OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Tur
## Català

   * Pronúncia: /ˈtur/
   * Rimes: -uɾ
   * Etimologia: Toponímic eivissenc, de tur ‎(«pedra calcària porosa, tosquera»), probablement arabització del mossàrab *ture, del llatí vulgar *tūforem ‎(«turo»), de tōfus amb canvi de declinació.

### Nom propi

Tur
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Cerca Tur a Wikidata
* Obres de referència: DCVB, OnCat
* Cognoms de la població, Idescat
# Txad
## Català

   * Pronúncia: /ˈt͡ʃat/
   * Rimes: -at
   * Homòfon: xat ‎(occidental)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

Txad m.
* Estat africà fronterer amb Líbia, el Sudan, República Centreafricana, el Camerun, Nigèria i el Níger. El nom oficial és República del Txad.
* Gran llac africà, les vores del qual són part del Níger, Nigèria, el Camerun i de l'estat homònim. Té com a principal tributari el riu Chari.

#### Gentilicis

* txadià, txadiana, txadians, txadianes

#### Notes

* Dintre d'un context sempre va precedit de l'article masculí singular: el Txad.

#### Traduccions

* Anglès: Chad $^{(en)}$
* Asturià: Chad $^{(ast)}$
* Castellà: Chad $^{(es)}$ m.
* Francès: Tchad $^{(fr)}$ m.
* Vietnamita: Chad $^{(vi)}$, Tchad $^{(vi)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GEC, ésAdir
# Txell
## Català

   * Pronúncia: /ˈt͡ʃeʎ/
   * Rimes: -eʎ

### Nom propi

Txell
* Prenom femení hipocorístic de Meritxell

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Cerca Txell a Wikidata
# Univers
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /u.niˈβɛrs/, balear /u.niˈvɛɾs/ alguerès /u.niˈvɛls/ Occidental: nord-occidental /u.niˈβɛrs/ valencià /u.niˈvɛɾs/, /u.niˈβɛɾs/
   * Rimes: -ɛɾs
   * Etimologia: Vegeu univers.

### Nom propi

l’Univers m.
* (astronomia) Conjunt d'astres i l'espai interestel·lar.

#### Notes

* S'escriu en majúscula quan té sentit astronòmic i en minúscula quan és en sentit figurat.

#### Traduccions

* Anglès: Universe $^{(en)}$
* Francès: Univers $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: U·ni·vers (3)
* Heterograma de 7 lletres (einrsuv)
* Anagrama: visuren

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Els termes astronòmics i les majúscules, IEC.
# Vador
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəˈðo/, balear /vəˈðo/ Occidental: nord-occidental /baˈðo/ valencià /vaˈðoɾ/, /baˈðoɾ/
   * Rimes: -o(ɾ)
   * Etimologia: Afèresi de Salvador.

### Nom propi

Vador m.
* Prenom masculí hipocorístic de Salvador

### Miscel·lània

* Síl·labes: Va·dor (2)

### Vegeu també

* Cerca Vador a Wikidata
* Obres de referència: DCVB, Optimot
# Valls
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbaʎs/, balear /ˈvaʎs/ Occidental: nord-occidental /ˈbaʎs/ valencià /ˈvaʎs/, /ˈbaʎʃ/
       Local: /ˈvaʎs/
   * Rimes: -aʎs
   * Homòfons: balls, valls
   * Etimologia: Plural de vall.

### Nom propi

Valls
* Capital de l’Alt Camp.
* Cognom d’origen toponímic

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
* Enciclopèdia de Cognoms Catalans
# Ventafocs
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌben.təˈfɔks/, balear /ˌven.təˈfɔks/ Occidental: nord-occidental /ˌben.taˈfɔks/ valencià /ˌven.taˈfɔks/, /ˌben.taˈfɔks/
   * Rimes: -ɔks

### Nom propi

la Ventafocs f.
* Conte i personatge d'un popular conte de fades sobre una noia que fa les feines més humils de la casa però que arriba a casar-se amb el rei.

#### Sinònims

* Cendrosa (usat en les primeres adaptacions al català)

#### Traduccions

* Afrikaans: Aspoestertjie $^{(af)}$
* Albanès: Hirushja $^{(sq)}$
* Alemany: Aschenbrödel $^{(de)}$ n.
* Anglès: Cinderella $^{(en)}$
* Àrab: سندريلا $^{(ar)}$
* Armeni: Մոխրոտ $^{(hy)}$ ‎(Mokhrot)
* Belarús: Папялу́шка $^{(be)}$ ‎(Papialuixka)
* Bengalí: সিন্ড্যারেল্যা $^{(bn)}$
* Búlgar: Пепе́ляшка $^{(bg)}$ f. ‎(Pepèliaxka)
* Castellà: Cenicienta $^{(es)}$ f.
* Coreà: 신데렐라 $^{(ko)}$ ‎(sinderella)
* Danès: Askepot $^{(da)}$
* Eslovac: Popoluška $^{(sk)}$
* Eslovè: Pepelka $^{(sl)}$
* Esperanto: Cindrulino $^{(eo)}$
* Estonià: Tuhkatriinu $^{(et)}$
* Feroès: Øskufía $^{(fo)}$ f.
* Finès: Tuhkimo $^{(fi)}$
* Francès: Cendrillon $^{(fr)}$ f.
* Gallec: Cinderela $^{(gl)}$ f.
* Georgià: კონკია $^{(ka)}$ ‎(kònkia)
* Grec: Σταχτοπούτα $^{(el)}$ f. ‎(Stakhtoputa)
* Hebreu: סינדרלה‎ $^{(he)}$ f.
* Hindi: सिंडिरेल्ला $^{(hi)}$ f.
* Hongarès: Hamupipőke $^{(hu)}$
* Ídix: סינדערעלאַ‎ $^{(yi)}$
* Indonesi: Cinderella $^{(id)}$
* Irlandès: Luaithríona $^{(ga)}$
* Islandès: Öskubuska $^{(is)}$
* Italià: Cenerentola $^{(it)}$ f.
* Japonès: シンデレラ $^{(ja)}$ ‎(shinderera)
* Letó: Pelnrušķīte $^{(lv)}$
* Lituà: Pelenė $^{(lt)}$
* Llatí: Cinerella $^{(la)}$ f.
* Macedoni: Пепелашка $^{(mk)}$ f.
* Maltès: Sindirella $^{(mt)}$ f.
* Mongol: Үнсгэлжин $^{(mn)}$
* Neerlandès: Assepoester $^{(nl)}$
* Noruec: Askepott $^{(no)}$
* Occità: Cendroseta $^{(oc)}$ f.
* Persa: سیندرلا‎ $^{(fa)}$
* Polonès: Kopciuszek $^{(pl)}$
* Portuguès: Cinderela $^{(pt)}$ f.
* Romanès: Cenușăreasa $^{(ro)}$ f.
* Rus: Зо́лушка $^{(ru)}$ ‎(Zóluixka)
* Serbocroat: Пепељуга $^{(sh)}$, Pepeljuga $^{(sh)}$
* Suahili: Bibi Majivu $^{(sw)}$
* Suec: Askungen $^{(sv)}$
* Tagal: Sinderela $^{(tl)}$
* Tai: ซินเดอเรลล่า $^{(th)}$
* Turc: Külkedisi $^{(tr)}$
* Txec: Popelka $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: Попелю́шка $^{(uk)}$ ‎(Popeliüixka)
* Urdú: سنڈریلا $^{(ur)}$
* Vietnamita: Lọ Lem $^{(vi)}$
* Xinès: 灰姑娘 $^{(zh)}$ ‎(huīgūniáng)

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ven·ta·focs (3)
* Heterograma de 9 lletres (acefnostv)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, GEC
# Verb
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbɛrp/, balear /ˈvɛɾp/ Occidental: nord-occidental /ˈbɛrp/ valencià /ˈvɛɾp/, /ˈbɛɾp/

### Nom propi

Verb m.
* El Fill de Déu com a portador de la paraula divina.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, GDLC, DCVB

## Alemany

   * Pronúncia: /vεɾp/ àudio (D)

### Nom

Verb n. ‎(genitiu Verbs, plural Verben)
* verb (categoria gramatical).

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | das | Verb | die | Verben |
| Genitiu | des | Verbs | der | Verben |
| Datiu | dem | Verb | den | Verben |
| Acusatiu | das | Verb | die | Verben |
# Verge
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbɛr.ʒə/, balear /ˈvɛɾ.ʒə/ Occidental: nord-occidental /ˈbɛr.d͡ʒe/ valencià /ˈvɛɾ.d͡ʒe/, /ˈbɛɾ.d͡ʒe/
   * Rimes: -ɛɾdʒe
   * Etimologia: De Santa Maria, la verge per antonomàsia. La constel·lació, coneguda des de l’antiguitat, s’ha associat en diferents cultures a deesses de la fertilitat, cristianitzat des de l’Edat Mitjana.

### Nom propi

la Verge f.
* La Verge Maria, Mare de Déu.
* (astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre Cabellera de Berenice, el Lleó, la Copa, el Corb, l’Hidra femella, la Balança, el Serpent i Bover.
* (astrologia) Sisena zona del zodíac ocupada pel Sol entre final d’agost i final de setembre.

#### Sinònims

* (astronomia, astrologia) Virgo

#### Relacionats

* BorealsZodiacalsAustralsAndròmedaMàquina pneumàticaOcell del ParadísAquariÀguilaAltarÀriesCotxerBoverBuríGirafaCrancLlebrersCa MajorCa MenorCapricornQuillaCassiopeaCentaureCefeuBalenaCamaleóCompàsColomaCabellera de BereniceCorona AustralCorona BorealCorbCopaCreu del SudCigneDofíOradaDragóCavalletEridàFornBessonsGruaHèrculesRellotgeHidra femellaHidra mascleIndiLlangardaixLleóLleó MenorLlebreBalançaLlopLinxLiraTaulaMicroscopiUnicornMoscaEscaireOctantSerpentariOrióGall DindiPegàsPerseuFènixCavallet de PintorPeixosPeix AustralPopaBrúixolaReticleSagetaSagitariEscorpióEscultorEscutSerpentSerpentSextantTaureTelescopiTriangleTriangle AustralTucàÓssa MajorÓssa MenorVelaVergePeix voladorGuineueta
| Zona zodiacal | Àries | Taure, Taurus | Bessons, Gèminis | Cranc, Càncer | Lleó | Verge, Virgo | Balança, Libra | Escorpió, Escorpí | Sagitari | Capricorn | Aquari | Peixos, Pisces |
| Signe zodiacal | àries | taure | gèminis, bessons | cranc, càncer | lleó, leo | verge, virgo | balança, libra | escorpió, escorpí | sagitari | capricorn | aquari | peixos, pisces |

#### Traduccions

* Anglès: the Virgin $^{(en)}$
* Castellà: la Virgen $^{(es)}$
* Francès: la Vierge $^{(fr)}$
* Italià: la Vergine $^{(it)}$
* Anglès: Virgo $^{(en)}$
* Castellà: Virgo $^{(es)}$
* Francès: Vierge $^{(fr)}$
* Italià: Vergine $^{(it)}$
* Llatí: Virgo $^{(la)}$
* Occità: Verge $^{(oc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ver·ge (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GDLC, GEC

## Occità
### Nom propi

Verge
* Verge

#### Relacionats

* BorealsZodiacalsAustralsAndromèdaMaquina pneumaticaAusèl de paradísAqüariAglaAraAretCochièrBoièrBurinGirafaCàncerCans de caçaGrand CanPichon CanCapricòrneCarenaCassiopèaCentaureCefèaBalenaCameleonCompàsColombaCabeladura de BerenitzCorona australaCorona borealaCòrbCopaCrotz del SudCigneDalfinDauradaDracPichon CavalEridanFornGeminisGruaErculesRelòtgeIdraIdra mascleIndianLausèrtLeonPichon LeonLèbreBalançaLopLinxLiraTaulaMicroscòpiUnicòrnMoscaRèglaOctantOphiuchusOrionPavonPegàsPersèuFènixPintrePeissesPeis australPopaBossòlaReticulFlèchaSagitariEscorpionEscultorEscut de SobieskiSèrpSèrpSextantTaureTelescòpiTriangleTriangle australTocanGranda OrsaPichona OrsaVelasVergePeis volantPichon Rainal
# Voro
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbo.ɾu/ balear /ˈvo.ɾo/, /ˈvo.ɾu/ Occidental: nord-occidental /ˈbo.ɾo/ valencià /ˈvo.ɾo/, /ˈbo.ɾo/
   * Rimes: -oɾo
   * Etimologia: De *Vaoro, de *Vadoro, afèresi de *Salvadoro, de Salvador.

### Nom propi

Voro m.
* (valencià) Prenom masculí hipocorístic de Salvador

### Miscel·lània

* Síl·labes: Vo·ro (2)

### Vegeu també

* Cerca Voro a Wikidata
* Obres de referència: DCVB
# Xesc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈʃɛsk/ balear /ˈʃəsk/, /ˈʃɛsk/ Occidental: /ˈt͡ʃesk/
   * Rimes: -ɛsk
   * Etimologia: Variant palatalitzada de Cesc.

### Nom propi

Xesc
* Prenom masculí hipocorístic de Francesc

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: xecs
# Xest
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʃest/, occidental /ˈt͡ʃest/
   * Rimes: -est
   * Etimologia: Incerta, probablement del llatí sextum [milliarum] ‎(«sisè mil·liari») amb palatalització per fonètica aràbiga. Paral·lel a diversos pobles anomenats Quart, tot i que en aquest cas es desconeix quina seria la via romana indicant les sis milles. Documentat el segle XIII.

### Nom propi

Xest
* Municipi de la Foia de Bunyol situat a l’est de Xiva.

#### Derivats

* xestà (gentilici)
* Xestalcamp (campament de Xest)
* Xestalgar (ponent de Xest)

#### Descendents

* Castellà: Cheste

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, GEC
* ↑ Joan Domingues Bell-lloc, «Sobre el topònim de Xest», Revista de Estudios Comarcales, 1996, núm. 1, p. 109-112. La primera documentació és del 1237 en llatí al Llibre del Repartiment i en català al Llibre dels fets.
# Xisco
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈʃis.ku/ balear /ˈʃis.ko/, /ˈʃis.ku/ Occidental: /ˈt͡ʃis.ko/
   * Rimes: -isko
   * Etimologia: Variant palatalitzada de Cisco.

### Nom propi

Xisco
* Prenom masculí hipocorístic de Francisco

### Miscel·lània

* Síl·labes: Xis·co (2)
# Yern
## Català

   * Pronúncia: /ˈjɛrn/
   * Rimes: -ɛɾn
   * Etimologia: Grafia arcaica de Iern.

### Nom propi

Yern
* Cognom d’origen germànic

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: Nyer

### Vegeu també

* Obres de referència: Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# York
## Català

   * Pronúncia: /ˈjɔrk/
   * Rimes: -ɔɾk
   * Etimologia: De l’anglès York, del nòrdic antic Jórk, de l’anglès antic Eoforwīċ, del llatí Eborācum, d’origen cèltic *Eborākom ‎(literalment «teixeda»). Usat sovint en toponímia per la Casa de York.

### Nom propi

York m.
* Ciutat del nord d’Anglaterra.
* Diversos noms de lloc als Estats Units, el Canadà i Austràlia.
* La lletra Y en lectura lletrejada.

#### Derivats

* Nova York

#### Traduccions

* Anglès: York $^{(en)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GEC, ésAdir
# Seychelles
## Català

   * Pronúncia: oriental /səjˈʃɛɫs/, occidental /sejˈʃɛɫs/
   * Rimes: -ɛls
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

Seychelles f. pl.
* Arxipèlag i estat africà situat al nord de Madagascar.

#### Notes

* Dintre d'un context sempre va precedit de l'article femení plural: les Seychelles.

#### Traduccions

* Anglès: Seychelles $^{(en)}$
* Castellà: Seychelles $^{(es)}$ f. pl.

### Miscel·lània

* Síl·labes: Sey·chelles (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GEC, ésAdir
# Saarland
## Català

   * Pronúncia: /ˈzar.ɫan/

### Nom propi

Saarland
* Estat federat d’Alemanya.

### Miscel·lània

* Síl·labes: Saar·land (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GEC, ésAdir

## Alemany

   * Pronúncia: /ˈzaːɐ̯lant/
   * Àudio: Berlín
   * Etimologia: De Saar i Land, «terra del riu Saar».

### Nom propi

Saarland n.
* Saarland

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en alemany
# Yvern
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /iˈβɛrn/, balear /iˈvɛɾn/ Occidental: nord-occidental /iˈβɛrn/ valencià /iˈvɛɾn/, /iˈβɛɾn/
   * Rimes: -ɛɾn
   * Etimologia: Grafia arcaica de Ivern.

### Nom propi

Yvern
* Cognom d’origen germànic

### Miscel·lània

* Síl·labes: Y·vern (2)

### Vegeu també

* Cognoms de la població, Idescat
# Ysern
## Català

   * Pronúncia: /iˈzɛrn/
   * Rimes: -ɛɾn
   * Etimologia: Grafia arcaica de Isern.

### Nom propi

Ysern
* Cognom d’origen germànic

### Miscel·lània

* Síl·labes: Y·sern (2)

### Vegeu també

* Cerca Ysern a Wikidata
* Obres de referència: Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Ymbert
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /imˈbɛrt/ balear /imˈbəɾt/, /imˈbɛrt/ Occidental: /imˈbeɾt/
   * Rimes: -ɛɾt
   * Etimologia: Variant de Imbert, d’origen germànic.

### Nom propi

Ymbert
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ym·bert (2)
* Heterograma de 6 lletres (bemrty)

### Vegeu també

* Cerca Ymbert a Wikidata
* Cognoms de la població, Idescat
# piques beneiteres
## Català
### Nom

piques beneiteres f. pl.
* Forma plural de pica beneitera.
# pica beneitera
## Català
### Nom

pica beneitera f. ‎(plural piques beneiteres)
* Pica amb aigua beneïda que hi ha a l’entrada de les esglésies perquè els fidels se senyin.

#### Sinònims

* beneitera, pica de l'aigua beneita, pila

#### Traduccions

* Anglès: stoup $^{(en)}$
* Castellà: pila $^{(es)}$ f.
* Francès: bénitier $^{(fr)}$ m.
* Italià: acquasantiera $^{(it)}$ f.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GDLC, DCVB
# piques baptismals
## Català
### Nom

piques baptismals f. pl.
* Forma plural de pica baptismal.
# pica baptismal
## Català
### Nom

pica baptismal f. ‎(plural piques baptismals)
* Pica que en les esglésies conté l'aigua per a batejar.

#### Sinònims

* pila

#### Traduccions

* Alemany: Taufbecken $^{(de)}$ n.
* Anglès: baptismal font $^{(en)}$
* Àrab: جُرْنُ المَعْمُودِيّة‎ $^{(ar)}$
* Armeni: մկրտութեան $^{(hy)}$ ‎(mkrtutean)
* Basc: bataiarri $^{(eu)}$
* Belarús: купель $^{(be)}$ f. ‎(kupel)
* Bretó: maen-badez $^{(br)}$ m.
* Búlgar: купел $^{(bg)}$ f. ‎(kupel)
* Castellà: pila bautismal $^{(es)}$ f.
* Coreà: 세례대 $^{(ko)}$ ‎(seryedae)
* Danès: døbefont $^{(da)}$ c.
* Eslovac: krstiteľnica $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: krstilnik $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: baptujo $^{(eo)}$
* Estonià: ristimiskivi $^{(et)}$
* Finès: kastemalja $^{(fi)}$
* Francès: fonts baptismaux $^{(fr)}$ m. pl.
* Gallec: pía bautismal $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: bedyddfaen $^{(cy)}$ m.
* Georgià: სანათლავი $^{(ka)}$ ‎(sanàtlavi)
* Grec: κολυμβήθρα $^{(el)}$ f. ‎(kolimbithra)
* Hebreu: אגן טבילה‎ $^{(he)}$
* Hongarès: keresztelőkút $^{(hu)}$
* Irlandès: umar baiste $^{(ga)}$ m.
* Islandès: skírnarfontur $^{(is)}$ m.
* Italià: fonte battesimale $^{(it)}$ f.
* Japonès: 洗礼盤 $^{(ja)}$
* Letó: kristāmtrauks $^{(lv)}$ m.
* Lituà: krikštykla $^{(lt)}$ f.
* Macedoni: крстилница $^{(mk)}$ f.
* Neerlandès: doopvont $^{(nl)}$
* Noruec: døpefont $^{(no)}$
* Polonès: chrzcielnica $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: pia batismal $^{(pt)}$ f.
* Romanès: cristelniță $^{(ro)}$ f., baptisteriu $^{(ro)}$ n.
* Rus: купе́ль $^{(ru)}$ f. ‎(kupel)
* Serbocroat: крстионица $^{(sh)}$, krstionica $^{(sh)}$ f.
* Suec: dopfunt $^{(sv)}$ c.
* Tagal: benditahan $^{(tl)}$
* Txec: křtitelnice $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: купіль християнства $^{(uk)}$ f. ‎(kupil khristianstva)
* Xinès: 領洗池 $^{(zh)}$ ‎(领洗池, lǐngxǐchí)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GDLC
# abacallanar-se
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.βə.kə.ʎəˈnar.sə/ balear /ə.bə.kə.ʎəˈnaɾ.sə/, /ə.bə.kə.ʎə.nərˈsə/ Occidental: /a.ba.ka.ʎaˈnaɾ.se/
   * Rimes: -aɾse
   * Etimologia: Del prefix a-, bacallà i la desinència -ar.

### Verb

abacallanar-se intr. pron.
* Tornar-se una persona seca com un bacallà, amagrir-se.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: m'abacallano, s'abacallana, ens abacallanem

#### Traduccions

* Alemany: verschrumpeln $^{(de)}$
* Anglès: become $^{(en)}$ dried up $^{(en)}$
* Castellà: apergaminarse $^{(es)}$, adelgazarse $^{(es)}$, arrugarse $^{(es)}$
* Francès: se ratatiner $^{(fr)}$
* Italià: incartapecorirsi $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ba·ca·lla·nar·se (6)
* Anagrama: abacallanares

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# ablenar-se
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.βɫəˈnar.sə/ balear /ə.bɫəˈnaɾ.sə/, /ə.bɫə.nərˈsə/ Occidental: /a.bɫeˈnaɾ.se/
   * Rimes: -aɾse
   * Etimologia: Del prefix a- i ble amb el pronom se.

### Verb

ablenar-se pron.
* Els cabells, separar-se format blens.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: m'ableno, s'ablena, ens ablenem Vocal rizotònica: /ɛ/, /ə/, /e/

#### Traduccions

* Anglès: tuft $^{(en)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ble·nar·se (4)
* Anagrama: ablenares

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# aborrallonar-se
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.βu.rə.ʎuˈnar.sə/ balear /ə.bo.rə.ʎoˈnaɾ.sə/, /ə.bu.rə.ʎu.nərˈsə/ Occidental: /a.bo.ra.ʎoˈnaɾ.se/
   * Rimes: -aɾse
   * Etimologia: Del prefix a- i borralló amb el pronom se.

### Verb

aborrallonar-se pron.
* Fer borrallons.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: m'aborrallono, s'aborrallona, ens aborrallonem Vocal rizotònica: /o/

#### Traduccions

* Anglès: flock $^{(en)}$
* Castellà: aborregarse $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bor·ra·llo·nar·se (6)
* Anagrama: aborrallonares

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# abotifarrar-se
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.βu.ti.fəˈrar.sə/ balear /ə.bo.ti.fəˈraɾ.sə/, /ə.bu.ti.fə.rərˈsə/ Occidental: /a.bo.ti.faˈraɾ.se/
   * Rimes: -aɾse
   * Etimologia: Del prefix a- i botifarra amb el pronom se.

### Verb

abotifarrar-se pron.
* Tornar-se amb forma de botifarra.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: m'abotifarro, s'abotifarra, ens abotifarrem

#### Variants

* embotifarrar-se

#### Traduccions

* Anglès: swell $^{(en)}$
* Castellà: abotagarse $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bo·ti·far·rar·se (6)
* Anagrama: abotifarrares

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# abrinar-se
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.βɾiˈnar.sə/ balear /ə.bɾiˈnaɾ.sə/, /ə.bɾi.nərˈsə/ Occidental: /a.bɾiˈnaɾ.se/
   * Rimes: -aɾse
   * Etimologia: Del prefix a- i bri amb el pronom se.

### Verb

abrinar-se pron.
* aprimar-se

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: m'abrino, s'abrina, ens abrinem

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bri·nar·se (4)
* Anagrames: abrasiren, abrinares, esbrinara, esbrinarà

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# abromar-se
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.βɾuˈmar.sə/ balear /ə.bɾoˈmaɾ.sə/, /ə.bɾu.mərˈsə/ Occidental: /a.bɾoˈmaɾ.se/
   * Rimes: -aɾse
   * Etimologia: Del prefix a- i broma amb el pronom se.

### Verb

abromar-se pron.
* Omplir-se de broma les naus.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: m'abromo, s'abroma, ens abromem Vocal rizotònica: /o/

#### Traduccions

* Castellà: abromarse $^{(es)}$
* Italià: intarlare $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bro·mar·se (4)
* Anagrames: abromares, aombrares, emborsara, emborsarà, esbromara, esbromarà

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom I.
# abstenir-se
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əps.təˈnir.sə/, balear /əps.tə.niɾˈsə/ Occidental: /aps.teˈniɾ.se/
   * Rimes: -iɾse
   * Etimologia: Del llatí abstinēre.

### Verb

abstenir-se pron.
* Privar-se d'alguna cosa.
* No voler participar en una decisió o en una votació.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: m'abstinc, s'absté, ens abstenim

#### Sinònims

* [2] desentendre's

#### Variants

* abstindre's, en valencià i part del nord-occidental
* s'abstendre, en alguerès

#### Traduccions

* Anglès: abstain $^{(en)}$
* Castellà: abstenerse $^{(es)}$
* Esperanto: abstini $^{(eo)}$
* Francès: s'abstenir $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: abs·te·nir·se (4)
* Anagrames: interbases, rebatessin

### Vegeu també

* Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana. Editorial Salvat, 1910. Tom 1
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# acagallonar-se
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.kə.ɣə.ʎuˈnar.sə/ balear /ə.kə.ɣə.ʎoˈnaɾ.sə/, /ə.kə.ɣə.ʎu.nərˈsə/ Occidental: /a.ka.ɣa.ʎoˈnaɾ.se/
   * Rimes: -aɾse
   * Etimologia: Del prefix a- i cagallons.

### Verb

acagallonar-se pron.
* Fer flocs de llana o teixit, boles de massa.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: m'acagallono, s'acagallona, ens acagallonem Vocal rizotònica: /o/

#### Traduccions

* Anglès: form $^{(en)}$ balls
* Castellà: aborujarse $^{(es)}$
* Francès: se pelotonner $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ca·ga·llo·nar·se (6)
* Anagrama: acagallonares

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# acanyar-se
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.kəˈɲar.sə/, balear /ə.kə.ɲəɾˈsə/ Occidental: /a.kaˈɲaɾ.se/
   * Rimes: -aɾse
   * Etimologia: Del prefix a- i canya.

### Verb

acanyar-se pron.
* Emmagrir-se i emmalaltir-se una criatura.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: m'acanyo, s'acanya, ens acanyem

#### Traduccions

* Anglès: emaciate $^{(en)}$
* Castellà: encanijar $^{(es)}$
* Francès: maigrir $^{(fr)}$
* Italià: dimagrarsi $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ca·nyar·se (4)
* Anagrames: acanyares, escanyara

### Vegeu també

* Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom I.
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# acarcanyar-se
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.kər.kəˈɲar.sə/ balear /ə.kəɾ.kəˈɲaɾ.sə/, /ə.kər.kə.ɲərˈsə/ Occidental: /a.kaɾ.kaˈɲaɾ.se/
   * Rimes: -aɾse
   * Etimologia: Del prefix a- i el català antic carcany ‎(«carcanyell»)

### Verb

acarcanyar-se pron.
* Beure aigua en excés.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: m'acarcanyo, s'acarcanya, ens acarcanyem

#### Traduccions

* Anglès: drink $^{(en)}$ to excess
* Castellà: enaguacharse $^{(es)}$, llenarse $^{(es)}$
* Francès: s'innonder $^{(fr)}$ l'estomac
* Italià: rimpiere $^{(it)}$ lo stomaco

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·car·ca·nyar·se (5)
* Anagrama: acarcanyares

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom I.
# acarnissar-se
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.kər.niˈsar.sə/ balear /ə.kəɾ.niˈsaɾ.sə/, /ə.kər.ni.sərˈsə/ Occidental: /a.kaɾ.niˈsaɾ.se/
   * Rimes: -aɾse
   * Etimologia: Del prefix a-, carn i l'infix -iss-.

### Verb

acarnissar-se pron.
* aferrissar-se
* encruelir-se

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: m'acarnisso, s'acarnissa, ens acarnissem

#### Variants

* encarnissar-se

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·car·nis·sar·se (5)
* Anagrama: acarnissares

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot