{(nl)}$ n.
* Noruec: gest $^{(no)}$ m.
* Polonès: gest $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: gesto $^{(pt)}$ m.
* Romanès: gest $^{(ro)}$ n.
* Rus: жест $^{(ru)}$ m. ‎(jest)
* Serbocroat: гест $^{(sh)}$ m. (ciríl·lic), gest $^{(sh)}$ m. (llatí)
* Suec: gest $^{(sv)}$ c.
* Tai: ท่าทาง $^{(th)}$
* Tàtar: ишарә $^{(tt)}$
* Turc: işaret $^{(tr)}$
* Txec: gesto $^{(cs)}$ n.
* Ucraïnès: жест $^{(uk)}$ m. ‎(jest)
* Urdú: اشاره‎ $^{(ur)}$ m.
* Vietnamita: cử chỉ $^{(vi)}$
* Xinès: 手勢 $^{(zh)}$ ‎(手势, shǒushì)

### Verb

gest
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de gestar.

#### Variants

* gesto, geste, gesti

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
# gin
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʒin/, occidental /ˈd͡ʒin/
   * Rimes: -in
   * Etimologia: De l'anglès gin, abreviatura del francès antic geneva o genever (ginebró), introduït especialment a Menorca. Vegeu l'etimologia de ginebra.

### Nom

gin m. ‎(plural gins)
* ginebra

#### Compostos i expressions

* gin tònic = combinat de ginebra i tònica

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Italià

   * Pronúncia: /ˈd͡ʒin/
   * Etimologia: De l'anglès gin.

### Nom

gin m. ‎(plural invariable)
* ginebra, gin
# giny
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʒiɲ/, occidental /ˈd͡ʒiɲ/
   * Etimologia: Del llatí genius, segle XIII. Doblet del cultisme geni.

### Nom

giny m. ‎(plural ginys)
* (antic) enginy
* maquinació, estratagema
    «l llaüt brau patró que prediu com oracle, puix sent jove ha adquirit habitut en la pesca i embats de la mar, i amb giny un obstacle sap bé superar.» (Tomàs Caballé i Clos, José Anselmo Clavé y su tiempo: 1824, 1949)
* màquina, artefacte
    «Darrera d'aquests, hi havia els que manejaven els ginys, voltats pels costats i pel davant de gent armada.» (Quint Curci, Història d'Alexandre el Gran, vol. II: llibres V-VII, Fundació Bernat Metge, p.127)
* (informàtica) Petit programa com a interfície d’usuari amb accés ràpid a funcions d’ús freqüent.
    «Els ginys són unes petites aplicacions que podem situar a la pantalla d'inici i ens donen informació específica de forma dinàmica i visual.» (Luis Martínez, Julio F.Cuartero, Nivell 2 mitjà ACTIC, 2017)

#### Traduccions

* Anglès: widget $^{(en)}$, gadget $^{(en)}$
* Francès: widget $^{(fr)}$
* Italià: widget $^{(it)}$

### Verb

giny
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de ginyar.

#### Variants

* ginyo, ginyi

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Termcat
# gir
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʒir/, occidental /ˈd͡ʒiɾ/
   * Rimes: -iɾ
   * Etimologia: De girar i la desinència Ø, segle XIII, amb influència del llatí gyrus ‎(«gir»).

### Nom

gir m. ‎(plural girs)
* Acte de girar.
* Canvi de direcció.
* (per extensió) Modificació de l'estat de coses actual.
* Volta.
* Particularitat lingüística pròpia d'una manera de parlar.

#### Sinònims

* revolució
* volta

#### Traduccions
### Verb

gir
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de girar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
# glaç
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡɫas/
   * Rimes: -as
   * Etimologia: Del llatí glacies, segle XIV.

### Nom

glaç m. ‎(plural glaços)
* Aigua en estat sòlid.
* Fred molt intens.
    No surtis desabrigat, que fa un glaç!.
* (figurat) Inexpressiu, inalterable.
    Aquell noi té un cor de glaç.

#### Derivats

* glaçada
* glaçó
* glaçons

#### Compostos i expressions

* rompre el glaç
* ésser un glaç
* glaç sec

#### Traduccions

* Alemany: Eis $^{(de)}$ n.

### Verb

glaç
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de glaçar.
    Forma amb desinència zero baleàrica i algueresa: [jo] glaço, glace, glaç o glaci.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# gland
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈɡɫan/ balear /ˈɡɫant/, /ˈɡɫan/ Occidental: nord-occidental /ˈɡɫan/ valencià /ˈɡɫant/, /ˈɡɫan/
   * Rimes: -ant
   * Etimologia: Del llatí glānde(m), acusatiu de glāns, doblet del patrimonial gla.

### Nom

gland m. ‎(plural glands)
* Cos vascular que forma l’extremitat del penis i del clítoris.

#### Traduccions

* Alemany: Eichel $^{(de)}$
* Anglès: glans $^{(en)}$
* Castellà: glande $^{(es)}$
* Esperanto: glano $^{(eo)}$
* Francès: gland $^{(fr)}$
* Italià: glande $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /glænd/

### Nom

gland ‎(plural glands)
* (anatomia) glàndula

### Vegeu també

* gland. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# glop
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡɫop/
   * Rimes: -op

### Nom

glop m. ‎(plural glops)
* Quantitat de líquid ingerida d'un sol cop per una persona.

#### Derivats

* glopejar

#### Traduccions

* Castellà: trago $^{(es)}$ m., sorbo $^{(es)}$ m., lingotazo $^{(es)}$ m.
* Occità: glop $^{(oc)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# gol
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡɔɫ/
   * Rimes: -ɔl
   * Etimologia: De l'anglès goal ‎(«meta»), segle XX.

### Nom

gol m. ‎(plural gols)
* (esports de pilota, polo) Acció i efecte d'introduir la pilota, la bola o el disc a una porteria fins a traspassar totalment la línia de gol.

#### Traduccions

* Alemany: Tor $^{(de)}$ n.
* Anglès: goal $^{(en)}$
* Àrab: مَرْمَى‎ $^{(ar)}$ m.
* Basc: ate $^{(eu)}$
* Búlgar: врата $^{(bg)}$ f. ‎(vrata)
* Castellà: gol $^{(es)}$, tanto $^{(es)}$
* Danès: mål $^{(da)}$
* Finès: maali $^{(fi)}$
* Francès: but $^{(fr)}$
* Italià: gol $^{(it)}$
* Luxemburguès: Gol $^{(lb)}$ m.
* Neerlandès: doelpunt $^{(nl)}$ n.
* Portuguès: baliza $^{(pt)}$ f., gol $^{(pt)}$ m.
* Romanès: gol $^{(ro)}$ n.
* Txec: brána $^{(cs)}$ f., branka $^{(cs)}$ f.
* Xinès: 球門 $^{(zh)}$ ‎(球门, qiúmén)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* gol. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈɡol/
   * Rimes: -ol

### Nom

gol m. ‎(plural goles)
* (polo, esports de pilota) gol

#### Sinònims

* tanto

### Vegeu també

* gol. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Turc

   * Pronúncia: /ɡol/
   * Etimologia: De l'anglès goal.

### Nom

gol ‎(goller)
* gol
# golf
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡoɫf/
   * Etimologia: [1] Del llatí colphus, del grec antic κόλπος ‎(kólpos).
   * Etimologia: [2] De l'anglès golf, probablement del neerlandès mitjà colf ‎(«garrot, bastó»).

### Nom

golf m. ‎(plural golfs)
* Porció de mar tancada parcialment de terra.

#### Derivats

* engolfar-se

#### Traduccions

* Anglès: gulf $^{(en)}$
* Castellà: golfo $^{(es)}$
* Francès: golfe $^{(fr)}$
* Italià: golfo $^{(it)}$

### Nom

golf m. ‎(només en singular)
* Esport de pilota practicat a l'aire lliure en un camp de golf que consisteix a introduir una bola en una sèrie de forats successius colpejant-la amb un bastó.

#### Notes

Són modalitats de golf el joc per cops, el joc per forats i l'scramble.

#### Derivats

* minigolf

#### Traduccions

* Anglès: golf $^{(en)}$
* Castellà: golf $^{(es)}$
* Francès: golf $^{(fr)}$
* Llengua de signes catalana: GOLF $^{(csc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* golf. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Català antic
### Nom

golf m. ‎(plural golfs o golfes o golfos)
* (geografia) golf
* golfo

#### Variants

* (geografia) golc
* (golfo) galfó, golfo

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo

## Anglès

   * Pronúncia: /ɡɒlf/

### Nom

golf ‎(incomptable)
* (esports de pilota) golf

### Vegeu també

* golf. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈɡolf/, meridional /ˈɡo(l)h/
       Americà: alt /ˈɡolf/, baix /ˈɡo(l)h/, austral /ˈɡolf/
   * Rimes: -olf

### Nom

golf m. ‎(només en singular)
* (esports de pilota) golf

### Vegeu també

* golf. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Francès

   * Pronúncia: /ɡɔlf/

### Nom

golf m. ‎(plural golfs)
* (esports de pilota) golf

### Vegeu també

* golf. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# goll
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡoʎ/
   * Rimes: -oʎ
   * Etimologia: Del llatí coleus ‎(«testicle»), segle XV.

### Nom

goll m. ‎(plural golls)
* Tumor tiroïdal benigne.

#### Sinònims

* gotirló

#### Traduccions

* Castellà: bocio $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: llog $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC