OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# any
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈaɲ/, balear /ˈaɲ/ alguerès /an/ Occidental: /ˈaɲ/
   * Rimes: -aɲ
   * Etimologia: Del llatí annus, segle IX.

### Nom

any m. ‎(plural anys)
* Temps que triga la Terra en realitzar el moviment de translació al voltant del Sol (365 dies i 6 hores aproximadament).
* Segons el calendari gregorià, temps que transcorre entre dia 1 de gener i dia 31 de desembre (365).
* Temps que triga qualsevol planeta del sistema solar en fer el seu moviment de translació.
    L'any marcià.

#### Derivats

* anual, bianual
* anyívol, anyal

#### Compostos i expressions

* any de la picor
* anys i panys
* per molts anys

#### Traduccions

* Afrikaans: jaar $^{(af)}$
* Alemany: Jahr $^{(de)}$ n.
* Anglès: year $^{(en)}$
* Àrab: عَام‎ $^{(ar)}$
* Aragonès: anyo $^{(an)}$
* Arameu: שנתא $^{(arc)}$ f.
* Asturià: añu $^{(ast)}$ m.
* Basc: urte $^{(eu)}$
* Birmà: နှစ် $^{(my)}$
* Bretó: bloaz $^{(br)}$ m.
* Castellà: año $^{(es)}$ m.
* Danès: år $^{(da)}$
* Eslovac: rok $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: leto $^{(sl)}$ n.
* Esperanto: jaro $^{(eo)}$
* Feroès: ár $^{(fo)}$ n.
* Finès: vuosi $^{(fi)}$
* Francès: an $^{(fr)}$ m., année $^{(fr)}$ f.
* Friülà: an $^{(fur)}$
* Gallec: ano $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: blwyddyn $^{(cy)}$
* Grec: χρόνος $^{(el)}$ m. ‎(khronos)
* Grec antic: ἔτος $^{(grc)}$ n. ‎(étos)
* Hebreu: שָׁנָה‎ $^{(he)}$ f.
* Hindi: साल $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: év $^{(hu)}$
* Ídix: יאָר $^{(yi)}$ n.
* Indonesi: tahun $^{(id)}$
* Islandès: ár $^{(is)}$
* Italià: anno $^{(it)}$ m.
* Japonès: 年 $^{(ja)}$
* Laosià: ປີ $^{(lo)}$
* Llatí: annus $^{(la)}$ m.
* Llengua de signes catalana: ANY $^{(csc)}$
* Macedoni: година $^{(mk)}$ f.
* Maltès: sena $^{(mt)}$ f.
* Maori: tau $^{(mi)}$
* Marathi: साल $^{(mr)}$ n.
* Mongol: жил $^{(mn)}$
* Nepalès: साल $^{(ne)}$
* Noruec: år $^{(no)}$ n.
* Occità: an $^{(oc)}$ m.
* Paixtu: کال $^{(ps)}$
* Persa: سال‎ $^{(fa)}$
* Polonès: rok $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: ano $^{(pt)}$ m.
* Quítxua: wata $^{(qu)}$
* Retoromànic: onn $^{(rm)}$ m.
* Romanès: an $^{(ro)}$ m.
* Rus: год $^{(ru)}$ m. ‎(god)
* Sànscrit: वर्ष $^{(sa)}$
* Sard: annu $^{(sc)}$
* Sicilià: annu $^{(scn)}$ m.
* Suahili: mwaka $^{(sw)}$
* Suec: år $^{(sv)}$
* Tadjik: сол $^{(tg)}$
* Tagal: taon $^{(tl)}$
* Tai: ปี $^{(th)}$
* Tàtar: ел $^{(tt)}$
* Turc: yıl $^{(tr)}$
* Txec: rok $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: рік $^{(uk)}$ m. ‎(rik)
* Urdú: سال‎ $^{(ur)}$ m.
* Volapük: yel $^{(vo)}$
* Xinès: 年 $^{(zh)}$ ‎(nián)
* Anglès: year $^{(en)}$
* Castellà: año $^{(es)}$ m.
* Neerlandès: jaar $^{(nl)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: ayn

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: RU: /ˈɛnɪ/, EUA: /ˈɛni/ any (EUA)
   * Etimologia: De l'anglès antic ænig, amb el mateix significat.

### Adjectiu

any
* qualsevol o qualsevulla.
    Any person may win (qualsevol persona podria guanyar).
* algun o alguna.
    Any questions? (alguna pregunta?).
* cap, cap ni un.

### Adverbi

any ‎(no comparable)
* una mica
* (negatiu) gens

### Pronom

any
* algun o alguna.
* cap, cap ni un.
    I haven't got any (no en tinc cap).
# arç
## Català

   * Pronúncia: /ˈars/
   * Rimes: -aɾs
   * Homòfon: arts
   * Etimologia: D’un preromà *artea, relacionat amb el basc arte ‎(«alzina»).

### Nom

arç m. ‎(plural arços)
* Arbust espinós de diverses famílies.

#### Derivats

* arça
* arçar
* arçosa

#### Traduccions

* Anglès: hawthorn $^{(en)}$
* Castellà: espino $^{(es)}$ m.
* Francès: aubépine $^{(fr)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# art-déco
## Català

   * Pronúncia: /ˌard.deˈko/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del francès art déco ‎(literalment «art deco[ratiu]»), amb guionet en compostos que són manlleus no adaptats.

### Nom

art-déco m. ‎(només en singular)
* Estil de disseny decoratiu i d’arquitectura, originat en la dècada del 1920, caracteritzat per formes geomètriques i composició simple.

#### Variants

* art déco (grafia obsoleta)

#### Traduccions

* Anglès: Art Deco $^{(en)}$
* Francès: Art déco $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: art·dé·co (3)
* Heterograma de 7 lletres (acdeort)

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC, Termcat
# asc
## Català

   * Pronúncia: /ˈask/
   * Rimes: -ask
   * Etimologia: Del grec antic ἀσκός ‎(askós).

### Nom

asc m. ‎(plural ascs o ascos)
* (botànica) Estructura dels ascomicets en forma de sac microscòpic en l’interior del qual es formen per meiosi les ascòspores.
* (ceràmica) Vas grec de terrissa baix amb broc i nansa.

#### Traduccions

* Anglès: ascus $^{(en)}$
* Castellà: asco $^{(es)}$ m.
* Francès: asque $^{(fr)}$ m.
* Anglès: askos $^{(en)}$
* Castellà: askos $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: cas, sac

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Termcat
* Diccionari de fitopatologia, Universitat de Barcelona.
# ast
## Multilingüe
### Símbol

ast
* Codi de llengua ISO 639-2 de l'asturià.

## Català

   * Pronúncia: /ˈast/
   * Rimes: -ast
   * Etimologia: Del llatí hasta ‎(«asta»), segle XIII.

### Nom

ast m. ‎(plural asts o astos)
* Barreta de ferro llarga i prima que serveix per enfilar-hi alguna cosa (especialment la carn) i rostir-la fent-la rodar sobre el foc.
    Un pollastre a l'ast.
* (peixos) agulla
* (peixos) espet

#### Compostos i expressions

* Ast i olla: expressió amb què es denota l'abundància de menjar i de beure.

#### Derivats

* aster
* enastar

#### Traduccions

* Alemany: Spieß $^{(de)}$ m., Bratspieß $^{(de)}$ m.
* Anglès: spit $^{(en)}$
* Castellà: asador $^{(es)}$, espeto $^{(es)}$
* Francès: broche $^{(fr)}$
* Italià: schidione $^{(it)}$, spiedo $^{(it)}$
* Llatí: vero $^{(la)}$
* Polonès: rożen $^{(pl)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: tas

### Vegeu també

* FIGUERA, Pere Antoni. Diccionari Mallorquí-Castellà, Palma, 1840.
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# bac
## Català

   * Pronúncia: /ˈbak/
   * Rimes: -ak
   * Etimologia: [1] Fals tall sil·làbic de l’obac > lo bac.
   * Etimologia: [2] D'origen onomatopeic imitant el soroll sec d’una caiguda.
   * Etimologia: [3] Del francès bac ‎(«recipient»), del llatí vulgar *baccu.

### Nom

bac m. ‎(plural bacs)
* obaga

### Nom

bac m. ‎(plural bacs)
* Caiguda forta d'una persona a terra o cop violent.

### Nom

bac m. ‎(plural bacs)
* Recipient destinat a contenir un conjunt de colors, surant damunt un líquid dens i mucilaginós, sense barrejar-s'hi. Era un estri emprat antigament pels naipers i estampadors d'imatges populars.
* Transbordador per a dur passatgers i vehicles d'una riba a l'altra d'un riu o canal.
* Maniobra que fan les embarcacions fluvials en aigües braves i que consisteix a travessar el corrent d'una riba a l'altra en ziga-zaga per a evitar de ser empès riu avall.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, Optimot

## Francès

   * Pronúncia: /bak/

### Nom

bac m. ‎(plural bacs)
* batxillerat

#### Sinònims

* baccalauréat
* diplôme d'études collégiales
* DEC

### Vegeu també

* bac. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# baf
## Català

   * Pronúncia: /ˈbaf/
   * Rimes: -af
   * Etimologia: D’origen onomatopeic expressant una alenada, relacionat amb el castellà vaho i el grec antic καπνός ‎(kapnós, «fum»), del protoindoeuropeu *kwep-.

### Nom

baf m. ‎(plural bafs)
* Humitat ambiental en una habitació tancada.
    Aquesta habitació s'ha d'airejar, fa molt de baf
* Olor que acompanya l’alè, especialment pudor.
* Vapor que s'inhala per curar les vies respiratòries tapades.

#### Traduccions

* Anglès: whiff $^{(en)}$
* Castellà: vaho $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# baht
## Català

   * Pronúncia: /ˈbat/
   * Rimes: -at

### Nom

baht m. ‎(plural bahts)
* Unitat monetària de Tailàndia.

#### Relacionats

* THB (codi)
* ฿ (símbol)

#### Traduccions

* Rus: бат $^{(ru)}$ ‎(bat)
* Tai: บาท $^{(th)}$ ‎(bàat)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
# baix-alemany
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌba.ʒə.ɫəˈmaɲ/, occidental /ˌbaj.ʒa.ɫeˈmaɲ/
   * Rimes: -aɲ
   * Etimologia: Aglutinació de baix alemany amb guionet per a evitar la pronúncia sorda davant vocal.

### Nom

baix-alemany m. ‎(només en singular)
* Forma alternativa de baix alemany.

#### Relacionats

* alt-alemany

### Miscel·lània

* Síl·labes: baix·a·le·many (4)
# balç
## Català

   * Pronúncia: /ˈbaɫs/
   * Rimes: -als
   * Homòfon: vals
   * Etimologia: Del llatí baltĕum ‎(«cinyell»), segle XIV.

### Nom

balç m. ‎(plural balços)
* precipici

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# ball
## Català

   * Pronúncia: /ˈbaʎ/
       Informal: iodització central /ˈbaj/
   * Rimes: -aʎ
   * Homòfon: vall
   * Etimologia: De ballar i la desinència Ø.

### Nom

ball m. ‎(plural balls)
* Seguit de moviments fets amb el cos, d'acord amb una música.
* Local on es troben persones per ballar.

#### Compostos i expressions

* ball de bastons: Dansa tradicional catalana que es fa mentre es fan xocar bastons.
* ball de saló: Balls de parella formada pe home i dona.
* ser l'amo del ball: El qui fa la seva voluntat i els altres ho accepten.

#### Traduccions

* Alemany: Ball $^{(de)}$ m.
* Anglès: dance $^{(en)}$, ball $^{(en)}$
* Castellà: baile $^{(es)}$
* Danès: bal $^{(da)}$ n.
* Eslovac: ples $^{(sk)}$ m., bál $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: ples $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: balo $^{(eo)}$
* Estonià: ball $^{(et)}$
* Francès: dance $^{(fr)}$, bal $^{(fr)}$ m.
* Georgià: წვეულება $^{(ka)}$ ‎(tsvèuleba)
* Grec: χορός $^{(el)}$ m. ‎(khorós)
* Ido: balo $^{(io)}$
* Irlandès: bál $^{(ga)}$ m.
* Italià: ballo $^{(it)}$
* Mapudungu: purun $^{(arn)}$
* Neerlandès: bal $^{(nl)}$ n.
* Polonès: bal $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: baile $^{(pt)}$ m.
* Romanès: bal $^{(ro)}$ n.
* Rus: бал $^{(ru)}$ m. ‎(bal)
* Suec: bal $^{(sv)}$ c.
* Turc: balo $^{(tr)}$
* Txec: bál $^{(cs)}$ m., ples $^{(cs)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /bɔːl/ àudio (EUA)

### Nom

ball ‎(plural balls)
* pilota, bola
* ball
* (vulgarisme, sovint en plural) colló

### Vegeu també

* ball. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# ban
## Català

   * Pronúncia: /ˈban/
   * Rimes: -an
   * Etimologia: Del fràncic *bann ‎(«ordre»), segle XIII.

### Nom

ban m. ‎(plural bans)
* Disposició pública ordenada o imposada per una autoritat.

#### Sinònims

* edicte, decret, proclama, ordre, manament

#### Traduccions

* Alemany: Erlass $^{(de)}$ m.
* Anglès: edict $^{(en)}$
* Castellà: bando $^{(es)}$ m.
* Francès: ban $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /bæn/

### Nom

ban ‎(plural bans)
* prohibició

### Verb

ban ‎(3a persona singular present bans, gerundi banning, passat i participi banned)
* prohibir

### Miscel·lània

* Anagrama: nab $^{(revers)}$

## Francès
### Nom

ban m. ‎(plural bans)
* ban (edicte).
* Aplaudiment o ovació.

## Ibèric

   * Pronúncia: /ban/
   * Etimologia: Relacionat amb el basc bat, protobasc *bade.

### Numeral

ban • ‎
* un

### Vegeu també

* Viccionari:Numerals en ibèric
# banc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbaŋ/, balear /ˈbaŋk/ Occidental: nord-occidental /ˈbaŋ/ valencià /ˈbaŋk/, /ˈbaŋ/
   * Rimes: -aŋk
   * Homòfon: bang
   * Etimologia: De l'alt alemany antic bank, del fràncic *banki, segle XIV.

### Nom

banc m. ‎(plural bancs)
* Seient estret i llarg per a més de dues persones.
* (esports de pilota) banqueta
* Entitat on es poden dipositar diners i fer operacions financeres.
* mola de peix

#### Derivats

* banqueta
* bancal

#### Traduccions

* Alemany: Bank $^{(de)}$ f.
* Anglès: bench $^{(en)}$
* Àrab: مَقْعَد‎ $^{(ar)}$ m.
* Bengalí: টুল $^{(bn)}$
* Castellà: banco $^{(es)}$
* Coreà: 벤치 $^{(ko)}$ ‎(benchi)
* Eslovac: lavica $^{(sk)}$ f., lavička $^{(sk)}$ f.
* Estonià: pink $^{(et)}$
* Finès: penkki $^{(fi)}$
* Francès: banc $^{(fr)}$
* Gallec: banco $^{(gl)}$ m.
* Georgià: სკამი $^{(ka)}$ ‎(skami)
* Grec: παγκάκι $^{(el)}$ n. ‎(pangaki)
* Grec antic: θρᾶνος $^{(grc)}$ m. ‎(thrânos)
* Hebreu: סַפְסָל‎ $^{(he)}$ m.
* Islandès: bekkur $^{(is)}$ m.
* Italià: panca $^{(it)}$, banco $^{(it)}$ m., panchina $^{(it)}$ f.
* Japonès: ベンチ $^{(ja)}$ ‎(benchi)
* Laosià: ແປ້ນມ້າ $^{(lo)}$
* Llatí: scamnum $^{(la)}$ n., subsellium $^{(la)}$ n.
* Noruec: benk $^{(no)}$ m.
* Persa: نیمکت‎ $^{(fa)}$
* Polonès: ławka $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: banco $^{(pt)}$ m.
* Romanès: bancă $^{(ro)}$ f.
* Rus: скаме́йка $^{(ru)}$ f. ‎(skameika)
* Suec: bänk $^{(sv)}$ c.
* Turc: bank $^{(tr)}$
* Txec: lavička $^{(cs)}$ f., lavice $^{(cs)}$ f.
* Xinès: 長椅 $^{(zh)}$ ‎(长椅, chángyǐ)
* Alemany: Bank $^{(de)}$ f.
* Anglès: bank $^{(en)}$
* Castellà: banco $^{(es)}$
* Coreà: 은행 $^{(ko)}$ ‎(eunhaeng)
* Eslovac: banka $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: banka $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: banko $^{(eo)}$
* Estonià: pank $^{(et)}$
* Finès: pankki $^{(fi)}$
* Francès: banque $^{(fr)}$
* Gallec: banco $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: banc $^{(cy)}$
* Georgià: ბანკი $^{(ka)}$ ‎(banki)
* Grec: τράπεζα $^{(el)}$ f. ‎(tràpeza)
* Ídix: באַנק‎ $^{(yi)}$ m. f.
* Indonesi: bank $^{(id)}$
* Irlandès: banc $^{(ga)}$
* Italià: banca $^{(it)}$
* Kazakh: банк $^{(kk)}$ ‎(bank)
* Llatí: argentaria $^{(la)}$ f.
* Llengua de signes catalana: BANC $^{(csc)}$
* Maltès: bank $^{(mt)}$ m.
* Noruec: bank $^{(no)}$ m.
* Paixtu: بانک‎ $^{(ps)}$
* Persa: بانک $^{(fa)}$
* Polonès: bank $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: banco $^{(pt)}$ m.
* Romanès: bancă $^{(ro)}$ f.
* Rus: банк $^{(ru)}$ m. ‎(bank)
* Serbocroat: банка $^{(sh)}$, banka $^{(sh)}$
* Suahili: benki $^{(sw)}$
* Suec: bank $^{(sv)}$ c.
* Tàmil: வங்கி $^{(ta)}$
* Turc: banka $^{(tr)}$
* Uzbek: bank $^{(uz)}$
* Vietnamita: ngân hàng $^{(vi)}$
* Volapük: bank $^{(vo)}$
* Xinès: 銀行 $^{(zh)}$ ‎(银行, yínxíng)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* banc. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Francès

   * Pronúncia: /bɑ̃/ àudio

### Nom

banc m. ‎(plural bancs)
* banc
* (esports de pilota) banqueta

#### Sinònims

* banc d'équipe, banquette

### Vegeu també

* banc. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# bany
## Català

   * Pronúncia: /ˈbaɲ/
   * Rimes: -aɲ
   * Etimologia: D’un protoromànic *baniu, segle XIV, del llatí vulgar *balneu, del clàssic balneum ‎(«sala de banys»), de l’antic balineum, del grec antic βαλανεῖον ‎(balaneîon).

### Nom

bany m. ‎(plural banys)
* Immersió total en un líquid, especialment en aigua.
* Habitació d'una casa adequada per a la higiene personal on hi ha una banyera.
* Exposició a les radiacions.

#### Traduccions

* Afrikaans: badkamer $^{(af)}$
* Albanès: banjë $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Bad $^{(de)}$ n., Badezimmer $^{(de)}$ n.
* Anglès: bath $^{(en)}$, bathroom $^{(en)}$
* Àrab: حَمَّام‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: լոգարան $^{(hy)}$ ‎(logaran)
* Basc: bainu $^{(eu)}$, basi $^{(eu)}$, bainugela $^{(eu)}$
* Belarús: ва́нная $^{(be)}$ f. ‎(vànnaia)
* Búlgar: ба́ня $^{(bg)}$ f. ‎(bània)
* Castellà: baño $^{(es)}$, cuarto de baño $^{(es)}$ m.
* Coreà: 욕실 $^{(ko)}$ ‎(yoksil)
* Danès: badeværelse $^{(da)}$ n.
* Eslovac: kúpeľňa $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: kopalnica $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: banĉambro $^{(eo)}$
* Estonià: vannituba $^{(et)}$
* Feroès: baðirúm $^{(fo)}$ n.
* Finès: kylpyhuone $^{(fi)}$
* Francès: bain $^{(fr)}$, salle de bains $^{(fr)}$ f.
* Friülà: bagn $^{(fur)}$
* Gallec: baño $^{(gl)}$ m.
* Georgià: აბანო $^{(ka)}$ ‎(àbano), სააბაზანო $^{(ka)}$ ‎(saabàzano)
* Grec: λουτρό $^{(el)}$ n. ‎(lutró), μπάνιο $^{(el)}$ n. ‎(bànio)
* Hongarès: fürdőszoba $^{(hu)}$
* Islandès: baðherbergi $^{(is)}$ n.
* Italià: bagno $^{(it)}$, stanza da bagno $^{(it)}$ f.
* Japonès: 風呂場 $^{(ja)}$
* Letó: vannasistaba $^{(lv)}$ f.
* Lituà: vonia $^{(lt)}$ f.
* Llatí: balneum $^{(la)}$ n., balneator $^{(la)}$ m.
* Llengua de signes catalana: BANYAR $^{(csc)}$, NEDAR $^{(csc)}$
* Luxemburguès: Buedzëmmer $^{(lb)}$ n.
* Macedoni: бања $^{(mk)}$ f.
* Neerlandès: badkamer $^{(nl)}$ f.
* Noruec: bad $^{(no)}$ n.
* Occità: banh $^{(oc)}$ m.
* Polonès: łazienka $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: banheiro $^{(pt)}$ m., casa de banho $^{(pt)}$ f.
* Retoromànic: bogn $^{(rm)}$ m.
* Rus: ва́нная $^{(ru)}$ f. ‎(vànnaia)
* Suec: badrum $^{(sv)}$ n.
* Tadjik: ҳаммом $^{(tg)}$
* Turc: banyo $^{(tr)}$
* Txec: koupelna $^{(cs)}$ f.
* Urdú: سنانگھر‎ $^{(ur)}$ m.
* Uzbek: hammom $^{(uz)}$
* Volapük: banacem $^{(vo)}$
* Xinès: 浴室 $^{(zh)}$ ‎(yùshì)

### Verb

bany
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de banyar.

#### Variants

* banyo, banye, banyi

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# barb
## Català

   * Pronúncia: /ˈbarp/
   * Rimes: -aɾp
   * Etimologia: Del castellà barbo, procedent del llatí barbus ‎(«barbut»).

### Nom

barb m. ‎(plural barbs)
* Petita massa blanquinosa de substància sebàcia, amb la punta negra, erupció cutània comuna de l'acne.
* Peix de riu, de tons bruns amb reflexos blaus, propi de la península Ibèrica (Luciobarbus bocagei).
* Peix de riu, allargat i amb taques marrons, que habita la península Itàlica i Suïssa (Barbus caninus).
* Peixos de la família dels ciprínids que habiten les aigües fredes de la part alta dels rius (Barbus barbus).

#### Hiperònims

* peixos > ciprínids

#### Traduccions

* Alemany: Mitesser $^{(de)}$
* Anglès: stick acne $^{(en)}$, blackhead $^{(en)}$
* Castellà: espinilla $^{(es)}$, comedón $^{(es)}$, barro $^{(es)}$
* Francès: comédon $^{(fr)}$
* Italià: comedone $^{(it)}$
* Anglès: barbel $^{(en)}$
* Castellà: barbo $^{(es)}$, barbo común europeo $^{(es)}$
* Francès: barbeau $^{(fr)}$
* Italià: barbo $^{(it)}$

### Verb

barb
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de barbar.

#### Variants

* barbo, barbe, barbi

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* barb. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.

## Anglès

   * Pronúncia: /bɑː(ɹ)b/

### Nom

barb ‎(plural barbs)
* llengüeta (d’una fletxa, d’un ham)
# bas
## Català

   * Pronúncia: /ˈbas/
   * Rimes: -as
   * Homòfon: vas
   * Etimologia: Del verb besar amb reducció àtona.

### Nom

bas m. ‎(plural basos)
* (alguerès) petó, bes

### Nom

bas f. pl.
* Forma plural de ba.

### Nom

bas m. pl.
* Forma plural de ba.

### Verb

bas
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de basar.
    Forma amb desinència zero baleàrica i algueresa: [jo] baso, base, bas o basi.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb basar.
    [Que jo] bas, forma antiga per [que jo] basi o base.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb basar.
    [Que ell/ella/vostè] bas, forma antiga per [que ell/ella/vostè] basi o base.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

## Francès
### Adjectiu

bas m. ‎(femení basse, plural masculí bas, plural femení basses)
* baix

#### Relacionats

* bassement (adverbi)
* bassesse (substantiu)

#### Compostos i expressions

* coup bas
* bas latin
* bas morceau
* basses eaux
* marée basse

### Adverbi

bas
* baix

#### Relacionats

* bassement

#### Compostos i expressions

* voler bas

### Vegeu també

* Entrada «bas» al Trésor de la langue française informatisé (TLFi).

## Ibèric

   * Pronúncia: /bat͡s/
   * Etimologia: Variant de baś ‎.

### Nom propi

bas • ‎
* Formant d’antropònims bimembres

#### Derivats

* basiaŕ ‎
* basibalkar ‎
* basibeś ‎
* bastibaś ‎

## Occità

   * Pronúncia: /ˈbas/
   * Àudio: Bearn

### Adjectiu

bas m. ‎(femení bassa, plural masculí basses, plural femení bassas)
* baix

#### Sinònims

* baish (aranès)
# bat
## Català

   * Pronúncia: /ˈbat/
   * Rimes: -at
   * Homòfon: watt
   * Etimologia: [1] De batre.
   * Etimologia: [2] De l'anglès bat.

### Nom

bat m. ‎(plural bats)
* baterell
* (beisbol) Bastó cilíndric de 85 a 105 cm de llarg i de 7 cm de diàmetre en la part més ampla, generalment de fusta o d'alumini, utilitzat pel batedor per a colpejar la pilota.

#### Compostos i expressions

* de bat a bat

#### Notes

* En les competicions professionals i en les competicions europees de màxima categoria els bats d'alumini estan prohibits.
* A l'empunyadura d'un bat hi ha el pom.

#### Traduccions

* Anglès: bat $^{(en)}$
* Castellà: bate $^{(es)}$
* Francès: batte $^{(fr)}$

### Verb

bat
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de batre.
    Forma amb desinència zero valenciana, baleàrica i algueresa: [Jo] bato, bat o bati.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de batre.
    [Ell/ella/vostè] bat.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb batre.
    [Tu] bat

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* bat. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Anglès

   * Pronúncia: /bæt/ àudio (EUA)

### Nom

bat ‎(plural bats)
* ratpenat
* (beisbol) bat
* (tennis de taula, pilota basca) pala

#### Sinònims

* (pala) paddle, racket

### Verb

bat ‎(3a persona singular present bats, gerundi batting, passat i participi batted)
* (beisbol) batre

#### Sinònims

* be at bat
* connect, hit

## Basc

   * Pronúncia: /bat/
   * Àudio: Sant Sebastià
   * Etimologia: Reducció del protobasc *bade. Vegeu l'ibèric ban ‎(, «un»).

### Article

bat
* un
    Liburu bat erosi du, ez bi.Ha comprat un llibre, no dos.

### Numeral

bat
* (cardinal) un

#### Declinació

Nom comú inanimat en consonant
Cas
Indefinit
Singular
Plural
Absolutiu
bat
bata
batak
Ergatiu
batek
batak
batek
Datiu
bati
batari
batei
Genitiu
baten
bataren
baten
Comitatiu
batekin
batarekin
batekin
Benefactiu
batentzat
batarentzat
batentzat
Instrumental
batez
bataz
batez
Partitiu
batik
Prolatiu
battzat
Causal
batengatik
batarengatik
batengatik
Locatius
Inessiu
batetan
batean
batetan
Ablatiu
batetatik
batetik
batetatik
Al·latiu
batetara
batera
batetara
Terminatiu
batetaraino
bateraino
batetaraino
Al·l. direcional
batetarantz
baterantz
batetarantz
Gen. locatiu
batetako
bateko
batetako :

#### Derivats

* batasun

### Pronom

bat
* (indefinit) alguns, uns

#### Derivats

* bakoitz

### Vegeu també

* Entrada «bat» a l’Elhuyar Hiztegia.