# tret
## Català

   * Pronúncia: /ˈtret/
   * Rimes: -et
   * Etimologia: Nom: Del llatí tractus, participi de trahĕre ‎(«estirar, arrossegar»), segle XIII.
   * Etimologia: Preposició: De traure, segle XIV.

### Nom

tret m. ‎(plural trets)
* Tir, acció de disparar una arma.
* Característica.
    El principal tret que defineix l'obra d'aquest escriptor és la ironia.

#### Compostos i expressions

* Errar el tret: figuradament, enganyar-se en el dictamen o concepte d'alguna pretensió o intent.
* Tret de gràcia: el que se li dóna a una persona o animal moribund per posar fi a la seva vida i treure-li el dolor, ja que està agonitzant, a la guerra els soldats li donen el tret de gràcia als seus companys per acabar amb el seu dolor.
* Tret de sortida Descàrrega a l'aire d'una pistola efectuada per a indicar-ne el començament als corredors.

#### Traduccions

* Alemany: Schuss $^{(de)}$ m.
* Anglès: shoot $^{(en)}$, shot $^{(en)}$, gunshot $^{(en)}$
* Àrab: طَلْقَ $^{(ar)}$ f.
* Belarús: стрэл $^{(be)}$ m. ‎(strel)
* Búlgar: и́зстрел $^{(bg)}$ m. ‎(ízstrel)
* Castellà: tiro $^{(es)}$, disparo $^{(es)}$
* Coreà: 발사 $^{(ko)}$ ‎(balsa)
* Danès: skud $^{(da)}$
* Eslovac: výstrel $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: strel $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: pafo $^{(eo)}$
* Feroès: skot $^{(fo)}$ n.
* Francès: tir $^{(fr)}$, coup de feu $^{(fr)}$ m.
* Gallec: tiro $^{(gl)}$ m.
* Grec: βολή $^{(el)}$ f. ‎(volí)
* Hongarès: lövés $^{(hu)}$
* Ídix: שאָס‎ $^{(yi)}$ m.
* Irlandès: urchar $^{(ga)}$ m.
* Islandès: skot $^{(is)}$ n.
* Italià: tiro $^{(it)}$, sparo $^{(it)}$ m.
* Japonès: 発射 $^{(ja)}$
* Llengua de signes catalana: DISPARAR $^{(csc)}$
* Macedoni: и́стрел $^{(mk)}$ m.
* Neerlandès: schot $^{(nl)}$ n.
* Polonès: strzał $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: disparo $^{(pt)}$ m., tiro $^{(pt)}$ m.
* Romanès: foc $^{(ro)}$ n., lovitură $^{(ro)}$ f.
* Rus: вы́стрел $^{(ru)}$ m. ‎(vístrel)
* Serbocroat: пуцањ $^{(sh)}$, pucanj $^{(sh)}$ m.
* Sicilià: scupittata $^{(scn)}$ f.
* Suec: skott $^{(sv)}$ n.
* Txec: výstřel $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: по́стріл $^{(uk)}$ m. ‎(pòstril)
* Xinès: 發射 $^{(zh)}$ ‎(发射, fāshè)

### Preposició

tret
* Expressió d'una excepció.
    Anirem tots junts, tret que prefereixis anar avui tu sol.

#### Derivats

* tret que

#### Traduccions

* Afrikaans: tensy $^{(af)}$
* Albanès: po të mos $^{(sq)}$
* Alemany: wenn nicht $^{(de)}$, es sei denn $^{(de)}$, außer $^{(de)}$
* Anglès: unless $^{(en)}$, except $^{(en)}$
* Àrab: إِلَّا‎ $^{(ar)}$
* Armeni: եթե չ- $^{(hy)}$ ‎(ietè tx), բացի $^{(hy)}$ ‎(batxí)
* Belarús: акрамя́ $^{(be)}$ ‎(akramià)
* Búlgar: освен $^{(bg)}$ ‎(osven)
* Castellà: excepto $^{(es)}$
* Danès: medmindre $^{(da)}$
* Eslovac: okrem $^{(sk)}$
* Eslovè: razen če $^{(sl)}$
* Esperanto: kondiĉe ke ... ne $^{(eo)}$, krom $^{(eo)}$
* Finès: ellei $^{(fi)}$, muuta kuin $^{(fi)}$
* Francès: sauf $^{(fr)}$, à moins que $^{(fr)}$
* Gallec: agás $^{(gl)}$, bardante $^{(gl)}$, eigo $^{(gl)}$, erga $^{(gl)}$
* Gal·lès: dieithr $^{(cy)}$
* Georgià: გარდა $^{(ka)}$ ‎(garda)
* Grec: εκτός $^{(el)}$ ‎(ektós)
* Grec antic: πλήν $^{(grc)}$ ‎(plḗn)
* Hebreu: חוץ מ־‎ $^{(he)}$
* Hongarès: kivéve $^{(hu)}$
* Irlandès: amháin $^{(ga)}$
* Italià: tranne $^{(it)}$, salvo $^{(it)}$
* Japonès: もし $^{(ja)}$ ‎(moshi)
* Llatí: nisi $^{(la)}$, praeter $^{(la)}$
* Macedoni: освен $^{(mk)}$
* Maori: mana $^{(mi)}$, haunga $^{(mi)}$
* Neerlandès: tenzij $^{(nl)}$, behalve $^{(nl)}$
* Noruec: utenom $^{(no)}$
* Persa: مگر اینکه‎ $^{(fa)}$
* Polonès: chyba że $^{(pl)}$
* Portuguès: a menos que $^{(pt)}$, a não ser que $^{(pt)}$, exceto $^{(pt)}$, fora $^{(pt)}$, menos $^{(pt)}$
* Rus: кро́ме $^{(ru)}$ ‎(krome), исключа́я $^{(ru)}$ ‎(iskliutxaia)
* Suahili: ila $^{(sw)}$
* Tai: ยกเว้น $^{(th)}$
* Txec: dokud ne $^{(cs)}$, kromě $^{(cs)}$, mimo $^{(cs)}$, vyjma $^{(cs)}$
* Xinès: 除非 $^{(zh)}$ ‎(chúfēi), 除了 $^{(zh)}$ ‎(chúliǎo)

### Verb

tret
* Participi masculí singular del verb treure/traure.
    He tret quatre préssecs del cistell, n'hi havia massa.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Labernia y Esteller, Pere. Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana y llatina., Tom II, Barcelona, 1840. p. 872.