OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# guaita
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɡwaj.tə/, occidental /ˈɡwaj.ta/
   * Etimologia: Del llatí medieval wacta, del fràncic *wahta ‎(«guàrdia, guarda»), segle XIV.

### Nom

guaita f. ‎(plural guaites)
* Acció de guaitar.
* (peixos) fura

#### Traduccions

* Castellà: asomo $^{(es)}$

### Nom

guaita m. f. ‎(plural guaites)
* Sentinella, l'encarregat de vigilar.

#### Traduccions

* Basc: zelatari $^{(eu)}$
* Castellà: centinela $^{(es)}$, vigía $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: guai·ta (2)
* Anagrames: agitau, aguait, aguiat, aiguat, augita

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈɡwai.ta/
       Americà: alt /ˈɡwai.t(a)/, baix /ˈɡwai.ta/
   * Rimes: -aita
   * Etimologia: Del català guaita

### Nom

guaita f. ‎(plural guaitas)
* guaita ‎(«sentinella»)

### Miscel·lània

* Síl·labes: guai·ta (2)
# guaine
## Italià

   * Pronúncia: /ɡwaˈiː.ne/, /ˈɡwai.ne/

### Nom

guaine f. pl.
* forma plural de guaina

### Miscel·lània

* Síl·labes: gua·ì·ne (3), guài·ne (2)
* Heterograma de 6 lletres (aeginu)
# guaio
## Italià

   * Pronúncia: /ˈɡwaː.jo/

### Nom

guaio m. ‎(plural guai)
* tràngol, contrarietat, guai

### Miscel·lània

* Síl·labes: guà·io (2)
# guaje
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈɡwa.xe/, meridional /ˈɡwa.he/
       Americà: alt /ˈɡwa.x(e)/, baix /ˈɡwa.he/, austral /ˈɡwa.xe/
   * Rimes: -axe
   * Etimologia: Del nàhuatl huaxin o uaxin.

### Nom

guaje m. ‎(plural guajes)
* nen, xicot
* (botànica) Leucaena esculenta.

#### Derivats

* El Guaje
* Guaje

#### Sinònims

* huaje, variant

### Miscel·lània

* Síl·labes: gua·je (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà
* ↑ Arriola, Jorge Luis. El Libro de las Geonimias de Guatemala. Guatemala: José de Pineda Ibarra, 1973, 254.
* ↑ Arriola, Jorge Luis, op. cit., citat com Acacia esculenta.
# guajes
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈɡwa.xes/, meridional /ˈɡwa.heh/
       Americà: alt /ˈɡwa.x(e)s/, baix /ˈɡwa.heh/, austral /ˈɡwa.xes/
   * Rimes: -axes

### Nom

guajes m. pl.
* forma plural de guaje
# gizatxarrarenganako
## Basc
### Nom

gizatxarrarenganako
* genitiu locatiu definit singular de gizatxar
# gizatxarrarenganantz
## Basc
### Nom

gizatxarrarenganantz
* al·latiu direccional definit singular de gizatxar
# gizatxarrarengandik
## Basc
### Nom

gizatxarrarengandik
* ablatiu definit singular de gizatxar
# gizatxarrarekin
## Basc
### Nom

gizatxarrarekin
* comitatiu definit singular de gizatxar
# gizatxarrarengatik
## Basc
### Nom

gizatxarrarengatik
* causal definit singular de gizatxar
# gizatxarrak
## Basc
### Nom

gizatxarrak
* absolutiu definit plural de gizatxar
* ergatiu definit singular de gizatxar
# gizatxarrarengan
## Basc
### Nom

gizatxarrarengan
* inessiu definit singular de gizatxar
# gizatxarrarengana
## Basc
### Nom

gizatxarrarengana
* al·latiu definit singular de gizatxar
# gizatxarraren
## Basc
### Nom

gizatxarraren
* genitiu definit singular de gizatxar
# gizatxarrarenganaino
## Basc
### Nom

gizatxarrarenganaino
* terminatiu definit singular de gizatxar
# hel·lenitzarien
## Català
### Verb

hel·lenitzarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de hel·lenitzar.
# hel·lenitzaràs
## Català
### Verb

hel·lenitzaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de hel·lenitzar.
# hel·lenitzariven
## Català
### Verb

hel·lenitzariven
* (alguerès) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de hel·lenitzar.
# hel·lenitzarives
## Català
### Verb

hel·lenitzarives
* (alguerès) Segona persona del singular (tu) del condicional de hel·lenitzar.
# hel·lenitzarà
## Català
### Verb

hel·lenitzarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de hel·lenitzar.
# hel·lenitzaré
## Català
### Verb

hel·lenitzaré
* Primera persona del singular (jo) del futur de hel·lenitzar.
# hel·lenitzaries
## Català
### Verb

hel·lenitzaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de hel·lenitzar.
# hel·lenitzariva
## Català
### Verb

hel·lenitzariva
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) del condicional de hel·lenitzar.
* (alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de hel·lenitzar.
# hel·lenitzaríeu
## Català
### Verb

hel·lenitzaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de hel·lenitzar.
# guiaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡiˈa.βəs/, balear /ɡiˈa.vəs/ Occidental: nord-occidental /ɡiˈa.βes/ valencià /ɡiˈa.ves/, /ɡiˈa.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

guiaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de guiar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gui·a·ves (3)
* Heterograma de 7 lletres (aegisuv)
* Anagrames: seguiva, vaigues
# guide d'accompagnement
## Francès
### Nom

guide d'accompagnement m. ‎(plural guides d'accompagnement)
* paquet d'activitats d'aprenentatge

### Vegeu també

* guide d'accompagnement. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# guiats
## Català

   * Pronúncia: /ɡiˈats/
   * Rimes: -ats

### Verb

guiats
* Participi masculí plural del verb guiar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gui·ats (2)
* Heterograma de 6 lletres (agistu)
* Anagrames: agustí, Agustí, guisat
# guiava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡiˈa.βə/, balear /ɡiˈa.və/ Occidental: nord-occidental /ɡiˈa.βa/ valencià /ɡiˈa.va/, /ɡiˈa.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

guiava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de guiar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de guiar.
# guichet unique
## Francès

   * Pronúncia: /ɡi.ʃɛ.yˈnik/

### Nom

guichet unique f.
* finestreta única

### Vegeu també

* guichet unique. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 23 setembre 2014].
# guiavo
## Català
### Verb

guiavo
* (col·loquial central, nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de guiar.
# guide
## Francès

   * Pronúncia: /gid/

### Nom

guide m. f. ‎(plural guides)
* guia
# guiau
## Català
### Verb

guiau
* (balear, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de guiar.
* (balear, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb guiar.
# guiaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡiˈa.βən/, balear /ɡiˈa.vən/ Occidental: nord-occidental /ɡiˈa.βen/ valencià /ɡiˈa.ven/, /ɡiˈa.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

guiaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de guiar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gui·a·ven (3)
* Heterograma de 7 lletres (aeginuv)
* Anagrames: avengui, avenguí, avingué, navegui, naveguí, vaiguen
# guiavi
## Català
### Verb

guiavi
* (col·loquial septentrional) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de guiar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gui·a·vi (3)
* Anagrama: vaigui
# genial
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʒə.niˈaɫ/, occidental /d͡ʒe.niˈaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: Del llatí genialis, segle XIX.

### Adjectiu

genial inv. ‎(plural genials)
* Que té geni.
* Inspirat per un geni.

#### Falsos amics

* Anglès: genial ‎(«amistós»)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·ni·al (3)
* Heterograma de 6 lletres (aegiln)
* Anagrama: alegin

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# genialment
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʒə.niˌaɫˈmen/ balear /ʒə.niˌaɫˈment/, /ʒə.niˌaɫˈmen/ Occidental: nord-occidental /d͡ʒe.niˌaɫˈmen/ valencià /d͡ʒe.niˌaɫˈment/, /d͡ʒe.niˌaɫˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De genial i el sufix -ment.

### Adverbi

genialment
* D’una manera genial.

#### Traduccions

* Anglès: brilliantly $^{(en)}$
* Castellà: genialmente $^{(es)}$
* Francès: génialement $^{(fr)}$
* Italià: genialmente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·ni·al·ment (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# genialmente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /xeˌnjalˈmen.te/, meridional /heˌnjalˈmen.te/
       Americà: alt /xeˌnjalˈmen.t(e)/, baix /heˌnjalˈmen.te/, austral /xeˌnjalˈmen.te/
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De genial i el sufix -mente.

### Adverbi

genialmente
* genialment

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·nial·men·te (4)

## Italià

   * Pronúncia: /d͡ʒeˌnjalˈmen.te/
   * Etimologia: De geniale i el sufix -mente.

### Adverbi

genialmente
* genialment

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·nial·mén·te (4)
# genibus
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈɡɛ.nɪ.bʊs/

### Nom

genibus
* datiu plural de genū
* ablatiu plural de genū
# geni
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʒɛ.ni/, occidental /ˈd͡ʒɛ.ni/
       Informal: /ˈʒɛ.nit/, /ˈd͡ʒɛ.nit/
   * Rimes: -ɛni
   * Etimologia: Del llatí gĕnius ‎(«divinitat que vetllava per cada persona i en compartia la personalitat i el destí»), segle XVII. Doblet del patrimonial giny.

### Nom

geni m. ‎(plural genis)
* Mal humor, caràcter.
* Dimoniet o esperit encantat propi dels contes.
* Persona dotada d'una capacitat, preparació i desenvolupament mentals extraordinaris respecte a la mitjana d'altres individus de la mateixa edat per a crear o inventar una obra artística o científica admirable.

#### Sinònims

* as, estrella
* cervell
* esperit, fantasma, quimera, ànima
* talent

#### Traduccions

* Anglès: genius $^{(en)}$
* Castellà: genio $^{(es)}$
* Francès: génie $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·ni (2)
* Anagrama: Giné

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
* geni. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.

## Italià

   * Pronúncia: /ˈd͡ʒɛː.ni/

### Nom

geni m. pl.
* forma plural de gene
# genio
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈxe.njo/, meridional /ˈhe.njo/
       Americà: alt /ˈxe.njo/, baix /ˈhe.njo/, austral /ˈxe.njo/
   * Rimes: -enjo
   * Etimologia: Del llatí genius.

### Nom

genio m. ‎(plural genios)
* geni

#### Relacionats

* genial
* ingenio

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·nio (2)
* Anagrames: ígneo, niego

### Vegeu també

* genio. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre genio
# geniada
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʒə.niˈa.ðə/, occidental /d͡ʒe.niˈa.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De geni i el sufix -ada.

### Nom

geniada f. ‎(plural geniades)
* Acte sobtat de mal geni.
    Ho va trencar d'una geniada.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·ni·a·da (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# geniades
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʒə.niˈa.ðəs/, occidental /d͡ʒe.niˈa.ðes/
   * Rimes: -ades

### Nom

geniades f. pl.
* Forma plural de geniada.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·ni·a·des (4)
# genii
## Anglès
### Nom

genii
* forma plural de genius
# guineà
## Català

   * Pronúncia: /ɡi.neˈa/
   * Rimes: -a

### Adjectiu

guineà m. ‎(femení guineana, plural masculí guineans, plural femení guineanes)
* Relatiu o pertanyent a Guinea, Guinea Bissau o Guinea Equatorial.

#### Traduccions

* Anglès: Guinean $^{(en)}$
* Castellà: guineano $^{(es)}$

### Nom

guineà m. ‎(plural guineans, femení guineana)
* Persona que habita o és originària de Guinea, Guinea Bissau o Guinea Equatorial.

#### Traduccions

* Anglès: Guinean $^{(en)}$
* Castellà: guineano $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: gui·ne·à (3)
* Heterograma de 6 lletres (aeginu)
* Anagrames: eguina, eguinà

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, Optimot, ésAdir
# guingueta
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡiŋˈɡɛ.tə/ balear /ɡiŋˈɡə.tə/, /ɡiŋˈɡɛ.tə/ Occidental: /ɡiŋˈɡe.ta/
   * Rimes: -ɛta
   * Etimologia: Del francès guinguette ‎(«taverna, petit hostal»), originat en els locals a l’aire lliure dels suburbis de París, de guinguet ‎(«vi agrenc de l’Illa de França»), segle XIX.

### Nom

guingueta f. ‎(plural guinguetes)
* Construcció portàtil per allotjar una petita atracció de fira.
* cantina
* Establiment o construcció no fixa situada a la vora d'una platja per vendre-hi begudes o aliments.
* (toponímia) Hostal de camí ral on refrescar-se.

#### Sinònims

* barraca

#### Traduccions

* Anglès: stall $^{(en)}$
* Castellà: barraca $^{(es)}$ f.
* Francès: baraque $^{(fr)}$ f.
* Anglès: beach bar $^{(en)}$, , beach stall $^{(en)}$
* Castellà: chiringuito $^{(es)}$
* Francès: paillote $^{(fr)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: guin·gue·ta (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, Optimot
# guinyola
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ɡiˈɲɔ.ɫə/ Occidental: nord-occidental /ɡiˈɲɔ.ɫa/ valencià /ɡiˈɲɔ.ɫa/, /ɡiˈɲɔ.ɫɔ/
   * Rimes: -ɔla

### Verb

guinyola
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de guinyolar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb guinyolar.
# guinyol
## Català

   * Pronúncia: /ɡiˈɲɔɫ/
   * Rimes: -ɔl
   * Etimologia: Variant de grinyol [1].
   * Etimologia: Del francès guignol ‎(literalment «qui mira de cua d’ull»), d’origen lionès popularitzat pel personatge de titelles Guignol usat com a sobrenom [2].

### Nom

guinyol m. ‎(plural guinyols)
* grinyol (crit de queixa del gos)

### Nom

guinyol m. ‎(plural guinyols)
* Teatre de titelles de guant.

#### Traduccions

* Anglès: puppet theater $^{(en)}$
* Castellà: guiñol $^{(es)}$ m.
* Francès: guignol $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gui·nyol (2)
* Heterograma de 7 lletres (gilnouy)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# guineus vermelles
## Català
### Nom

guineus vermelles f. pl.
* Forma plural de guineu vermella.
# guinguette
## Francès

   * Pronúncia: /gɛ̃ˈgɛt/
   * Etimologia: De guinguet, vi agrenc que se servia en aquests establiments de París.

### Nom

guinguette f. ‎(plural guinguettes)
* (obsolet) Taverna a l’aire lliure de suburbis que era freqüentada en dies de festa.

#### Descendents

* Català: guingueta
# guinguettes
## Francès

   * Pronúncia: /gɛ̃ˈgɛt/

### Nom

guinguettes f. pl.
* forma plural de guinguette
# herba de la sang
## Català

   * Etimologia: Comparable al castellà hierba de la sangre ; vegeu també sanguinària.

### Nom

herba de la sang f. ‎(plural herbes de la sang)
* (botànica) (Agrimonia eupatoria) Planta herbàcia de la família de les rosàcies.

#### Variants

* herba de les sangs

#### Sinònims

* agrimònia, canabassa, flor de Sant Antoni, gossos, herba cuquera, herba dels cucs, herba de l'hepatitis, herba de la pulmonia, herba de mal estrany, herba del mal estrany, herba de Sant Antoni, herba de Sant Guillem, herba de Sant Ramon, herba ramona, herba servera, herba tossera, herberola, servereta, serverina, serverola, setge blanc, tapaculs
# herba dels humors freds
## Català
### Nom

herba dels humors freds f. ‎(plural herbes dels humors freds)
* (botànica) (Scrophularia nodosa) Herba medicinal de la família de les escrofulariàcies.

#### Sinònims

Vegeu escrofulària nodosa

#### Traduccions

Vegeu escrofulària nodosa

### Vegeu també

* ↑ Font Quer, Pío. «423. ESCROFULARIA». A: Plantas medicinales - El Dioscórides renovado, 2002 (en castellà). Barcelona: Península, 1999, 608-610. ISBN 8483072422.
# herba remuguera
## Català
### Nom

herba remuguera f. ‎(plural herbes remugueres)
* (botànica) (Galium aparine) Planta herbàcia de la família de les rubiàcies.
* (botànica) (Rubia peregrina) Planta herbàcia de la família de les rubiàcies.

#### Sinònims

* [1] apegalòs, apegalosa, rèvola
* [2] rogeta

### Vegeu també

* Bonet i Galobart, M. Àngels. Etnobotanica de la Vall del Tenes (Vallès Oriental). Monistrol de Montserrat: Abadia de Montserrat, 1993, 254. ISBN 84-7826-402-7.
# herba taupera
## Català
### Nom

herba taupera f. ‎(plural herbes tauperes)
* (botànica) (Datura stramonium) Planta herbàcia de la família de les solanàcies.

#### Sinònims

* estramoni

### Vegeu també

* Bonet i Galobart, M. Àngels. Etnobotanica de la Vall del Tenes (Vallès Oriental). Monistrol de Montserrat: Abadia de Montserrat, 1993, 91. ISBN 84-7826-402-7.
# herba-sanes
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌer.bəˈsa.nəs/, occidental /ˌeɾ.baˈsa.nes/
   * Rimes: -anes

### Nom

herba-sanes f. pl.
* Forma plural de herba-sana.

### Miscel·lània

* Síl·labes: her·ba·sa·nes (4)
# herba roquera
## Català
### Nom

herba roquera f. ‎(plural herbes roqueres)
* (botànica) (Parietaria officinalis) Planta herbàcia de la família de les urticàcies.

#### Sinònims

* morella roquera

### Vegeu també

* Bonet i Galobart, M. Àngels. Etnobotanica de la Vall del Tenes (Vallès Oriental). Monistrol de Montserrat: Abadia de Montserrat, 1993, 254. ISBN 84-7826-402-7.
# herba sana
## Català
### Nom

herba sana f. ‎(plural herbes sanes)
* menta pebrera (Mentha piperita)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, Termcat
# herba de Sant Antoni
## Català
### Nom

herba de Sant Antoni f. ‎(plural herbes de Sant Antoni)
* (botànica) (Agrimonia eupatoria) Planta herbàcia de la família de les rosàcies.
   * Sinònims: Vegeu herba de la sang

### Vegeu també

* Bonet i Galobart, M. Àngels. Etnobotanica de la Vall del Tenes (Vallès Oriental). Monistrol de Montserrat: Abadia de Montserrat, 1993, 65. ISBN 84-7826-402-7.
# herba de Sant Ramon
## Català
### Nom

herba de Sant Ramon f. ‎(plural herbes de Sant Ramon)
* (botànica) (Agrimonia eupatoria) Planta herbàcia de la família de les rosàcies.
   * Sinònims: Vegeu herba de la sang

### Vegeu també

* Bonet i Galobart, M. Àngels. Etnobotanica de la Vall del Tenes (Vallès Oriental). Monistrol de Montserrat: Abadia de Montserrat, 1993, 65. ISBN 84-7826-402-7.
# herba ramona
## Català
### Nom

herba ramona f. ‎(plural herbes ramones)
* (botànica) (Agrimonia eupatoria) Planta herbàcia de la família de les rosàcies.

#### Sinònims

Vegeu herba de la sang

### Vegeu també

* Bonet i Galobart, M. Àngels. Etnobotanica de la Vall del Tenes (Vallès Oriental). Monistrol de Montserrat: Abadia de Montserrat, 1993, 65. ISBN 84-7826-402-7.
# goma sandvitx
## Català
### Nom

goma sandvitx f. ‎(plural gomes sandvitxos)
* (tennis de taula) Goma de dues capes en què la primera és de goma cel·lular, d'una densitat variable, i la segona és una goma de pics.

#### Traduccions

* Anglès: sandwich rubber $^{(en)}$
* Castellà: goma soft $^{(es)}$
* Francès: revêtement sandwich $^{(fr)}$, revêtement soft $^{(fr)}$

### Vegeu també

* goma sandvitx. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# goma llisa
## Català
### Nom

goma llisa f. ‎(plural gomes llises)
* (tennis de taula) Goma de dues capes en què la primera és de goma cel·lular, d'una densitat variable, i la segona és una goma de pics adherida amb les puntes invertides.

#### Traduccions

* Anglès: backside rubber $^{(en)}$
* Castellà: goma lisa $^{(es)}$
* Francès: plaque backside $^{(fr)}$, revêtement backside $^{(fr)}$

### Vegeu també

* goma llisa. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# goma tara
## Castellà
### Nom

goma tara f.
* goma de tara

#### Sinònims

* E417, usat com a additiu alimentari.

### Vegeu també

* goma tara. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 6 juny 2014].
# goma xantana
## Castellà
### Nom

goma xantana f.
* goma de xantè

#### Sinònims

* E415, usat com a additiu alimentari.

### Vegeu també

* goma xantana. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 6 juny 2014].
# goma lisa
## Castellà
### Nom

goma lisa f. ‎(plural gomas lisas)
* (tennis de taula) goma llisa

### Vegeu també

* goma lisa. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# goma tragacanto
## Castellà
### Nom

goma tragacanto f.
* goma de tragacant

#### Sinònims

* E413, usat com a additiu alimentari.

### Vegeu també

* goma tragacanto. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 6 juny 2014].
# goma soft
## Castellà
### Nom

goma soft f.
* (tennis de taula) goma sandvitx

### Vegeu també

* goma soft. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# gomas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈɡo.mas/, meridional /ˈɡo.mah/
       Americà: alt /ˈɡo.m(a)s/, baix /ˈɡo.mah/, austral /ˈɡo.mas/
   * Rimes: -omas

### Nom

gomas f. pl.
* forma plural de goma
# gomas antitopspin
## Castellà
### Nom

gomas antitopspin f. pl.
* forma plural de goma antitopspin
# goma laca
## Castellà
### Nom

goma laca f.
* goma laca

#### Sinònims

* E904, usat com a additiu alimentari.
* shellac

### Vegeu també

* goma laca. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 6 juny 2014].
# gisquis
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʒis.kis/, occidental /ˈd͡ʒis.kis/
   * Rimes: -iskis

### Verb

gisquis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb giscar.
# gisqués
## Català
### Verb

gisqués
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb giscar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb giscar.
# gisquéssim
## Català
### Verb

gisquéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb giscar.
# gisquí
## Català
### Verb

gisquí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de giscar.
# gita
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʒi.tə/, occidental /ˈd͡ʒi.ta/
   * Rimes: -ita

### Verb

gita
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de gitar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb gitar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gi·ta (2)
* Anagrama: agit $^{(alfagrama)}$
# gitaia
## Català
### Verb

gitaia
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de gitar.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de gitar.
# gisquéssiu
## Català
### Verb

gisquéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb giscar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gis·qués·siu (3)
* Anagrama: guisquessi
# git
## Català
### Verb

git
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de gitar.
# heutigerem
## Alemany
### Adjectiu

heutigerem
* forma declinada de heutig
# heutigerer
## Alemany
### Adjectiu

heutigerer
* forma declinada de heutig
# heutigster
## Alemany
### Adjectiu

heutigster
* forma declinada de heutig
# heutigeres
## Alemany
### Adjectiu

heutigeres
* forma declinada de heutig
# heutigste
## Alemany
### Adjectiu

heutigste
* forma declinada de heutig
# heutigeren
## Alemany
### Adjectiu

heutigeren
* forma declinada de heutig
# heutiges
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈhɔɪ̯tɪɡəs/

### Adjectiu

heutiges
* forma declinada de heutig
# heutigstem
## Alemany
### Adjectiu

heutigstem
* forma declinada de heutig
# heutigsten
## Alemany
### Adjectiu

heutigsten
* forma superlativa de heutig
# heutigstes
## Alemany
### Adjectiu

heutigstes
* forma declinada de heutig
# goxoa
## Basc
### Nom

goxoa
* absolutiu definit singular de goxo
# governéssem
## Català

   * Pronúncia: oriental /gu.βərˈne.səm/, occidental /go.βerˈne.sem/
       Informal: /go.βerˈne.sɛm/
   * Rimes: -esem

### Verb

governéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb governar.
    [Nosaltres] governéssim, governéssem, governàssem, governàssim o governàrem.
# governéssiu
## Català

   * Pronúncia: oriental /gu.βərˈne.siw/, occidental /go.βerˈne.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

governéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb governar.
    [Vosaltres/vós] governéssiu, governésseu, governàsseu, governàssiu o governàreu.
# governí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡu.βərˈni/ balear /go.vəɾˈni/, /gu.vəɾˈni/ Occidental: nord-occidental /ɡo.βerˈni/ valencià /go.βeɾˈni/, /go.veɾˈni/
   * Rimes: -i

### Verb

governí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de governar.
    [Jo] governí o vaig governar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: go·ver·ní (3)
* Heterograma de 7 lletres (eginorv)
* Anagrames: vogiren, voregin