OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Juany
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʒuˈaɲ/, occidental /d͡ʒuˈaɲ/
   * Rimes: -aɲ
   * Etimologia: Variant de Joan.

### Nom propi

Juany
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ju·any (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# Jubany
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʒuˈβaɲ/, occidental /d͡ʒuˈbaɲ/
   * Rimes: -aɲ
   * Etimologia: Variant de Jovany.

### Nom propi

Jubany
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ju·bany (2)
* Heterograma de 6 lletres (abjnuy)

### Vegeu també

* Cognoms de la població, Idescat
# Jucunda
## Català
### Nom propi

Jucunda f.
* Prenom femení

#### Relacionats

* Jocunda
* Jucúndia
* Jucundiana

#### Traduccions

* Castellà: Jucunda $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ju·cun·da (3)

### Vegeu també

* Albaigès, Josep M.. Diccionari dels Noms de Noia, 2009. Barcelona: Edicions 62, p. 114. ISBN 978-84-96863-94-1.

## Castellà
### Nom propi

Jucunda f.
* Prenom femení, equivalent al català Jucunda.

#### Relacionats

* Jocunda

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ju·cun·da (3)
# Judaized
## Anglès
### Verb

Judaized
* passat i participi de Judaize
# Judaizes
## Anglès
### Verb

Judaizes
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de Judaize
# Procnae
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈprɔk.naj/

### Nom propi

Procnae
* datiu singular de Procnē
# Procnes
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈprɔk.neːs/

### Nom propi

Procnēs
* genitiu singular de Procnē
# Proens
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pɾuˈɛns/ balear /pɾoˈɛns/, /pɾuˈɛns/ Occidental: /pɾoˈɛns/
   * Rimes: -ɛns
   * Etimologia: Del llatí Prudentius.

### Nom propi

Proens
* Cognom

#### Variants

* Prohens

### Miscel·lània

* Síl·labes: Pro·ens (2)
* Heterograma de 6 lletres (enoprs)
* Anagrames: person, prones, respon

### Vegeu també

* Cerca Proens a Wikidata
* Obres de referència: DCVB
# Privatisierungen
## Alemany

   * Pronúncia: /pʀivatiˈziːʀʊŋən/

### Nom

Privatisierungen
* forma plural de Privatisierung
# Procne
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈprɔk.neː/
   * Etimologia: Del grec antic Πρόκνη ‎(Próknē).

### Nom propi

Procnē f. ‎(genitiu Procnēs)
* (mitologia grega) Filla de Pandíon transformada en oreneta.

#### Declinació

1a declinació -ē, -ēs (grega) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | Procnē | - |
| Vocatiu | Procnē | - |
| Acusatiu | Procnēn | - |
| Genitiu | Procnēs | - |
| Datiu | Procnae | - |
| Ablatiu | Procnē | - |

#### Variants

* Prognē

### Vegeu també

* Gaffiot, Félix. «Procne». A: Dictionnaire Latin - Français, 1934. París: Hachette, 1934.
# Procnen
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈprɔk.neːn/

### Nom propi

Procnēn
* acusatiu singular de Procnē
# Produktionen
## Alemany

   * Pronúncia: /pʀodʊkˈtsi̯oːnən/

### Nom

Produktionen
* forma plural de Produktion
# Privatisierung
## Alemany

   * Pronúncia: /pʀivatiˈziːʀʊŋ/

### Nom

Privatisierung f. ‎(genitiu Privatisierung, plural Privatisierungen)
* (economia) privatització

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | die | Privatisierung | die | Privatisierungen |
| Genitiu | der | Privatisierung | der | Privatisierungen |
| Datiu | der | Privatisierung | den | Privatisierungen |
| Acusatiu | die | Privatisierung | die | Privatisierungen |

### Vegeu també

* Privatisierung. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 30 setembre 2014].
# Prognae
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈprɔ.ŋnaj/

### Nom propi

Prognae
* datiu singular de Prognē
# Produktion
## Alemany

   * Pronúncia: /pʀodʊkˈʦi̯oːn/

### Nom

Produktion f. ‎(genitiu Produktion, plural Produktionen)
* producció

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | die | Produktion | die | Produktionen |
| Genitiu | der | Produktion | der | Produktionen |
| Datiu | der | Produktion | den | Produktionen |
| Acusatiu | die | Produktion | die | Produktionen |
# Conger conger
## Multilingüe
### Nom

Conger conger
* congre

#### Sinònims

* Conger niger, Conger vulgaris, Leptocephalus morrisii, Muraena Conger

### Vegeu també

* Article corresponent a Viquiespècies
* Conger conger. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# Conger mystax
## Multilingüe
### Nom

Conger mystax
* congre dolç

### Vegeu també

* Article corresponent a Viquiespècies
* Conger mystax. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# Conger vulgaris
## Multilingüe
### Nom

Conger vulgaris
* congre

### Vegeu també

* Article corresponent a Viquiespècies
* Conger vulgaris. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# Condemines
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kun.dəˈmi.nəs/ balear /kon.dəˈmi.nəs/, /kun.dəˈmi.nəs/ Occidental: /kon.deˈmi.nes/
   * Rimes: -ines
   * Etimologia: Variant de Coromines.

### Nom propi

Condemines
* Cognom

#### Variants

* Condeminas

### Miscel·lània

* Síl·labes: Con·de·mi·nes (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Conger
## Multilingüe
### Nom

Conger
* congre

### Vegeu també

* Article corresponent a Viquiespècies
* Conger. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# Conger niger
## Multilingüe
### Nom

Conger niger
* congre

### Vegeu també

* Article corresponent a Viquiespècies
* Conger niger. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# Conill
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuˈniʎ/ balear /koˈniʎ/, /kuˈnij/ Occidental: /koˈniʎ/
   * Rimes: -iʎ
   * Etimologia: De conill per sobrenom o per topònim.

### Nom propi

Conill
* Cognom d’origen motejador

#### Derivats

* Coní, Cunill, Cuní

### Miscel·lània

* Síl·labes: Co·nill (2)
* Anagrames: collin, col·lin

### Vegeu també

* Cerca Conill a Wikidata
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Conger balearicus
## Multilingüe
### Nom

Conger balearicus
* congre roig

### Vegeu també

* Article corresponent a Viquiespècies
* Conger balearicus. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# Conger myrus
## Multilingüe
### Nom

Conger myrus
* congre pintat

### Vegeu també

* Article corresponent a Viquiespècies
* Conger myrus. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# abaixares
## Català
### Verb

abaixares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de abaixar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb abaixar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bai·xa·res (4)
* Anagrama: abaixar-se
# abaixareu
## Català
### Verb

abaixareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de abaixar.
# abaixarives
## Català
### Verb

abaixarives
* (alguerès) Segona persona del singular (tu) del condicional de abaixar.
# abaixariva
## Català
### Verb

abaixariva
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) del condicional de abaixar.
* (alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de abaixar.
# abaixaràs
## Català
### Verb

abaixaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de abaixar.
# abaixarà
## Català
### Verb

abaixarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de abaixar.
# abaixaria
## Català
### Verb

abaixaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de abaixar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de abaixar.
# abaixarien
## Català
### Verb

abaixarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de abaixar.
# abaixaries
## Català
### Verb

abaixaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de abaixar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bai·xa·ri·es (5)
* Anagrames: esbiaixara, esbiaixarà
# abaixariven
## Català
### Verb

abaixariven
* (alguerès) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de abaixar.
# Uue
## Multilingüe
### Símbol

Uue
* Símbol químic de l'ununenni.
# Uuh
## Multilingüe
### Símbol

Uuh
* Símbol químic de l'ununhexi.
# Uuq
## Multilingüe
### Símbol

Uuq
* Símbol químic de l'ununquadi.
# Uus
## Multilingüe
### Símbol

Uus
* Símbol químic de l'ununsepti.

#### Sinònims

* Ts
# Uuo
## Multilingüe
### Símbol

Uuo
* Símbol químic de l'ununocti.

#### Sinònims

* Og
# Uut
## Multilingüe
### Símbol

Uut
* Símbol químic de l'ununtri.

#### Sinònims

* Nh
# Uun
## Multilingüe
### Símbol

Uun
* Símbol químic de l'ununnili.
# Uup
## Multilingüe
### Símbol

Uup
* Símbol químic de l'ununpenti.

#### Sinònims

* Mc
# Uxue
## Basc

   * Pronúncia: /u.ʃu.e/
   * Etimologia: D'origen incert, potser de huts ‎(«vida, desert»).

### Nom propi

Uxue anim.
* Prenom femení

#### Declinació

Nom propi animat en vocal
Cas
Indefinit
Absolutiu
Uxue
Ergatiu
Uxuek
Datiu
Uxueri
Genitiu
Uxueren
Comitatiu
Uxuerekin
Benefactiu
Uxuerentzat
Instrumental
Uxuez
Causal
Uxuerengatik
Locatius
Inessiu
Uxuerengan
Ablatiu
Uxuerengandik
Al·latiu
Uxuerengana
Terminatiu
Uxuerenganaino
Al·l. direcional
Uxuerenganantz
Gen. locatiu
Uxuerenganako :

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en basc
* Entrada «Uxue» a l’Elhuyar Hiztegia.
* Cerca Uxue a Wikidata
# Uuu
## Multilingüe
### Símbol

Uuu
* Símbol químic de l'unununi.
# Lyrae
## Multilingüe

   * Etimologia: Genitiu llatí de Lyra.

### Nom propi

Lyrae
* Nomenclatura pels estels de la constel·lació de la Lira.
    α Lyrae, β Lyrae, etc.

#### Derivats

* Lyr
# Lyn
## Multilingüe

   * Etimologia: Del genitiu llatí Lyncis.

### Abreviatura

Lyn
* Abreviatura de la Unió Astronòmica Internacional per la constel·lació del Linx.

#### Relacionats

* BorealsZodiacalsAustralsAndAntApsAqrAqlAraAriAurBooCaeCamCncCVnCMaCMiCapCarCasCenCepCetChaCirColComCrACrBCrvCrtCruCygDelDorDraEquEriForGemGruHerHorHyaHyiIndLacLeoLMiLepLibLupLynLyrMenMicMonMusNorOctOphOriPavPegPerPhePicPscPsAPupPyxRetSgeSgrScoSclSctSerSerSexTauTelTriTrATucUMaUMiVelVirVolVul
# Lynx
## Multilingüe

   * Etimologia: Nomenclatura de la Unió Astronòmica Internacional, del llatí lynx.

### Nom propi

Lynx
* (constel·lacions) el Linx

#### Relacionats

* Lyn (abreviatura)
* Lyncis (genitiu)
* BorealsZodiacalsAustralsAndromedaAntliaApusAquariusAquilaAraAriesAurigaBootesCaelumCamelopardalisCancerCanes VenaticiCanis MajorCanis MinorCapricornusCarinaCassiopeiaCentaurusCepheusCetusChamaeleonCircinusColumbaComa BerenicesCorona AustralisCorona BorealisCorvusCraterCruxCygnusDelphinusDoradoDracoEquuleusEridanusFornaxGeminiGrusHerculesHorologiumHydraHydrusIndusLacertaLeoLeo MinorLepusLibraLupusLynxLyraMensaMicroscopiumMonocerosMuscaNormaOctansOphiuchusOrionPavoPegasusPerseusPhoenixPictorPiscesPiscis AustrinusPuppisPyxisReticulumSagittaSagittariusScorpiusSculptorScutumSerpensSerpensSextansTaurusTelescopiumTriangulumTriangulum AustraleTucanaUrsa MajorUrsa MinorVelaVirgoVolansVulpecula

## Francès

   * Pronúncia: /lɛ̃ks/

### Nom propi

Lynx m.
* (astronomia) el Linx

#### Relacionats

* BorealsZodiacalsAustralsAndromèdeMachine pneumatiqueOiseau de paradisVerseauAigleAutelBélierCocherBouvierBurinGirafeCancerChiens de chasseGrand ChienPetit ChienCapricorneCarèneCassiopéeCentaureCéphéeBaleineCaméléonCompasColombeChevelure de BéréniceCouronne australeCouronne boréaleCorbeauCoupeCroix du SudCygneDauphinDoradeDragonPetit ChevalÉridanFourneauGémeauxGrueHerculeHorlogeHydreHydre mâleIndienLézardLionPetit LionLièvreBalanceLoupLynxLyreTableMicroscopeLicorneMoucheRègleOctantOphiuchusOrionPaonPégasePerséePhénixPeintrePoissonsPoisson australPoupeBoussoleRéticuleFlècheSagittaireScorpionSculpteurÉcu de SobieskiSerpentSerpentSextantTaureauTélescopeTriangleTriangle australToucanGrande OursePetite OurseVoilesViergePoisson volantPetit Renard
# Lyre
## Francès

   * Pronúncia: /liʁ/

### Nom propi

Lyre f.
* (astronomia) la Lira

#### Relacionats

* BorealsZodiacalsAustralsAndromèdeMachine pneumatiqueOiseau de paradisVerseauAigleAutelBélierCocherBouvierBurinGirafeCancerChiens de chasseGrand ChienPetit ChienCapricorneCarèneCassiopéeCentaureCéphéeBaleineCaméléonCompasColombeChevelure de BéréniceCouronne australeCouronne boréaleCorbeauCoupeCroix du SudCygneDauphinDoradeDragonPetit ChevalÉridanFourneauGémeauxGrueHerculeHorlogeHydreHydre mâleIndienLézardLionPetit LionLièvreBalanceLoupLynxLyreTableMicroscopeLicorneMoucheRègleOctantOphiuchusOrionPaonPégasePerséePhénixPeintrePoissonsPoisson australPoupeBoussoleRéticuleFlècheSagittaireScorpionSculpteurÉcu de SobieskiSerpentSerpentSextantTaureauTélescopeTriangleTriangle australToucanGrande OursePetite OurseVoilesViergePoisson volantPetit Renard
# Lyncis
## Multilingüe

   * Etimologia: Genitiu llatí de Lynx.

### Nom propi

Lyncis
* Nomenclatura pels estels de la constel·lació del Linx.
    α Lyncis, β Lyncis, etc.

#### Derivats

* Lyn
# Lyon
## Francès

   * Pronúncia: /li.jɔ̃/, /ljɔ̃/
   * Homòfon: lion
   * Àudio: Lió
   * Etimologia: Del llatí Lugdūnum, del gàl·lic Lugodunon, de Lugus ‎(«divinitat cèltica») i dunon ‎(«fortalesa»).

### Nom propi

Lyon
* Lió (ciutat de França)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en francès
# Lyr
## Multilingüe

   * Etimologia: Del genitiu llatí Lyrae.

### Abreviatura

Lyr
* Abreviatura de la Unió Astronòmica Internacional per la constel·lació de la Lira.

#### Relacionats

* BorealsZodiacalsAustralsAndAntApsAqrAqlAraAriAurBooCaeCamCncCVnCMaCMiCapCarCasCenCepCetChaCirColComCrACrBCrvCrtCruCygDelDorDraEquEriForGemGruHerHorHyaHyiIndLacLeoLMiLepLibLupLynLyrMenMicMonMusNorOctOphOriPavPegPerPhePicPscPsAPupPyxRetSgeSgrScoSclSctSerSerSexTauTelTriTrATucUMaUMiVelVirVolVul
# Lyme diseases
## Anglès
### Nom

Lyme diseases
* forma plural de Lyme disease
# Lyra
## Multilingüe

   * Etimologia: Nomenclatura de la Unió Astronòmica Internacional, del llatí lyra.

### Nom propi

Lyra
* (constel·lacions) la Lira

#### Relacionats

* Lyr (abreviatura)
* Lyrae (genitiu)
* BorealsZodiacalsAustralsAndromedaAntliaApusAquariusAquilaAraAriesAurigaBootesCaelumCamelopardalisCancerCanes VenaticiCanis MajorCanis MinorCapricornusCarinaCassiopeiaCentaurusCepheusCetusChamaeleonCircinusColumbaComa BerenicesCorona AustralisCorona BorealisCorvusCraterCruxCygnusDelphinusDoradoDracoEquuleusEridanusFornaxGeminiGrusHerculesHorologiumHydraHydrusIndusLacertaLeoLeo MinorLepusLibraLupusLynxLyraMensaMicroscopiumMonocerosMuscaNormaOctansOphiuchusOrionPavoPegasusPerseusPhoenixPictorPiscesPiscis AustrinusPuppisPyxisReticulumSagittaSagittariusScorpiusSculptorScutumSerpensSerpensSextansTaurusTelescopiumTriangulumTriangulum AustraleTucanaUrsa MajorUrsa MinorVelaVirgoVolansVulpecula
# L·L
## Català
### Lletra

L·L ‎(majúscula, minúscula l·l)
* Lletra L geminada amb punt volat.

#### Sinònims

* ela geminada

#### Notes

Només s’usa quan tot el mot s’escriu en majúscules. No existeix el grup *L·l ja que mai es troba a l’inici de mot.

#### Relacionats

Alfabet català: a A, b B, c C, d D, e E, f F, g G, h H, i I, j J, k K, l L, m M, n N, o O, p P, q Q, r R, s S, t T, u U, v V, w W, x X, y Y, z Z lletres modificades: à À, è È, é É, í Í, ï Ï, ò Ò, ó Ó, ú Ú, ü Ü, ç Ç, l·l L·L
# Theomnestum
## Llatí

   * Pronúncia: /tʰɛ.ɔmˈnɛs.tʊm/

### Nom propi

Theomnestum
* acusatiu singular de Theomnestus
# Theomolpum
## Llatí

   * Pronúncia: /tʰɛ.ɔˈmɔɫ.pʊm/

### Nom propi

Theomolpum
* acusatiu singular de Theomolpus
# Theomolpus
## Llatí

   * Pronúncia: /tʰɛ.ɔˈmɔɫ.pʊs/

### Nom propi

Theomolpus m. ‎(genitiu Theomolpī)
* Prenom masculí

#### Declinació

2a declinació -us, -ī :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | Theomolpus | - |
| Vocatiu | Theomolpe | - |
| Acusatiu | Theomolpum | - |
| Genitiu | Theomolpī | - |
| Datiu | Theomolpō | - |
| Ablatiu | Theomolpō | - |

### Vegeu també

* Gaffiot, Félix. «Theomolpus». A: Dictionnaire Latin - Français, 1934. París: Hachette, 1934, p. 1568.
# Theondae
## Llatí

   * Pronúncia: /tʰɛˈɔn.daj/

### Nom propi

Theondae
* genitiu singular de Theondās
* datiu singular de Theondās
# Theonda
## Llatí

   * Pronúncia: /tʰɛˈɔn.daː/

### Nom propi

Theondā
* vocatiu singular de Theondās
* ablatiu singular de Theondās
# Theomnestus
## Llatí

   * Pronúncia: /tʰɛ.ɔmˈnɛs.tʊs/

### Nom propi

Theomnestus m. ‎(genitiu Theomnestī)
* Prenom masculí

#### Declinació

2a declinació -us, -ī :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | Theomnestus | - |
| Vocatiu | Theomneste | - |
| Acusatiu | Theomnestum | - |
| Genitiu | Theomnestī | - |
| Datiu | Theomnestō | - |
| Ablatiu | Theomnestō | - |

### Vegeu també

* Gaffiot, Félix. «Theomnestus». A: Dictionnaire Latin - Français, 1934. París: Hachette, 1934, p. 1568.
# Theomolpi
## Llatí

   * Pronúncia: /tʰɛ.ɔˈmɔɫ.piː/

### Nom propi

Theomolpī
* genitiu singular de Theomolpus
# Theomolpo
## Llatí

   * Pronúncia: /tʰɛ.ɔˈmɔɫ.poː/

### Nom propi

Theomolpō
* datiu singular de Theomolpus
* ablatiu singular de Theomolpus
# Theon
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈtʰɛ.oːn/
   * Etimologia: Del grec antic Θέων ‎(Théōn).

### Nom propi

Theōn m. ‎(genitiu Theōnis)
* Teó, pintor de Samos.
* Teó, poeta satíric

#### Declinació

3a declinació -, -is (tema cons.) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | Theōn | - |
| Vocatiu | Theōn | - |
| Acusatiu | Theōnem | - |
| Genitiu | Theōnis | - |
| Datiu | Theōnī | - |
| Ablatiu | Theōne | - |

#### Derivats

* Theoninus

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Gaffiot, Félix. «Theon». A: Dictionnaire Latin - Français, 1934. París: Hachette, 1934, p. 1568.
# Theomolpe
## Llatí

   * Pronúncia: /tʰɛ.ɔˈmɔɫ.pɛ/

### Nom propi

Theomolpe
* vocatiu singular de Theomolpus
# abatengatik
## Basc
### Nom

abatengatik
* causal indefinit de abat
* causal definit plural de abat
# abatereu
## Català

   * Pronúncia: oriental /əβətəˈɾɛw/, occidental /aβateˈɾɛw/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

abatereu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de abatre.
    Forma col·loquial per [vosaltres/vós] abatreu.
# abateran
## Català

   * Pronúncia: oriental /ə.βə.təˈɾan/, occidental /a.βa.teˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

abateran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de abatre.
    Forma col·loquial per [ells/elles/vostès] abatran.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ba·te·ran (4)
* Anagrames: batanaré, batanera
# abateres
## Català

   * Pronúncia: oriental /ə.βəˈte.ɾəs/, occidental /a.βaˈte.ɾes/
   * Rimes: -eɾes

### Verb

abateres
* Segona persona del singular (tu) del passat simple de abatre.
    [Tu] abateres o vas/vares abatre.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb abatre.
    Forma valenciana: [tu] abatessis, abatesses o abateres.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ba·te·res (4)
* Anagrames: esbatera, esbaterà
# abateria
## Català

   * Pronúncia: oriental /əβətəˈɾiə/, nord-occidental /aβateˈɾiɛ/, /aβateˈɾie/

### Verb

abateria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de abatre.
    Forma col·loquial per [jo] abatria.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de abatre.
    Forma col·loquial per [ell/ella/vostè] abatria.
# abatentzat
## Basc
### Nom

abatentzat
* benefactiu definit plural de abat
* benefactiu indefinit de abat
# abatera
## Català

   * Pronúncia: oriental /ə.βəˈte.ɾə/, occidental /a.baˈte.ɾa/
   * Rimes: -eɾa

### Verb

abatera
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb abatre.
    [Jo] abatés o abatera.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb abatre.
    [Ell/ella/vostè] abatés o abatera.
# abateren
## Català

   * Pronúncia: oriental /ə.βəˈte.ɾən/, occidental /a.baˈte.ɾen/
   * Rimes: -eɾen

### Verb

abateren
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de abatre.
    [Ells/elles/vostès] abateren o van/varen abatre.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb abatre.
    Forma valenciana: [ells/elles/vostès] abatessin, abatessen o abateren.
# Vallmanya
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəʎˈma.ɲə/, balear /vəʎˈma.ɲə/ septentrional /bəɫˈma.ɲə/ Occidental: nord-occidental /baʎˈma.ɲa/ valencià /vaʎˈma.ɲa/, /baʎˈma.ɲa/
   * Rimes: -aɲa
   * Etimologia: Del llatí valle magna ‎(literalment «vall gran»).

### Nom propi

Vallmanya
* Municipi del Conflent en una àmplia vall a l’est del Canigó.
* Poble del municipi de Tordera (Maresme).
* Poble del municipi de Pinós (Solsonès).
* Nucli del municipi d’Alcarràs (Segrià).
* Cognom

#### Derivats

* vallmanyí

#### Variants

* (cognom) Vallmaña, Valmaña

#### Traduccions

* Francès: Valmanya $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: Vall·ma·nya (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, OnCat, GEC, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Vallver
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəʎˈβe/, balear /vəʎˈve/ Occidental: nord-occidental /baʎˈβe/ valencià /vaʎˈveɾ/, /baʎˈβeɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: Variant arcaica de Bellver.

### Nom propi

Vallver
* Cognom

#### Relacionats

* Bellber, Vallvé

### Miscel·lània

* Síl·labes: Vall·ver (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Vallirana
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bə.ʎiˈɾa.nə/, balear /və.ʎiˈɾa.nə/ Occidental: nord-occidental /ba.ʎiˈɾa.na/ valencià /va.ʎiˈɾa.na/, /ba.ʎiˈɾa.na/
   * Rimes: -ana
   * Etimologia: Del llatí [villa] Valeriāna alterat per analogia amb vall, de Valerius ‎(«Valeri»). Documentat Valleriana, Valirana, Valleirana al segle X.

### Nom propi

Vallirana
* Municipi del Baix Llobregat situat al fons de la vall de la riera de Cervelló entre el massís de l’Ordal i el Llobregat.
* Cognom d’origen toponímic

### Miscel·lània

* Síl·labes: Va·lli·ra·na (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, OnCat, GEC
# Vallvidrera
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəʎ.βiˈðɾe.ɾə/, balear /vəʎ.viˈðɾe.ɾə/ Occidental: nord-occidental /baʎ.βiˈðɾe.ɾa/ valencià /vaʎ.viˈðɾe.ɾa/, /baʎ.βiˈðɾe.ɾa/
   * Rimes: -eɾa

### Nom propi

Vallvidrera
* Barri del districte de Sarrià-Sant Gervasi al municipi de Barcelona.

#### Etimologia

L’origen del topònim Vallvidrera ha tingut diverses explicacions etimològiques, si bé la comunament acceptada és la feta pel Dr. Josep Balari i Jovany, en la seva obra “Orígenes Históricos de Cataluña” publicada l’any 1899, on diu:
"Vallvidrera: cuyo nombre deriva de vallevitraria, que se lee en un documento del año 1073 (Arxivo de Aragón, Ramón Berenguer nº 451). No procede de vitrarius, vidriero o fabricante de vidrio, como a primera vista parece, lo cual daria lugar a la sospecha de que hubo en dicho valle alguna fabrica de vidrio, si no del nombre de la hierba parietaria o cañarroya llamada vitriaria en latín y conocida por morella roquera en catalán. Que no es una simple conjetura lo prueba el nombre de valle vitrearia que con referencia a dicho valle se lee en un documento del año 1066. AA Cartulario de St. Cugat del Vallès nº 727"
Tot i així, altres justificacions del topònim fan referència a la traducció vall de vidre, en base a l’emblema de l’escut municipal que estava representat per dos copes de vidre i enmig un arboç.

### Miscel·lània

* Síl·labes: Vall·vi·dre·ra (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
# Vallmaña
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəʎˈma.ɲə/, balear /vəʎˈma.ɲə/ Occidental: nord-occidental /baʎˈma.ɲa/ valencià /vaʎˈma.ɲa/, /baʎˈma.ɲa/
   * Etimologia: Grafia arcaica de Vallmanya.

### Nom propi

Vallmaña
* Cognom

#### Variants

* Valmaña

### Miscel·lània

* Síl·labes: Vall·ma·ña (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Vallribera
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌbaʎ.riˈβe.ɾə/, balear /ˌvaʎ.riˈbe.ɾə/ Occidental: nord-occidental /ˌbaʎ.riˈβe.ɾa/ valencià /ˌvaʎ.riˈbe.ɾa/, /ˌbaʎ.riˈβe.ɾa/
   * Rimes: -eɾa
   * Etimologia: De l'occità Vallribiera.

### Nom propi

Vallribera
* Cognom d’origen occità

### Miscel·lània

* Síl·labes: Vall·ri·be·ra (4)

### Vegeu també

* Cerca Vallribera a Wikidata
* Obres de referència: DCVB
* Antropònims catalans d'origen occità
# Vallsabollera
## Català
### Nom propi

Vallsabollera
* (arcaisme) Forma alternativa de Vallcebollera.

### Miscel·lània

* Síl·labes: Vall·sa·bo·lle·ra (5)