OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# nostramo
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nusˈtɾa.mu/ balear /nosˈtɾa.mo/, /nusˈtɾa.mu/ Occidental: /nosˈtɾa.mo/
   * Etimologia: De nostre i amo, segle XV.

### Nom

nostramo m. ‎(plural nostramos)
* Tractament donat pels treballadors de terres al seu amo.
* Jesucrist.
* Persona encarregada de conduir la marineria.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: nos·tra·mo (3)
* Anagrama: astrònom

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# nostrae
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈnɔs.traj/

### Adjectiu

nostrae
* nominatiu femení plural de noster
* vocatiu femení plural de noster
* genitiu femení singular de noster
* datiu femení singular de noster
# nostras
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈnɔs.traːs/

### Adjectiu

nostrās
* acusatiu femení plural de noster
# noguéssiu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nuˈɣe.siw/ balear /noˈɣe.siw/, /nuˈɣe.siw/ Occidental: /noˈɣe.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

noguéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb noure.
# noguí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nuˈɣi/ balear /noˈɣi/, /nuˈɣi/ Occidental: /noˈɣi/
   * Rimes: -i

### Verb

noguí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de noure.
# noia
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈnɔ.jə/ Occidental: nord-occidental /ˈnɔ.ja/ valencià /ˈnɔ.ja/, /ˈnɔ.jɔ/
   * Rimes: -ɔja

### Nom

noia f. ‎(plural noies)
* Forma femenina de noi.

#### Sinònims

* al·lota, minyona, mossa, nena, nina, xica

#### Traduccions

* Alemany: Mädchen $^{(de)}$ n.
* Anglès: girl $^{(en)}$
* Asturià: rapaza $^{(ast)}$, moza $^{(ast)}$
* Basc: neska $^{(eu)}$
* Castellà: chica $^{(es)}$ f., muchacha $^{(es)}$ f.
* Francès: jeune fille $^{(fr)}$ f.
* Guaraní: kuñataĩ $^{(gn)}$, mitãkuña $^{(gn)}$
* Italià: ragazza $^{(it)}$ f.
* Polonès: dziewczyna $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: garota $^{(pt)}$ f.
* Romaní: ćhaj $^{(rom)}$ f. (gitana), rakli $^{(rom)}$ f. (no gitana)
* Való: båshele $^{(wa)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·ia (2)
* Anagrames: aïno, anió, aoni, naió
* Petit Atles Lingüístic del Domini Català

## Italià

   * Pronúncia: /ˈnɔː.ja/

### Nom

noia f. ‎(plural noie)
* avorriment, tedi
* disgust, enuig

#### Compostos i expressions

* che noia! - quina llauna!
* essere una noia - ser una murga, donar la llauna
* morire di noia - morir-se d'avorriment
* venire a noia - cansar-se de

### Miscel·lània

* Síl·labes: nò·ia (2)
# noia guia
## Català
### Nom

noia guia f. ‎(plural noies guies)
* guia

### Vegeu també

* noia guia. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# nogą
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈnɔ.ɡɔ̃/

### Nom

nogą f.
* instrumental singular de noga

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·gą (2)
# nohpalli
## Nàhuatl clàssic
### Nom

nohpalli
* (botànica) figuera de moro
# noie
## Italià

   * Pronúncia: /ˈnɔː.je/

### Nom

noie f. pl.
* forma plural de noia
# noiege
## Català
### Verb

noiege
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de noiejar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb noiejar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb noiejar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb noiejar.
# novetat
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nu.βəˈtat/ balear /no.vəˈtat/, /nu.vəˈtat/ Occidental: nord-occidental /no.βeˈtat/ valencià /no.veˈtat/, /no.βeˈtat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: Del llatí novitāte(m), acusatiu de novitās, segle XVII.

### Nom

novetat f. ‎(plural novetats)
* Característica o cosa nova, apareguda o originada de fa poc.

#### Traduccions

* Anglès: novelty $^{(en)}$
* Castellà: novedad $^{(es)}$
* Francès: nouveauté $^{(fr)}$
* Llengua de signes catalana: NOVETAT $^{(csc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·ve·tat (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# novetats
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nu.βəˈtats/ balear /no.vəˈtats/, /nu.vəˈtats/ Occidental: nord-occidental /no.βeˈtats/ valencià /no.veˈtats/, /no.βeˈtats/
   * Rimes: -ats

### Nom

novetats f. pl.
* Forma plural de novetat.

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·ve·tats (3)
* Anagrames: estovant, sotavent
# novençanes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nu.βənˈsa.nəs/ balear /no.vənˈsa.nəs/, /nu.vənˈsa.nəs/ Occidental: nord-occidental /no.βenˈsa.nes/ valencià /no.venˈsa.nes/, /no.βenˈsa.nes/
   * Rimes: -anes

### Adjectiu

novençanes f. pl.
* Forma plural de novençana.

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·ven·ça·nes (4)
# novetlerines
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nu.βəɫ.ɫəˈɾi.nəs/ balear /no.vəɫ.ɫəˈɾi.nəs/, /nu.vəɫ.ɫəˈɾi.nəs/ Occidental: nord-occidental /no.βeɫ.ɫeˈɾi.nes/ valencià /no.veɫ.ɫeˈɾi.nes/, /no.βe.ɫeˈɾi.nes/
   * Rimes: -ines

### Nom

novetlerines f. pl.
* Forma plural de novetlerina.

### Adjectiu

novetlerines f. pl.
* Forma plural de novetlerina.

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·vet·le·ri·nes (5)
# novetlerins
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nu.βəɫ.ɫəˈɾins/ balear /no.vəɫ.ɫəˈɾins/, /nu.vəɫ.ɫəˈɾins/ Occidental: nord-occidental /no.βeɫ.ɫeˈɾins/ valencià /no.veɫ.ɫeˈɾins/, /no.βe.ɫeˈɾins/
   * Rimes: -ins

### Nom

novetlerins m. pl.
* Forma plural de novetlerí.

### Adjectiu

novetlerins m. pl.
* Forma plural de novetlerí.

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·vet·le·rins (4)
# novetlerí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nu.βəɫ.ɫəˈɾi/ balear /no.vəɫ.ɫəˈɾi/, /nu.vəɫ.ɫəˈɾi/ Occidental: nord-occidental /no.βeɫ.ɫeˈɾi/ valencià /no.veɫ.ɫeˈɾi/, /no.βe.ɫeˈɾi/
   * Rimes: -i

### Nom

novetlerí m. ‎(plural novetlerins, femení novetlerina)
* Natural de Novetlè (la Costera).

### Adjectiu

novetlerí m. ‎(femení novetlerina, plural masculí novetlerins, plural femení novetlerines)
* Originari, pertanyent o relatiu a Novetlè (la Costera).

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·vet·le·rí (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, GDLC, DCVB
# novetlerina
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nu.βəɫ.ɫəˈɾi.nə/ balear /no.vəɫ.ɫəˈɾi.nə/, /nu.vəɫ.ɫəˈɾi.nə/ Occidental: nord-occidental /no.βeɫ.ɫeˈɾi.na/ valencià /no.veɫ.ɫeˈɾi.na/, /no.βe.ɫeˈɾi.na/
   * Rimes: -ina

### Nom

novetlerina f. ‎(plural novetlerines)
* Forma femenina de novetlerí.

### Adjectiu

novetlerina f. ‎(plural novetlerines)
* Forma femenina de novetlerí.

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·vet·le·ri·na (5)
* Anagrames: envoltarien, violentaren
# novençans
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nu.βənˈsans/ balear /no.vənˈsans/, /nu.vənˈsans/ Occidental: nord-occidental /no.βenˈsans/ valencià /no.venˈsans/, /no.βenˈsans/
   * Rimes: -ans

### Adjectiu

novençans m. pl.
* Forma plural de novençà.

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·ven·çans (3)
# novençà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nu.βənˈsa/ balear /no.vənˈsa/, /nu.vənˈsa/ Occidental: nord-occidental /no.βenˈsa/ valencià /no.venˈsa/, /no.βenˈsa/
   * Rimes: -a
   * Etimologia: Encreuament de jovençà amb nou o novell.

### Adjectiu

novençà m. ‎(femení novençana, plural masculí novençans, plural femení novençanes)
* (central) principiant, novell
* (valencià) jovençà

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·ven·çà (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# neres
## Occità
### Nom

neres m. f. pl.
* forma plural de nere
* forma plural de nera
# nerek
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈnε.rεk/

### Nom

nerek
* genitiu plural de nerka
# nerka
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈnεr.ka/

### Nom

nerka f.
* ronyó

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | nerka | nerki |
| Genitiu | nerki | nerek |
| Datiu | nerce | nerkom |
| Acusatiu | nerkę | nerki |
| Instrumental | nerką | nerkami |
| Locatiu | nerce | nerkach |
| Vocatiu | nerko | nerki |
# nerkach
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈnεr.kax/

### Nom

nerkach
* locatiu plural de nerka
# nerbiotzat
## Basc
### Nom

nerbiotzat
* prolatiu indefinit de nerbio
# nerce
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈnεr.t͡sε/

### Nom

nerce
* datiu singular de nerka
* locatiu singular de nerka
# nere
## Occità
### Nom

nere m. ‎(plural neres, femení nera)
* (aranès) forma alternativa de negre
# nerbiotik
## Basc
### Nom

nerbiotik
* ablatiu definit singular de nerbio
# nerbioz
## Basc
### Nom

nerbioz
* instrumental indefinit de nerbio
# nerilhons
## Occità
### Nom

nerilhons m. pl.
* Ustilago segetum

#### Variants

* negrilhon

#### Sinònims

* anièla, argentin, argentiu, nièla, remontador, remontelon

### Vegeu també

* Benoèt, Gui. Las plantas, 2008. Tolosa: IEO Edicions, 2008, 192. ISBN 978-2-85910-453-5.
# nafrara
## Català
### Verb

nafrara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb nafrar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb nafrar.
# nafram
## Català
### Verb

nafram
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de nafrar.
# nafrar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /nəˈfɾa/ Occidental: nord-occidental /naˈfɾa/ valencià /naˈfɾaɾ/, /naˈfɾa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: nafrà
   * Etimologia: Del llatí naufragare ‎(«naufragar»), segle XIII, prenent en català antic el sentit de «causar dany».

### Verb

nafrar trans.
* Ulcerar la pell.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: nafro, nafra, nafrem

#### Sinònims

* plagar (antic, alguerès)

#### Traduccions

* Anglès: wound $^{(en)}$
* Castellà: llagar $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: na·frar (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Català antic

   * Etimologia: Del llatí naufragare ‎(«naufragar»).

### Verb

nafrar
* ferir
* causar greuge
* perjudicar

### Vegeu també

* Obres de referència: Faraudo
# nafraran
## Català

   * Pronúncia: oriental /nə.fɾəˈɾan/, occidental /na.fɾaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

nafraran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de nafrar.
# nominalitzàreu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nu.mi.nə.ɫiˈd͡za.ɾəw/ balear /no.mi.nə.ɫiˈd͡za.ɾəw/, /nu.mi.nə.ɫiˈd͡za.ɾəw/ Occidental: nord-occidental /no.mi.na.ɫiˈd͡za.ɾew/, valencià /no.mi.na.ɫiˈza.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

nominalitzàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de nominalitzar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb nominalitzar.
# nominalitzo
## Català
### Verb

nominalitzo
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de nominalitzar.
# nominalitzà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nu.mi.nə.ɫiˈd͡za/ balear /no.mi.nə.ɫiˈd͡za/, /nu.mi.nə.ɫiˈd͡za/ Occidental: nord-occidental /no.mi.na.ɫiˈd͡za/, valencià /no.mi.na.ɫiˈza/
   * Rimes: -a

### Verb

nominalitzà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de nominalitzar.
# nominalitzàs
## Català
### Verb

nominalitzàs
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb nominalitzar.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb nominalitzar.
# nominalitzàsseu
## Català
### Verb

nominalitzàsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb nominalitzar.
# nominalitzàssem
## Català
### Verb

nominalitzàssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb nominalitzar.
# nominalitzàssim
## Català
### Verb

nominalitzàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb nominalitzar.
# nominalitzàrem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nu.mi.nə.ɫiˈd͡za.ɾəm/ balear /no.mi.nə.ɫiˈd͡za.ɾəm/, /nu.mi.nə.ɫiˈd͡za.ɾəm/ Occidental: nord-occidental /no.mi.na.ɫiˈd͡za.ɾem/, valencià /no.mi.na.ɫiˈza.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

nominalitzàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de nominalitzar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb nominalitzar.
# nominalitzàssiu
## Català
### Verb

nominalitzàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb nominalitzar.
# nòmades
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈnɔ.mə.ðəs/, occidental /ˈnɔ.ma.ðes/

### Adjectiu

nòmades inv. pl.
* Forma plural de nòmada.

### Nom

nòmades m. f. pl.
* Forma plural de nòmada.

### Miscel·lània

* Síl·labes: nò·ma·des (3)
* Heterograma de 7 lletres (ademnos)
* Anagrames: demanos, madones, monedàs
# nòrdica
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈnɔr.di.kə/, occidental /ˈnɔɾ.ði.ka/

### Adjectiu

nòrdica f. ‎(plural nòrdiques)
* Forma femenina de nòrdic.

### Nom

nòrdica f. ‎(plural nòrdiques)
* Forma femenina de nòrdic.

### Miscel·lània

* Síl·labes: nòr·di·ca (3)
* Heterograma de 7 lletres (acdinor)
* Anagrames: acordin, cardoní, codinar, condira, condirà, dàcrion
# nòmina
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈnɔ.mi.nə/, occidental /ˈnɔ.mi.na/
   * Etimologia: Del llatí nomĭna, forma plural e nomen ‎(«nom»).

### Nom

nòmina f. ‎(plural nòmines)
* Llista de noms.
* Full en el què s'anomena la quantitat de diners que rebrà un treballador a canvi del treball realitzat en un període de temps.

#### Traduccions

* Anglès: payroll $^{(en)}$, salary $^{(en)}$
* Castellà: nómina $^{(es)}$
* Francès: paie $^{(fr)}$
* Italià: salario $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: nò·mi·na (3)
* Anagrama: anònim

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# nònius
## Català

   * Pronúncia: /ˈnɔ.niws/
   * Etimologia: Del nom del seu inventor, el matemàtic portuguès Pedro Nunes (1492-1577), llatinitzat com a Petrus Nonius.

### Nom

nònius m. ‎(plural invariable)
* Instrument metrològic consistent en dos regles graduats lliscants entre si que permeten mesurar longituds amb una elevada precisió.

#### Traduccions

* Anglès: nonius $^{(en)}$
* Castellà: nonio $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: nò·nius (2)
* Anagrames: ninous, unions, uníson

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# nòmer
## Català

   * Pronúncia: balear /ˈnɔ.mə/
   * Etimologia: De nom, pres com a tercera persona singular del present d'indicatiu.

### Verb

nòmer intr.
* (mallorquí, menorquí) Tenir nom, anomenar-se.
    Què nomeu? (estàndard: com us dieu?, quin nom teniu?)

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: nom, nom, nomem

#### Sinònims

* anomenar-se, dir-se

#### Notes

* Emprat només a les illes Balears, especialment a Menorca, per interrogar algú sobre el seu nom. És un verb defectiu.

#### Traduccions

* Anglès: call $^{(en)}$
* Castellà: llamarse $^{(es)}$
* Francès: s'appeler $^{(fr)}$
* Italià: chiamarsi $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: nò·mer (2)
* Anagrames: menor, Moner, moren, ornem, renom

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# nòrdic antic
## Català
### Nom

nòrdic antic m. ‎(només en singular)
* Llengua germànica parlada pels nòrdics entre els segles IX i XIII.

#### Traduccions

* Anglès: Old Norse $^{(en)}$
* Suec: fornnordiska $^{(sv)}$ c.

### Vegeu també

* Entrades en nòrdic antic al Viccionari en català
* Article corresponent a la Viquipèdia
# nòrdic
## Català

   * Pronúncia: /ˈnɔr.dik/

### Adjectiu

nòrdic m. ‎(femení nòrdica, plural masculí nòrdics, plural femení nòrdiques)
* Relatiu als grups ètnics del nord d’Europa que parlaven diverses varietats de nòrdic antic.

#### Traduccions

* Anglès: Nordic $^{(en)}$
* Castellà: nórdico $^{(es)}$
* Danès: nordisk $^{(da)}$
* Francès: nordique $^{(fr)}$
* Islandès: norrænn $^{(is)}$
* Suec: nordisk $^{(sv)}$

### Nom

nòrdic m. ‎(només en singular)
* (lingüística) escandinau, llengües nòrdiques

### Miscel·lània

* Síl·labes: nòr·dic (2)
* Heterograma de 6 lletres (cdinor)
* Anagrama: condir

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV
# nòrdics
## Català

   * Pronúncia: /ˈnɔr.diks/

### Adjectiu

nòrdics m. pl.
* Forma plural de nòrdic.

### Nom

nòrdics m. pl.
* Forma plural de nòrdic.

### Nom

nòrdics m. pl.
* Un grup ètnic del nord d’Europa que parlaven diverses varietats de nòrdic antic.

#### Traduccions

* Anglès: Norsemen $^{(en)}$
* Castellà: Pueblos nórdicos $^{(es)}$
* Danès: Nordboere $^{(da)}$
* Noruec: Nordboere $^{(no)}$
* Suec: Nordmän $^{(sv)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: nòr·dics (2)
* Heterograma de 7 lletres (cdinors)
* Anagrama: nodrisc
# nòmines
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈnɔ.mi.nəs/, occidental /ˈnɔ.mi.nes/

### Nom

nòmines f. pl.
* Forma plural de nòmina.

### Miscel·lània

* Síl·labes: nò·mi·nes (3)
* Anagrames: ensomni, nesònim, nomenis, somnien
# nòms
## Occità
### Nom

nòms m. pl.
* forma plural de nòm
# nähere
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈnɛːəʀə/

### Adjectiu

nähere
* forma declinada de nah
# näherem
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈnɛːəʀəm/

### Adjectiu

näherem
* forma declinada de nah
# näher
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈnɛːɐ/ àudio

### Adjectiu

näher
* forma comparativa de nah
# näherer
## Alemany
### Adjectiu

näherer
* forma declinada de nah
# näin
## Finès

   * Etimologia: Cas instructiu de nämä.

### Adverbi

näin
* així, d'aquesta manera
    tee näinfes-ho així

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Kielitoimiston sanakirja sobre näin
# nämä
## Finès
### Pronom

nämä ‎(genitiu näiden, partitiu näitä)
* nominatiu plural de tämä: aquells, aquelles, aquests, aquestes

#### Relacionats

* tuo
* ne

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Kielitoimiston sanakirja sobre nämä
# nässeldjur
## Suec

   * Etimologia: De nässel ‎(«ortiga») i djur ‎(«animal»), com el danès nældedyr i el noruec (bokmål i nynorsk) nesledyr, traducció del llatí científic cnidarium, imitant l'alemany Nesseltier (com també el neerlandès neteldier).

### Nom

nässeldjur n.
* (biologia) cnidari

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Cas | Indefinit | Definit | Indefinit | Definit |
| Nominatiu | nässeldjur | nässeldjuret | nässeldjur | nässeldjuren |
| Genitiu | nässeldjurs | nässeldjurets | nässeldjurs | nässeldjurens |
# näheren
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈnɛːəʀən/

### Adjectiu

näheren
* forma declinada de nah
# näheres
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈnɛːəʀəs/

### Adjectiu

näheres
* forma declinada de nah
# nästan
## Suec

   * Pronúncia: /²'nɛsːtan/
   * Etimologia: De näst ‎(«següent, proper») i el sufix -an.

### Adverbi

nästan
* gairebé
    nästan uteslutande ― gairebé exclusivament

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada nästan al Svenska Akademiens ordbok.
* Per a més informació vegeu l'entrada nästan al Svenska Akademiens ordlista.
* Per a més informació vegeu l'entrada nästan al Svensk ordbok.
# obstacle
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /upsˈta.kɫə/ balear /opsˈta.kɫə/, /upsˈta.kɫə/ Occidental: nord-occidental /opsˈta.kɫe/ valencià /opsˈta.kɫe/, /osˈta.kɫe/
   * Rimes: -akle
   * Etimologia: Del llatí obstacŭlum, segle XV.

### Nom

obstacle m. ‎(plural obstacles)
* Cosa que impedeix el pas.

#### Sinònims

* nosa, destorb, impediment

#### Traduccions

* Albanès: pengesë $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Hindernis $^{(de)}$ n.
* Anglès: obstacle $^{(en)}$, hindrance $^{(en)}$
* Àrab: عَقَبَة‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: խոչընդոտ $^{(hy)}$ ‎(khotxendot)
* Belarús: перашко́да $^{(be)}$ f. ‎(peraixkoda)
* Búlgar: препя́тствие $^{(bg)}$ n. ‎(prepiàtstvie)
* Castellà: obstáculo $^{(es)}$
* Coreà: 장애 $^{(ko)}$ ‎(jang-ae)
* Danès: forhindring $^{(da)}$ c.
* Eslovac: prekážka $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: ovira $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: obstaklo $^{(eo)}$
* Estonià: takistus $^{(et)}$
* Finès: este $^{(fi)}$
* Francès: obstacle $^{(fr)}$
* Gallec: obstáculo $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: rhwystr $^{(cy)}$ m.
* Georgià: დაბრკოლება $^{(ka)}$ ‎(dabrkòleba)
* Grec: εμπόδιο $^{(el)}$ n. ‎(embódio), πρόσκομμα $^{(el)}$ n. ‎(próskomma)
* Grec antic: κώλυμα $^{(grc)}$ n. ‎(kṓlyma)
* Hebreu: מכשול‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: बाधा $^{(hi)}$ f.
* Hongarès: akadály $^{(hu)}$
* Irlandès: constaic $^{(ga)}$ f.
* Italià: ostacolo $^{(it)}$
* Japonès: 障害 $^{(ja)}$
* Kazakh: тосқауыл $^{(kk)}$ ‎(tosqawıl/toskhauil)
* Kirguís: тоскоолдук $^{(ky)}$ ‎(toskoolduk)
* Letó: šķērslis $^{(lv)}$ m.
* Lituà: kliūtis $^{(lt)}$
* Llatí: obstantia $^{(la)}$ f., obiectus $^{(la)}$ m.
* Macedoni: пречка $^{(mk)}$ f.
* Maori: taunahua $^{(mi)}$
* Mongol: саад $^{(mn)}$, бартаа $^{(mn)}$
* Neerlandès: obstakel $^{(nl)}$ n., belemmering $^{(nl)}$ f.
* Noruec: hinder $^{(no)}$ n., aber $^{(no)}$ n.
* Occità: obstacle $^{(oc)}$ m.
* Persa: مانع‎ $^{(fa)}$
* Polonès: trudność $^{(pl)}$ f., przeszkoda $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: obstáculo $^{(pt)}$ m.
* Quítxua: hark'ay $^{(qu)}$
* Romanès: obstacol $^{(ro)}$ n.
* Rus: препя́тствие $^{(ru)}$ n. ‎(prepiàtstvie)
* Serbocroat: препрека $^{(sh)}$, prepreka $^{(sh)}$ f.
* Suec: hinder $^{(sv)}$ n.
* Tadjik: монеа $^{(tg)}$
* Tagal: balakid $^{(tl)}$
* Tai: อุปสรรค $^{(th)}$
* Turc: engel $^{(tr)}$, ket $^{(tr)}$
* Turcman: garsylyk $^{(tk)}$
* Txec: překážka $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: перешко́да $^{(uk)}$ f. ‎(pereixkoda)
* Uzbek: toʻsiq $^{(uz)}$
* Vietnamita: bước cản $^{(vi)}$
* Xinès: 障礙 $^{(zh)}$ ‎(障碍, zhàng'ài)

### Miscel·lània

* Síl·labes: obs·ta·cle (3)
* Heterograma de 8 lletres (abcelost)
* Anagrama: tocables

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# obstacle d'aigua lateral
## Català
### Nom

obstacle d'aigua lateral m. ‎(plural obstacles d'aigua lateral)
* (golf) Obstacle d'aigua situat de manera que és impossible o molt difícil dropar-hi la bola darrere.

#### Traduccions

* Anglès: lateral water hazard $^{(en)}$
* Castellà: obstáculo de agua lateral $^{(es)}$
* Francès: obstacle d'eau latéral $^{(fr)}$

### Vegeu també

* obstacle d'aigua lateral. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# obstacle d'arena
## Català
### Nom

obstacle d'arena m. ‎(plural obstacles d'arena)
* (golf) búnquer

### Vegeu també

* obstacle d'arena. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# obstacle d'eau latéral
## Francès
### Nom

obstacle d'eau latéral m. ‎(plural obstacles d'eau latéral)
* (golf) obstacle d'aigua lateral

### Vegeu també

* obstacle d'eau latéral. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# obstacle d'aigua
## Català
### Nom

obstacle d'aigua m. ‎(plural obstacles d'aigua)
* (golf) Àrea permanent d'un camp de golf que habitualment és plena d'aigua, com ara un estany, un riu o una rasa de drenatge.

#### Traduccions

* Anglès: water hazard $^{(en)}$
* Castellà: obstáculo de agua $^{(es)}$
* Francès: obstacle d'eau $^{(fr)}$

### Vegeu també

* obstacle d'aigua. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# obstacle d'eau
## Francès
### Nom

obstacle d'eau m. ‎(plural obstacles d'eau)
* (golf) obstacle d'aigua

### Vegeu també

* obstacle d'eau. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# obstacles d'aigua
## Català
### Nom

obstacles d'aigua m. pl.
* Forma plural de obstacle d'aigua.
# nausea
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈnɔːziə/

### Nom

nausea ‎(normalment incomptable, plural nauseæ)
* nàusea, arcada, basca

#### Sinònims

* retching

### Vegeu també

* nausea. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 8 setembre 2014].

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈnaw.sɛ.aː/
   * Etimologia: Del grec ναυσία ‎(nausía), derivat de ναῦς ‎(naûs, «vaixell»)

### Nom

nausea f. ‎(genitiu nauseae)
* nàusea

#### Declinació

1a declinació -a, -ae :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | nausea | nauseae |
| Vocatiu | nausea | nauseae |
| Acusatiu | nauseam | nauseās |
| Genitiu | nauseae | nauseārum |
| Datiu | nauseae | nauseīs |
| Ablatiu | nauseā | nauseīs |

#### Variants

* nausia

### Vegeu també

* Félix Gaffiot: Dictionnaire Illustré Latin-Français, París, ed. Hachette, 1934, article: «nausea».
# nausearum
## Llatí

   * Pronúncia: /naw.sɛˈaː.rʊm/

### Nom

nauseārum
* genitiu plural de nausea
# nauseas
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈnaw.sɛ.aːs/

### Nom

nauseās
* acusatiu plural de nausea

### Verb

nauseās
* segona persona singular del present d'indicatiu actiu de nauseō