OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# gris
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡɾis/
   * Rimes: -is
   * Etimologia: [1] Del fràncic *grīs, segle XI.
   * Etimologia: [2] De griso, singular analògic de grisos, per l’expressió dies grisos.

### Adjectiu

gris m. ‎(femení grisa, plural masculí grisos, plural femení grises)
* Color entre el negre i el blanc, el to propi de la cendra o el ciment.
    #808080
* Gens notable.

#### Derivats

* agrisar
* grisalla
* grisejar
* grisenc, grisós
* grisor

#### Compostos i expressions

* tenir una vida grisa: avorrida, típica.
* ser una persona grisa: no destacar en res.
* ni blanc ni negre, sinó gris: voler matisar alguna cosa, busca el terme mitjà.

#### Traduccions

* Afrikaans: grys $^{(af)}$
* Albanès: hirtë $^{(sq)}$
* Alemany: grau $^{(de)}$
* Anglès: grey $^{(en)}$, gray $^{(en)}$ (EUA)
* Àrab: رَمَادِيّ‎ $^{(ar)}$
* Armeni: գորշ $^{(hy)}$ ‎(gorx)
* Asturià: gris $^{(ast)}$
* Basc: gris $^{(eu)}$
* Belarús: шэ́ры $^{(be)}$ ‎(xeri)
* Bretó: louet $^{(br)}$
* Búlgar: сив $^{(bg)}$ ‎(siv)
* Castellà: gris $^{(es)}$
* Còrnic: loos $^{(kw)}$
* Danès: grå $^{(da)}$
* Eslovè: siv $^{(sl)}$ m., siva $^{(sl)}$ f., sivo $^{(sl)}$ n.
* Esperanto: griza $^{(eo)}$
* Finès: harmaa $^{(fi)}$
* Francès: gris $^{(fr)}$
* Friülà: grîs $^{(fur)}$
* Gallec: gris $^{(gl)}$
* Georgià: რუხი $^{(ka)}$ ‎(rukhi)
* Grec: γκρίζος $^{(el)}$ ‎(grizos), γκρι $^{(el)}$ ‎(gri), φαιός $^{(el)}$ ‎(feós)
* Grec antic: πολιός $^{(grc)}$ ‎(poliós)
* Hebreu: אפור $^{(he)}$
* Hindi: धूसर $^{(hi)}$
* Hongarès: szürke $^{(hu)}$
* Ídix: גרוי‎ $^{(yi)}$
* Irlandès: liath $^{(ga)}$
* Islandès: grár $^{(is)}$
* Italià: grigio $^{(it)}$
* Japonès: 灰色 $^{(ja)}$
* Kazakh: сұр $^{(kk)}$ ‎(sur)
* Kirguís: сур $^{(ky)}$ ‎(sur)
* Letó: pelēks $^{(lv)}$
* Lituà: pilkas $^{(lt)}$
* Llatí: cinereus $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: GRIS $^{(csc)}$
* Mapudungu: kazü $^{(arn)}$
* Neerlandès: grijs $^{(nl)}$
* Noruec: grå $^{(no)}$
* Occità: gris $^{(oc)}$
* Portuguès: cinza $^{(pt)}$
* Rus: се́рый $^{(ru)}$ ‎(seri)
* Suec: grå $^{(sv)}$
* Turc: gri $^{(tr)}$
* Txec: šedý $^{(cs)}$
* Vietnamita: xám $^{(vi)}$
* Xinès: 灰色 $^{(zh)}$ ‎(huīsè)

### Nom

gris m. ‎(plural grisos)
* Aire amb fred viu.

#### Sinònims

* griso, taro

#### Traduccions

* Anglès: cold wind $^{(en)}$
* Castellà: gris $^{(es)}$ m., biruji $^{(es)}$ m.
* Francès: bise $^{(fr)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: girs $^{(alfagrama)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈɡɾis/, meridional /ˈɡɾih/
       Americà: alt /ˈɡɾis/, baix /ˈɡɾih/, austral /ˈɡɾis/
   * Rimes: -is

### Adjectiu

gris inv. ‎(plural grises)
* gris, grisa

## Francès

   * Pronúncia: /ˈɡʁi/ àudio (FR)

### Adjectiu

gris m. ‎(femení grise, plural masculí gris, plural femení grises)
* gris, grisos
# groc
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡɾɔk/
   * Rimes: -ɔk
   * Homòfon: grog
   * Etimologia: Del llatí crŏcus ‎(«safrà, groc»), segle XIV, aquest del grec antic κρόκος ‎(krókos, «safrà»).

### Adjectiu

groc m. ‎(femení groga, plural masculí grocs, plural femení grogues)
* Del color de l'or, el safrà o la llimona.
* Pàl·lid

#### Compostos i expressions

* bàlsam groc
* groc de l'Índia
* gorjagroc

#### Derivats

* engroguir
* grogor
* grogós
* groguejar
* groguenc

#### Traduccions

* Albanès: verdhë $^{(sq)}$
* Alemany: gelb $^{(de)}$
* Anglès: yellow $^{(en)}$
* Bretó: melen $^{(br)}$
* Castellà: amarillo $^{(es)}$
* Coreà: 노란 $^{(ko)}$ ‎(noran)
* Danès: gul $^{(da)}$
* Eslovac: žltý $^{(sk)}$
* Eslovè: rumen $^{(sl)}$, žolt $^{(sl)}$
* Esperanto: flava $^{(eo)}$
* Feroès: gulur $^{(fo)}$
* Francès: jaune $^{(fr)}$
* Friülà: zâl $^{(fur)}$
* Gallec: amarelo $^{(gl)}$, marelo $^{(gl)}$
* Gal·lès: melyn $^{(cy)}$
* Georgià: ყვითელი $^{(ka)}$ ‎(kvíteli)
* Grec: κίτρινος $^{(el)}$ ‎(kítrinos)
* Grec antic: ξανθός $^{(grc)}$ ‎(xanthós)
* Guaraní: sa'yju $^{(gn)}$
* Gujarati: પીળો $^{(gu)}$
* Hindi: पीला $^{(hi)}$
* Hongarès: sárga $^{(hu)}$
* Ido: flava $^{(io)}$
* Irlandès: buí $^{(ga)}$
* Islandès: gulur $^{(is)}$
* Italià: giallo $^{(it)}$
* Japonès: 黄色い $^{(ja)}$
* Kurd: zer $^{(ku)}$
* Llatí: flavus $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: GROC $^{(csc)}$
* Macedoni: жолт $^{(mk)}$
* Malgaix: mavo $^{(mg)}$
* Neerlandès: geel $^{(nl)}$
* Occità: jaune $^{(oc)}$
* Panjabi: ਪੀਲਾ $^{(pa)}$
* Polonès: żółty $^{(pl)}$
* Portuguès: amarelo $^{(pt)}$
* Quítxua: q'illu $^{(qu)}$
* Retoromànic: mellen $^{(rm)}$, melen $^{(rm)}$
* Romanès: galben $^{(ro)}$
* Rus: жёлтый $^{(ru)}$ ‎(jolti)
* Sànscrit: पीत $^{(sa)}$
* Sard: grogo $^{(sc)}$, grogu $^{(sc)}$
* Serbocroat: жут $^{(sh)}$, žut $^{(sh)}$
* Sicilià: giallu $^{(scn)}$
* Suec: gul $^{(sv)}$
* Tadjik: зард $^{(tg)}$
* Tagal: dilaw $^{(tl)}$
* Tàtar: сары $^{(tt)}$
* Turc: sarı $^{(tr)}$
* Urdú: پیلا‎ $^{(ur)}$
* Való: djaene $^{(wa)}$
* Vènet: xało $^{(vec)}$
* Wolof: mboq $^{(wo)}$
* Xinès: 黄 $^{(zh)}$ ‎(huáng) (huáng)

### Nom

groc m. ‎(plural grocs)
* Color de l'espectre entre el verd i el taronja.
    #ffff00

#### Traduccions

* Alemany: Gelb $^{(de)}$ n.
* Anglès: yellow $^{(en)}$
* Aragonès: amariello $^{(an)}$
* Asturià: mariellu $^{(ast)}$
* Basc: hori $^{(eu)}$
* Bretó: melen $^{(br)}$
* Castellà: amarillo $^{(es)}$
* Francès: jaune $^{(fr)}$
* Gallec: amarelo $^{(gl)}$, marelo $^{(gl)}$
* Italià: giallo $^{(it)}$
* Mapudungu: choz $^{(arn)}$
* Occità: jaune $^{(oc)}$
* Portuguès: amarelo $^{(pt)}$
* Sard: grogu $^{(sc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# escàs
## Català

   * Pronúncia: oriental /əsˈkas/, occidental /esˈkas/
   * Rimes: -as
   * Etimologia: Del llatí *excarsus, de *excarpsus ‎(«extret»), participi de excerpere ‎(«extreure»), de carpĕre ‎(«agafar, prendre»), segle XIII.

### Adjectiu

escàs m. ‎(femení escassa, plural masculí escassos, plural femení escasses)
* De molt poca quantitat o insuficient.
* gasiu

#### Sinònims

* insuficient

#### Antònims

* abundant, generós

#### Traduccions

* Alemany: spärlich $^{(de)}$
* Anglès: scarce $^{(en)}$, raresome $^{(en)}$, geason $^{(en)}$
* Àrab: نَادِر‎ $^{(ar)}$
* Búlgar: оскъден $^{(bg)}$ ‎(oskaden)
* Castellà: escaso $^{(es)}$
* Coreà: 드문 $^{(ko)}$ ‎(deumun)
* Danès: knap $^{(da)}$
* Esperanto: malabunda $^{(eo)}$
* Estonià: napp $^{(et)}$
* Finès: harvinainen $^{(fi)}$
* Francès: rare $^{(fr)}$
* Gallec: escaso $^{(gl)}$
* Grec antic: σπάνιος $^{(grc)}$ ‎(spánios)
* Hongarès: ritka $^{(hu)}$
* Indonesi: langka $^{(id)}$
* Italià: scarso $^{(it)}$
* Japonès: 稀 $^{(ja)}$
* Letó: trūcīgs $^{(lv)}$
* Macedoni: оскуден $^{(mk)}$
* Neerlandès: schaars $^{(nl)}$
* Portuguès: escasso $^{(pt)}$
* Rus: ску́дный $^{(ru)}$ ‎(skudni)
* Suahili: nadra $^{(sw)}$
* Suec: knapp $^{(sv)}$
* Tagal: uyak $^{(tl)}$
* Turc: nadir $^{(tr)}$
* Txec: vzácný $^{(cs)}$
* Xinès: 缺乏的 $^{(zh)}$ ‎(quēfádí)

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·càs (2)
* Anagrames: assec, cases, Cases, casés, casse, cessa, cessà

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# infantojuvenil
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /iɱˌfan.tu.ʒu.βəˈniɫ/ balear /iɱˌfan.to.ʒu.vəˈniɫ/, /iɱˌfan.tu.ʒu.vəˈniɫ/ Occidental: nord-occidental /iɱˌfan.to.ʒu.βeˈniɫ/ valencià /iɱˌfan.to.d͡ʒu.veˈniɫ/, /iɱˌfan.to.d͡ʒu.βeˈniɫ/
   * Rimes: -il
   * Etimologia: Del prefix infanto- i juvenil, segle XXI.

### Adjectiu

infantojuvenil inv. ‎(plural infantojuvenils)
* Relatiu o corresponent als infants i als joves o a la infantesa i la joventut.
    Obren un centre de salut mental infantojuvenil.

#### Sinònims

* infantil i juvenil

#### Relacionats

* infantil, juvenil

#### Traduccions

* Castellà: infantojuvenil $^{(es)}$ inv., infanto-juvenil $^{(es)}$ inv.
* Francès: infanto-juvénile $^{(fr)}$ inv.

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·fan·to·ju·ve·nil (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat, ésAdir

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \iɱ.fan.to.xu.βeˈnil\, meridional \iɱ.faŋ.to.hu.βeˈnil\
       Americà: alt \iɱ.fan.t(o).xu.beˈnil\, baix \iŋ.faŋ.to.hu.βeˈnil\, austral \iɱ.fan.to.xu.βeˈnil\
   * Rimes: -il
   * Etimologia: Del prefix infanto- i juvenil.

### Adjectiu

infantojuvenil inv. ‎(plural infantojuveniles)
* infantojuvenil

#### Variants

* infanto-juvenil

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·fan·to·ju·ve·nil (6)
# inseparable
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /in.sə.pəˈɾab.bɫə/, /in.sə.pəˈɾa.βɫə/ balear /in.sə.pəˈɾab.bɫə/ Occidental: nord-occidental /in.se.paˈɾab.bɫe/, /in.se.paˈɾa.βɫe/ valencià /in.se.paˈɾa.bɫe/
   * Rimes: -able
   * Etimologia: Del llatí inseparabilis, equivalent a in- i separable, segle XIV.

### Adjectiu

inseparable inv. ‎(plural inseparables)
* Que no es pot separar una cosa de l’altra.
* Que manté, una persona, una relació molt estreta i pròxima a una altra.

#### Traduccions

* Alemany: untrennbar $^{(de)}$
* Anglès: inseparable $^{(en)}$
* Castellà: inseparable $^{(es)}$
* Francès: inséparable $^{(fr)}$
* Italià: inseparabile $^{(it)}$
* Alemany: unzertrennlich $^{(de)}$

### Nom

inseparable m. ‎(plural inseparables)
* agapornis

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·se·pa·ra·ble (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, GDLC

## Anglès

   * Pronúncia: /inˈse.p(ə).rə.bl/ àudio (EUA)

### Adjectiu

inseparable ‎(comparatiu more inseparable, superlatiu most inseparable)
* inseparable
# invisible
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /im.biˈzib.bɫə/, /im.biˈzi.βɫə/ balear /iɱ.viˈzib.bɫə/ Occidental: nord-occidental /im.biˈzib.bɫe/, /im.biˈzi.βɫe/ valencià /iɱ.viˈzi.bɫe/, /im.biˈzi.βɫe/
   * Rimes: -ible
   * Etimologia: Del llatí invīsibilis.

### Adjectiu

invisible inv. ‎(plural invisibles)
* Que no pot ser percebut per la vista.

#### Antònims

* visible

#### Traduccions

* Alemany: unsichtbar $^{(de)}$
* Anglès: invisible $^{(en)}$
* Castellà: invisible $^{(es)}$
* Francès: invisible $^{(fr)}$
* Portuguès: invisível $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·vi·si·ble (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB

## Anglès

   * Pronúncia: /ɪnˈvɪzəb(ə)l/ àudio (EUA)

### Adjectiu

invisible ‎(no comparable)
* invisible

#### Antònims

* visible

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \im.biˈsi.βle\
       Americà: alt /im.b(i)ˈsi.ble/, baix \iŋ.biˈsi.βle\, austral \im.biˈsi.βle\
   * Rimes: -ible
   * Etimologia: Del llatí invisibĭlis.

### Adjectiu

invisible inv. ‎(plural invisibles)
* invisible

#### Antònims

* visible

#### Relacionats

* invisibilidad
* invisibilizar

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·vi·si·ble (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre invisible
# junt
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈʒun/, balear /ˈʒunt/ Occidental: nord-occidental /ˈd͡ʒun/, valencià /ˈd͡ʒunt/
   * Rimes: -unt
   * Etimologia: Del llatí junctus.

### Adjectiu

junt m. ‎(femení junta, plural masculí junts, plural femení juntes)
* Situat proper a un altre.
    Ex.: Aquestes lletres estan tan juntes que no s'entén el que hi diu.
    Ex.: Pregueu amb les mans juntes.
* Al mateix temps.
    Ex.: Sagan i Froome han arribat junts a la meta.

#### Derivats

* juntament, ajuntar

#### Traduccions

* Anglès: joined $^{(en)}$, united $^{(en)}$
* Castellà: junto $^{(es)}$
* Francès: ensemble $^{(fr)}$
* Italià: adiacente $^{(it)}$
* Anglès: together $^{(en)}$
* Castellà: juntos $^{(es)}$
* Francès: ensemble $^{(fr)}$
* Italià: unito $^{(it)}$, giunto $^{(it)}$

### Adverbi

junt
* En col·laboració.
    Ex.: Ell i tu junts podríeu endreçar l'armari.

#### Sinònims

* juntament

#### Traduccions

* Anglès: together $^{(en)}$
* Castellà: junto $^{(es)}$
* Francès: ensemble $^{(fr)}$
* Italià: insieme $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# just
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʒust/, occidental /ˈd͡ʒust/
   * Rimes: -ust
   * Etimologia: Del llatí justus, segle XI.

### Adjectiu

just m. ‎(femení justa, plural masculí justs o justos, plural femení justes)
* Conforme segons justícia i raó.
* Ajustat a una altra cosa, igual en pes, mida o mesura.

#### Compostos i expressions

* justifet

#### Derivats

* ajustar
* justesa
* justejar
* maljust

#### Traduccions

* Alemany: angemessen $^{(de)}$
* Anglès: just $^{(en)}$, fair $^{(en)}$
* Búlgar: верен $^{(bg)}$ ‎(veren)
* Castellà: justo $^{(es)}$
* Finès: oikea $^{(fi)}$
* Francès: juste $^{(fr)}$
* Friülà: just $^{(fur)}$
* Gallec: xusto $^{(gl)}$
* Georgià: მართალი $^{(ka)}$ ‎(màrtali)
* Grec: δίκαιος $^{(el)}$ ‎(díkeos)
* Grec antic: δίκαιος $^{(grc)}$ ‎(díkaios)
* Hebreu: מדויק‎ $^{(he)}$
* Hongarès: helyes $^{(hu)}$
* Italià: giusto $^{(it)}$
* Llatí: justus $^{(la)}$
* Neerlandès: juist $^{(nl)}$
* Polonès: dokładny $^{(pl)}$
* Portuguès: justo $^{(pt)}$
* Rus: пра́вильный $^{(ru)}$ ‎(pràvilni)
* Txec: správný $^{(cs)}$
* Vietnamita: chính xác $^{(vi)}$
* Xinès: 準確 $^{(zh)}$ ‎(准确, zhǔnquè)
* Castellà: justo $^{(es)}$
* Francès: juste $^{(fr)}$
* Italià: giusto $^{(it)}$
* Llatí: arctus $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: EXACTE $^{(csc)}$

### Nom

just m. ‎(plural justs o justos, femení justa)
* Que viu segons la llei de Déu.

#### Traduccions

* Castellà: justo $^{(es)}$
* Francès: juste $^{(fr)}$
* Italià: giusto $^{(it)}$
* Llatí: justus $^{(la)}$

### Adverbi

just
* Amb la deguda proporció, sens falta ni excés.

#### Traduccions

* Anglès: just $^{(en)}$
* Castellà: justo $^{(es)}$
* Francès: juste $^{(fr)}$
* Italià: giusto $^{(it)}$
* Llatí: aequaliter $^{(la)}$

### Verb

just
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de justar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Labernia y Esteller, Pere. Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana y llatina., Tom II, Barcelona, 1840.

## Anglès

   * Pronúncia: /dʒʌst/ àudio (EUA)

### Adjectiu

just ‎(comparatiu more just o juster, superlatiu most just o justest)
* just, equànime
* just, correcte

### Adverbi

just ‎(no comparable)
* només
* (col·loquial) realment, totalment
# kitsch
## Català

   * Pronúncia: /ˈkit͡ʃ/
   * Rimes: -itʃ
   * Etimologia: De l'alemany Kitsch, del verb dialectal kitschen ‎(«untar, empastifar»). Va aparèixer a final del segle XIX per qualificar les obres barates dels mercats de Munic i es va popularitzar en contraposició a l’avantguardisme.

### Adjectiu

kitsch inv. inv.
* Dit de l'expressió artística que és una imitació feta amb mal gust i fora d'època.
    «Com que el malnom popular del crac era «l'home llagosta», l'any 1929, en un banquet ofert en el seu honor a l'Hotel Oriente, algú va tenir l'ocurrència de col·locar, a manera de decoració kitsch, una gegantina llagosta sobre els caps.» (Manuel Tomás, Frederic Porta, Barça oblidat)

#### Antònims

* actual, original, avantguardista

#### Traduccions

* Alemany: Kitsch $^{(de)}$
* Anglès: kitsch $^{(en)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Heterograma de 6 lletres (chikst)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /kɪtʃ/ àudio (EUA)

### Adjectiu

kitsch ‎(comparatiu kitscher o more kitsch, superlatiu kitschest o most kitsch)
* kitsch

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# kurd
## Català

   * Pronúncia: /ˈkurt/
   * Rimes: -uɾt
   * Homòfon: curt
   * Etimologia: Del kurd کورد ‎(«kurd»).

### Adjectiu

kurd m. ‎(femení kurda, plural masculí kurds, plural femení kurdes)
* Relatiu o pertanyent al Kurdistan, als seus habitants o a la llengua kurda.

#### Traduccions

* Anglès: Kurdish $^{(en)}$
* Asturià: curdu $^{(ast)}$
* Castellà: kurdo $^{(es)}$
* Francès: kurde $^{(fr)}$

### Nom

kurd m. ‎(plural kurds, femení kurda)
* Natural del Kurdistan o del poble de llengua kurda.
* (només singular) Llengua parlada al Kurdistan.

#### Traduccions

* Anglès: Kurdish $^{(en)}$
* Asturià: curdu $^{(ast)}$
* Castellà: kurdo $^{(es)}$
* Francès: kurde $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Wîkîferheng, edició en kurd
* Entrades en kurd al Viccionari en català
* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# labialitzat
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ɫə.βi.ə.ɫiˈd͡zat/ Occidental: nord-occidental /ɫa.βi.a.ɫiˈd͡zat/, valencià /ɫa.bi.a.ɫiˈzat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: De labialitzar.

### Adjectiu

labialitzat m. ‎(femení labialitzada, plural masculí labialitzats, plural femení labialitzades)
* (fonètica) Que s’articula de forma secundària amb els llavis arrodonits i prominents, dit d’un so consonant no labial.

#### Sinònims

* arredonit, arrodonit

#### Relacionats

* labialització (nom), labialitzar (verb)
* labial

#### Traduccions

* Anglès: rounded $^{(en)}$
* Francès: arrondi $^{(fr)}$

### Verb

labialitzat
* Participi masculí singular del verb labialitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: la·bi·a·lit·zat (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, Optimot
# lacti
## Català

   * Pronúncia: /ˈɫak.ti/

### Adjectiu

lacti m. ‎(femení làctia, plural masculí lactis, plural femení làcties)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

### Verb

lacti
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de lactar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb lactar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb lactar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb lactar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: lac·ti (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈlak.tiː/

### Nom

lactī
* datiu singular de lac
# las
## Català

   * Pronúncia: /ˈɫas/
   * Rimes: -as
   * Etimologia: De llas, segle XIV.

### Nom

las m. pl.
* Forma plural de la.

### Adjectiu

las m. ‎(femení lassa, plural masculí lassos, plural femení lasses)
* fatigat
* (obsolet) desgraciat

#### Compostos i expressions

* ai las!

### Verb

las
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de lassar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: als $^{(alfagrama)}$, sal $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC, DCVB

## Alemany
### Verb

las
* primera persona singular (ich) del passat d'indicatiu de lesen
    Ich las es. ― Jo ho vaig llegir.
* tercera persona singular (er, sie, es) del passat d'indicatiu de lesen

## Castellà

   * Pronúncia: (àton)
       Peninsular: septentrional /las/, meridional /lah/
       Americà: alt /las/, baix /lah/, austral /las/

### Article

las ‎(singular la)
* les, article definit femení plural

### Pronom

las f. pl.
* forma plural de la

### Nom

las m. pl.
* forma plural de la

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: sal $^{(revers)}$

## Occità

   * Pronúncia: /ˈlas/
   * Àudio: Bearn

### Article

las ‎(singular la, masculí lo, plural masculí los)
* les, article definit femení plural

#### Variants

* lei/leis (provençal)
* eras (gascó pirinenc)
* es (aranès)

### Adjectiu

las ‎(femení lassa, masculí plural lasses, femení plural lassas)
* cansat

### Pronom

las ‎(singular la, masculí lo, plural masculí los)
* les, pronom d'acusatiu femení plural

#### Variants

* les (aranès)

### Nom

las f. pl.
* forma plural de la

## Polonès

   * Pronúncia: /las/

### Nom

las m. inan.
* bosc

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | las | lasy |
| Genitiu | lasu | lasów |
| Datiu | lasowi | lasom |
| Acusatiu | las | lasy |
| Instrumental | lasem | lasami |
| Locatiu | lesie | lasach |
| Vocatiu | lesie | lasy |
# lent
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈɫen/ balear /ˈɫent/, /ˈɫen/ Occidental: nord-occidental /ˈɫen/ valencià /ˈɫent/, /ˈɫen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: (adjectiu) Del llatí lentus, segle XIII.
   * Etimologia: (nom) Del llatí lentis ‎(«llentilla»), 1803.

### Adjectiu

lent m. ‎(femení lenta, plural masculí lents, plural femení lentes)
* Que actua a poc a poc.

#### Antònims

* ràpid, veloç

#### Derivats

* lentament

#### Traduccions

* Alemany: langsam $^{(de)}$
* Anglès: slow $^{(en)}$
* Àrab: بَطِيء‎ $^{(ar)}$
* Armeni: դանդաղ $^{(hy)}$ ‎(dandakh)
* Basc: geldi $^{(eu)}$
* Belarús: паво́льны $^{(be)}$ ‎(pavolni)
* Búlgar: бавен $^{(bg)}$ ‎(baven)
* Castellà: lento $^{(es)}$
* Coreà: 느린 $^{(ko)}$ ‎(neurin)
* Eslovac: pomalý $^{(sk)}$
* Eslovè: počasen $^{(sl)}$
* Esperanto: malrapida $^{(eo)}$
* Estonià: aeglane $^{(et)}$
* Feroès: seinur $^{(fo)}$, pjakutur $^{(fo)}$
* Francès: lent $^{(fr)}$
* Friülà: lent $^{(fur)}$
* Gal·lès: araf $^{(cy)}$
* Georgià: ნელი $^{(ka)}$ ‎(neli)
* Grec: αργός $^{(el)}$ ‎(argós), βραδύς $^{(el)}$ ‎(vradís)
* Grec antic: βραδύς $^{(grc)}$ ‎(bradýs)
* Groenlandès: arriitsoq $^{(kl)}$
* Hebreu: איטי‎ $^{(he)}$
* Hindi: धीमा $^{(hi)}$
* Hongarès: lassú $^{(hu)}$
* Ídix: פּאַמעלעך‎ $^{(yi)}$
* Indonesi: lambat $^{(id)}$, pelan $^{(id)}$
* Irlandès: mall $^{(ga)}$, righin $^{(ga)}$
* Islandès: hægur $^{(is)}$, seinn $^{(is)}$
* Italià: lento $^{(it)}$
* Japonès: 遅い $^{(ja)}$
* Khmer: យឺត $^{(km)}$
* Laosià: ຊ້າ $^{(lo)}$
* Letó: lens $^{(lv)}$
* Llatí: lentus $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: A-POC-A-POC $^{(csc)}$
* Luxemburguès: lues $^{(lb)}$
* Macedoni: бавен $^{(mk)}$
* Mongol: удаан $^{(mn)}$
* Noruec: langsom $^{(no)}$
* Occità: lent $^{(oc)}$
* Persa: آهسته‎ $^{(fa)}$
* Polonès: wolny $^{(pl)}$, powolny $^{(pl)}$
* Portuguès: lento $^{(pt)}$
* Retoromànic: plaun $^{(rm)}$, lamaschi $^{(rm)}$
* Romanès: încet $^{(ro)}$
* Rus: ме́дленный $^{(ru)}$ ‎(médlenni)
* Serbocroat: спор $^{(sh)}$, spor $^{(sh)}$
* Sicilià: lentu $^{(scn)}$
* Suahili: pole $^{(sw)}$, aste $^{(sw)}$
* Suec: långsam $^{(sv)}$, seg $^{(sv)}$
* Tagal: mabagal $^{(tl)}$
* Tai: ช้า $^{(th)}$
* Telugu: నిదానము $^{(te)}$
* Turc: yavaş $^{(tr)}$
* Txec: pomalý $^{(cs)}$
* Ucraïnès: пові́льний $^{(uk)}$ ‎(povilni)
* Való: londjin $^{(wa)}$
* Vènet: slofio $^{(vec)}$, piajo $^{(vec)}$
* Vietnamita: chậm $^{(vi)}$
* Volapük: nevifik $^{(vo)}$
* Xinès: 慢 $^{(zh)}$ ‎(màn)

### Adverbi

lent
* lentament

### Nom

lent f. ‎(plural lents)
* Vidre polit que altera la visió a través d'ell.

#### Traduccions

* Anglès: lens $^{(en)}$
* Castellà: lente $^{(es)}$
* Francès: lentille $^{(fr)}$
* Italià: lente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /lɛnt/

### Verb

lent
* passat i participi de lend

## Francès

   * Pronúncia: /lɑ̃/, /ɑ̃t/

### Adjectiu

lent m. ‎(femení lente, plural masculí lents, plural femení lentes)
* lent
# llas
## Català

   * Pronúncia: /ˈʎas/
   * Rimes: -as
   * Homòfon: llaç
   * Etimologia: Del llatí lassus.

### Adjectiu

llas m. ‎(femení llassa, plural masculí llassos, plural femení llasses)
* Forma alternativa de las.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: alls $^{(alfagrama)}$, sall $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC
# llec
## Català

   * Pronúncia: /ˈʎek/
   * Rimes: -ek
   * Etimologia: Del llatí lāicus, del grec antic λαϊκός ‎(laïkós, «del poble»), segle XIV. Doblet de laic.

### Nom

llec m. ‎(plural llecs)
* Col·laborador de monestirs i esglésies que no ha fet els vots.

### Adjectiu

llec m. ‎(femení llega, plural masculí llecs, plural femení llegues)
* Persona no entesa en un tema o sense estudis que l'avalin.

#### Sinònims

* laic, secular

#### Traduccions

* Anglès: layman $^{(en)}$
* Castellà: lego $^{(es)}$
* Francès: laïc $^{(fr)}$
* Italià: profano $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot