OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# rectoria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /rək.tuˈɾi.ə/ balear /rək.toˈɾi.ə/, /rək.tuˈɾi.ə/ Occidental: /rek.toˈɾi.a/ Informal: mallorquí /rət.toˈɾi.ə/, menorquí /rət.tuˈɾi.ə/
   * Rimes: -ia
   * Etimologia: De rector i el sufix -ia, segle XIV.

### Nom

rectoria f. ‎(plural rectories)
* Càrrec i condició de rector, que governa una parròquia.
* Casa i oficina del rector d’una església.

#### Sinònims

* abadia (occidental), ca mossènyer (eivissenc)

#### Traduccions

* Anglès: rectorship $^{(en)}$
* Castellà: rectoría $^{(es)}$ f.
* Italià: rettorato $^{(it)}$ m.
* Anglès: rectory $^{(en)}$
* Castellà: rectoría $^{(es)}$ f.
* Francès: cure $^{(fr)}$ f., presbytère $^{(fr)}$ m.
* Italià: canonica $^{(it)}$ f., rettorato $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: rec·to·ri·a (4)
* Anagrames: retorcia, retòrica, torceria

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* Petit Atles Lingüístic del Domini Català
# pràctica
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈpɾak.ti.kə/, occidental /ˈpɾak.ti.ka/
       Informal: septentrional /pɾəkˈti.kə/

### Nom

pràctica f. ‎(plural pràctiques)
* Exercici del que prèviament s'ha après de forma teòrica.

#### Sinònims

* experiència

#### Traduccions

* Alemany: Übung $^{(de)}$ f.
* Anglès: practice $^{(en)}$
* Àrab: تَدْرِيب $^{(ar)}$ m.
* Armeni: պարապմունք $^{(hy)}$ ‎(parapmunk)
* Belarús: пра́ктыка $^{(be)}$ f. ‎(pràktika)
* Búlgar: пра́ктика $^{(bg)}$ f. ‎(pràktika)
* Castellà: práctica $^{(es)}$
* Coreà: 연습 $^{(ko)}$ ‎(yeonseup)
* Eslovac: cvičenie $^{(sk)}$ n.
* Eslovè: urjenje $^{(sl)}$ n.
* Esperanto: praktikado $^{(eo)}$
* Finès: harjoitus $^{(fi)}$
* Francès: practique $^{(fr)}$
* Gallec: práctica $^{(gl)}$ f.
* Grec: εξάσκηση $^{(el)}$ f. ‎(exàskissi)
* Grec antic: ἄσκησις $^{(grc)}$ f. ‎(áskēsis)
* Hindi: अभ्यास $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: gyakorlás $^{(hu)}$
* Ídix: פּראַקטיק‎ $^{(yi)}$ f.
* Indonesi: latihan $^{(id)}$
* Italià: pratica $^{(it)}$
* Japonès: 練習 $^{(ja)}$
* Macedoni: пракса $^{(mk)}$ f.
* Maori: parakitihi $^{(mi)}$
* Neerlandès: oefening $^{(nl)}$ f.
* Noruec: øvelse $^{(no)}$ m.
* Polonès: praktyka $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: prática $^{(pt)}$ f.
* Romanès: practică $^{(ro)}$ f.
* Rus: пра́ктика $^{(ru)}$ f. ‎(pràktika)
* Suec: övning $^{(sv)}$ c.
* Tai: หัด $^{(th)}$
* Txec: cvičení $^{(cs)}$
* Ucraïnès: пра́ктика $^{(uk)}$ f. ‎(pràktika)
* Vietnamita: sự luyện tập $^{(vi)}$
* Xinès: 練習 $^{(zh)}$ ‎(练习, liànxí)

### Adjectiu

pràctica f. ‎(plural pràctiques)
* Forma femenina de pràctic.

### Miscel·lània

* Síl·labes: pràc·ti·ca (3)
# práctica
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈpɾak.ti.ka/
       Americà: alt /ˈpɾak.t(i).ka/, baix /ˈpɾak.ti.ka/
   * Rimes: -aktika

### Adjectiu

práctica f. ‎(plural prácticas)
* forma femenina de práctico
# practicà
## Català

   * Pronúncia: oriental /pɾək.tiˈka/, occidental /pɾak.tiˈka/
   * Rimes: -a

### Verb

practicà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de practicar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: prac·ti·cà (3)
# practiqués
## Català

   * Pronúncia: oriental /pɾək.tiˈkes/, occidental /pɾak.tiˈkes/
   * Rimes: -es

### Verb

practiqués
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb practicar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb practicar.

#### Variants

* [1] practiquessi, practiquessa, practiqueguessa, practicàs, practicara
* [2] practiquessi, practiquegués, practicàs, practicara

### Miscel·lània

* Síl·labes: prac·ti·qués (3)
* Heterograma de 10 lletres (aceipqrstu)
# pral.
## Català
### Abreviatura

pral.
* (adreces) principal

### Vegeu també

* Abreviacions, Criteris de la Universitat de Barcelona.
# pregària
## Català

   * Pronúncia: oriental /pɾəˈɣa.ɾi.ə/, occidental /pɾeˈɣa.ɾi.a/
   * Rimes: -aɾia
   * Etimologia: Del llatí precarĭa, segle XIV.

### Nom

pregària f. ‎(plural pregàries)
* Oració adreçada a la divinitat per a demanar un favor, de vegades amb un oferiment personal a canvi.

#### Traduccions

* Albanès: lutje $^{(sq)}$, namaz $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Gebet $^{(de)}$ n.
* Anglès: prayer $^{(en)}$
* Àrab: صَلَاة $^{(ar)}$ f.
* Arameu: צלותא‎ $^{(arc)}$ f., תפילה‎ $^{(arc)}$
* Basc: otoitz $^{(eu)}$
* Belarús: малі́тва $^{(be)}$ f. ‎(malitva)
* Bengalí: প্রার্থনা $^{(bn)}$
* Búlgar: моли́тва $^{(bg)}$ f. ‎(molitva)
* Castellà: plegaria $^{(es)}$ f., ruego $^{(es)}$ m., oración $^{(es)}$ f.
* Coreà: 기도 $^{(ko)}$ ‎(gido)
* Danès: bøn $^{(da)}$ c.
* Eslovac: modlitba $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: molitev $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: preĝo $^{(eo)}$
* Estonià: palve $^{(et)}$
* Feroès: bøn $^{(fo)}$ f.
* Finès: rukous $^{(fi)}$
* Francès: prière $^{(fr)}$ f.
* Friülà: preiere $^{(fur)}$ f., orazion $^{(fur)}$ f.
* Georgià: ლოცვა $^{(ka)}$ n. ‎(lotsva)
* Grec: προσευχή $^{(el)}$ f. ‎(prossevkhí)
* Grec antic: εὐχή $^{(grc)}$ f. ‎(eukhḗ)
* Hindi: प्रार्थना $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: ima $^{(hu)}$
* Ídix: תּפֿילה‎ $^{(yi)}$ f.
* Indonesi: salat $^{(id)}$, solat $^{(id)}$
* Irlandès: guí $^{(ga)}$ f., urnaí $^{(ga)}$ m.
* Italià: preghiera $^{(it)}$ f., orazione $^{(it)}$ f.
* Japonès: 祈り $^{(ja)}$
* Kazakh: бата $^{(kk)}$ ‎(bata), намаз $^{(kk)}$ ‎(namaz)
* Khmer: ធម៌ $^{(km)}$
* Kirguís: дуба $^{(ky)}$ ‎(duba), намаз $^{(ky)}$ ‎(namaz)
* Kurd: nivêj $^{(ku)}$
* Lituà: malda $^{(lt)}$ f.
* Llatí: oratio $^{(la)}$ f., precatio $^{(la)}$ f., prex $^{(la)}$ f.
* Luxemburguès: Gebiet $^{(lb)}$ n.
* Mongol: залбирал $^{(mn)}$
* Neerlandès: gebed $^{(nl)}$ n.
* Noruec: bønn $^{(no)}$
* Occità: prèga $^{(oc)}$ f.
* Persa: نماز‎ $^{(fa)}$
* Polonès: modlitwa $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: oração $^{(pt)}$ f., prece $^{(pt)}$ f.
* Retoromànic: uraziun $^{(rm)}$ f., oraziun $^{(rm)}$ f.
* Romanès: rugăciune $^{(ro)}$ f.
* Rus: моли́тва $^{(ru)}$ f. ‎(molitva)
* Sànscrit: प्रार्थना $^{(sa)}$
* Serbocroat: молитва $^{(sh)}$, molitva $^{(sh)}$ f.
* Suahili: swala $^{(sw)}$
* Suec: bön $^{(sv)}$
* Tadjik: намоз $^{(tg)}$, дуъо $^{(tg)}$
* Tagal: dasal $^{(tl)}$
* Tai: อธิษฐาน $^{(th)}$
* Tàtar: намаз $^{(tt)}$, дога $^{(tt)}$
* Telugu: ప్రార్థన $^{(te)}$
* Turc: dua $^{(tr)}$, namaz $^{(tr)}$
* Txec: modlitba $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: моли́тва $^{(uk)}$ f. ‎(molitva)
* Urdú: نماز‎ $^{(ur)}$ f.
* Uzbek: duo $^{(uz)}$, namoz $^{(uz)}$
* Xinès: 祈禱 $^{(zh)}$ ‎(祈祷, qídǎo)

### Miscel·lània

* Síl·labes: pre·gà·ri·a (4)
* Anagrama: arpegiar

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# pregàries
## Català

   * Pronúncia: oriental /pɾəˈɣa.ɾi.əs/, occidental /pɾeˈɣa.ɾi.es/
   * Rimes: -aɾies

### Nom

pregàries f. pl.
* Forma plural de pregària.

### Miscel·lània

* Síl·labes: pre·gà·ri·es (4)
* Anagrames: aspergiré, espargiré
# pregaries
## Català
### Verb

pregaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de pregar.

#### Variants

* pregarives

### Miscel·lània

* Síl·labes: pre·ga·ri·es (4)
* Anagrames: aspergiré, espargiré
# premeré
## Català

   * Pronúncia: oriental /pɾə.məˈɾe/, occidental /pɾe.meˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

premeré
* Primera persona del singular (jo) del futur de prémer.

### Miscel·lània

* Síl·labes: pre·me·ré (3)
# premere
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈprɛ.mɛ.rɛ/

### Verb

premere
* infinitiu del present actiu de premō
# proteïnúria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pɾu.tə.iˈnu.ɾi.ə/ balear /pɾo.tə.iˈnu.ɾi.ə/, /pɾu.tə.iˈnu.ɾi.ə/ Occidental: /pɾo.te.iˈnu.ɾi.a/
   * Rimes: -uɾia
   * Etimologia: De proteïna i el sufix -úria.

### Nom

proteïnúria f. ‎(plural proteïnúries)
* Presència de proteïnes en orina en una concentració superior a la normal.

#### Traduccions

* Alemany: Eiwessausscheidung $^{(de)}$
* Anglès: proteinuria $^{(en)}$
* Castellà: proteinuria $^{(es)}$ f.
* Francès: protéinurie $^{(fr)}$ f.
* Italià: proteinuria $^{(it)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: pro·te·ï·nú·ri·a (6)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DEM
# pródiga
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈpɾo.ði.ɣa\
       Americà: alt /ˈpɾo.di.ɡa/, baix \ˈpɾo.ði.ɣa\

### Adjectiu

pródiga f. ‎(plural pródigas)
* forma femenina de pródigo

### Miscel·lània

* Síl·labes: pró·di·ga (3)
* Heterograma de 7 lletres (adgiopr)
* Anagrama: gripado
# pròrroga
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈpɾɔ.ru.ɣə/ balear /ˈpɾɔ.ro.ɣə/, /ˈpɾɔ.ru.ɣə/ Occidental: /ˈpɾɔ.ro.ɣa/
   * Etimologia: De prorrogar.

### Nom

pròrroga f. ‎(plural pròrrogues)
* Temps de més que es dóna per ajornar la invalidesa d'un acte.
    De fet, Presidència va sol·licitar a la Junta Electoral Central la pròrroga del termini per a la presentació de candidatures als comicis municipals, ja que no s'havien pogut presentar a temps les llistes definitives de la UCD.
* (esports) Temps afegit a un partit, quan és necessari que no acabi en empat.
    A més, el jove equip vallenc, reforçat amb jugadors del CN Reus Ploms, del Reus Deportiu i del Nàstic, va doblegar el juvenil del Picadero, per 9 punts de diferència ( 51 - 42 ), en la pròrroga del partit

#### Traduccions

* Anglès: extra time $^{(en)}$
* Castellà: prórroga $^{(es)}$
* Frisó septentrional: prorogation $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: pròr·ro·ga (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
* ↑ Cristian Ferrer González, Lluitadors quotidians: L'antifranquisme, el canvi polític i la construcció de la democràcia al Montsià (1972-1979), 2013
* ↑ Josep Lluís Navarro Morató, Història del Club Bàsquet Valls, 1996
# prorroga
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pɾuˈrɔ.ɣə/ balear /pɾoˈrɔ.ɣə/, /pɾuˈrɔ.ɣə/ Occidental: nord-occidental /pɾoˈrɔ.ɣa/ valencià /pɾoˈrɔ.ɣa/, /pɾoˈrɔ.ɣɔ/
   * Rimes: -ɔɡa

### Verb

prorroga
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de prorrogar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb prorrogar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: pror·ro·ga (3)
# prorrogues
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pɾuˈrɔ.ɣəs/ balear /pɾoˈrɔ.ɣəs/, /pɾuˈrɔ.ɣəs/ Occidental: /pɾoˈrɔ.ɣes/
   * Rimes: -ɔɡes

### Verb

prorrogues
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de prorrogar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb prorrogar.

#### Variants

* [2] prorroguis, prorrogos

### Miscel·lània

* Síl·labes: pror·ro·gues (3)
# purí
## Caló català

   * Pronúncia: /puˈɾi/
   * Etimologia: Del romaní phuri, femení de phuro.

### Adjectiu

purí
* forma femenina de puró ‎(«vella»)

### Vegeu també

* Moser, Alina. Mirades sobre el caló català, Universitat de Barcelona, 2016
# puri
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈpuː.riː/

### Adjectiu

pūrī
* nominatiu masculí plural de pūrus
* vocatiu masculí plural de pūrus
* genitiu masculí singular de pūrus
* genitiu neutre singular de pūrus
# puros
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈpu.ɾus/ balear /ˈpu.ɾos/, /ˈpu.ɾus/ Occidental: /ˈpu.ɾos/

### Nom

puros m. pl.
* Forma plural de puro.

### Miscel·lània

* Síl·labes: pu·ros (2)
* Anagrama: porus

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈpu.ɾos/, meridional /ˈpu.ɾoh/
       Americà: alt /ˈpu.(ɾo)s/, baix /ˈpu.ɾoh/, austral /ˈpu.ɾos/
   * Rimes: -uɾos

### Nom

puros m. pl.
* forma plural de puro

### Adjectiu

puros m. pl.
* forma plural de puro

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈpuː.roːs/

### Adjectiu

pūrōs
* acusatiu masculí plural de pūrus
# pèrs
## Català antic
### Nom

pèrs
* forma plural de pèr
# sacristanes
## Català

   * Pronúncia: oriental /sə.kɾisˈta.nəs/, occidental /sa.kɾisˈta.nes/
   * Rimes: -anes

### Nom

sacristanes f. pl.
* Forma plural de sacristana.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sa·cris·ta·nes (4)
# querré
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /keˈre/
       Americà: alt /k(e)ˈre/, baix /keˈre/
   * Rimes: -e

### Verb

querré
* primera persona del singular (yo) del futur d'indicatiu del verb querer
# radio-
## Català

   * Etimologia:
       De radi ‎(«os de l'avantbraç»).
       Del llatí radius ‎(«raig»).
       Prefixoides de radioactiu, radiocomunicació.

### Prefix

radio-
* Relatiu a l'os del radi.
* Radiació.
** Relacionat amb els raigs X.
** Condició de radioactiu.
* De radiocomunicació.

#### Derivats
### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# Radio
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈʀaːdi̯o/
àudio  àudio

### Nom

Radio n. ‎(genitiu Radios, plural Radios)
* ràdio

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | das | Radio | die | Radios |
| Genitiu | des | Radios | der | Radios |
| Datiu | dem | Radio | den | Radios |
| Acusatiu | das | Radio | die | Radios |
# ràdio
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈra.ði.u/ balear /ˈra.ði.o/, /ˈra.ði.u/ Occidental: /ˈra.ði.o/
   * Etimologia: Reducció de compostos amb el prefix radio-.

### Nom

ràdio f. ‎(plural ràdios)
* Radiotelefonia.
** Dispositiu emissor i receptor de radiotelefonia.
* Radiodifusió.
** Dispositiu receptor de radiodifusió, radioreceptor.
** Estació emissora de radiodifusió, radioemissora.
* Radiografia.

#### Traduccions

* Afrikaans: radio $^{(af)}$
* Albanès: radio $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Radio $^{(de)}$
* Anglès: radio $^{(en)}$
* Àrab: مِذْيَاع‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: ռադիո $^{(hy)}$ ‎(radió)
* Asturià: radio $^{(ast)}$ f.
* Basc: irrati $^{(eu)}$
* Belarús: ра́дыё $^{(be)}$ n. ‎(ràdio)
* Bretó: radio $^{(br)}$ m.
* Castellà: radio $^{(es)}$
* Coreà: 라디오 $^{(ko)}$ ‎(radio)
* Còrnic: radyo $^{(kw)}$ m.
* Danès: radio $^{(da)}$
* Eslovac: rádio $^{(sk)}$ n.
* Eslovè: radio $^{(sl)}$ n.
* Esperanto: radio $^{(eo)}$
* Estonià: raadio $^{(et)}$
* Feroès: útvarp $^{(fo)}$ n.
* Finès: radio $^{(fi)}$
* Francès: radio $^{(fr)}$
* Gallec: radio $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: radio $^{(cy)}$ m.
* Georgià: რადიო $^{(ka)}$ ‎(ràdio)
* Grec: ράδιο $^{(el)}$ n. ‎(ràdio)
* Hebreu: רַדְיוֹ‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: रेडियो $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: rádió $^{(hu)}$
* Ídix: ראַדיאָ‎ $^{(yi)}$ m.
* Indonesi: radio $^{(id)}$
* Irlandès: raidió $^{(ga)}$ m.
* Islandès: útvarp $^{(is)}$ n.
* Italià: radio $^{(it)}$
* Japonès: ラジオ $^{(ja)}$ ‎(rajio)
* Kazakh: радио $^{(kk)}$ ‎(radïo/radio)
* Kirguís: радио $^{(ky)}$ ‎(radio)
* Letó: radio $^{(lv)}$
* Lituà: radijas $^{(lt)}$
* Luxemburguès: Funk $^{(lb)}$ m.
* Macedoni: ра́дио $^{(mk)}$ n.
* Malai: radio $^{(ms)}$
* Mongol: радио $^{(mn)}$
* Noruec: radio $^{(no)}$ m.
* Polonès: radio $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: rádio $^{(pt)}$ m.
* Romanès: radio $^{(ro)}$
* Rus: ра́дио $^{(ru)}$ n. ‎(ràdio)
* Serbocroat: радио $^{(sh)}$, radio $^{(sh)}$ m.
* Suahili: redio $^{(sw)}$
* Suec: radio $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: радио $^{(tg)}$
* Tai: วิทยุ $^{(th)}$
* Tàtar: радио $^{(tt)}$
* Ucraïnès: ра́діо $^{(uk)}$ n. ‎(ràdio)
* Uzbek: radio $^{(uz)}$
* Vietnamita: truyền thanh $^{(vi)}$
* Xinès: 無線電 $^{(zh)}$ ‎(无线电, wúxiàndiàn)

### Miscel·lània

* Síl·labes: rà·di·o (3)
* Anagrames: adori, adorí, iodar, odiar, ordia, ordià

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# rádio
## Portuguès
### Nom

rádio m. ‎(plural radios)
* radi (os del braç)
* radi (element químic)
* ràdio

#### Relacionats

| $_1$ H | | | | | | | | | | | | | | | | | $_2$ He |
| $_3$ Li | $_4$ Be | | | | | | | | | | | $_5$ B | $_6$ C | $_7$ N | $_8$ O | $_9$ F | $_{10}$ Ne |
| $_{11}$ Na | $_{12}$ Mg | | | | | | | | | | | $_{13}$ Al | $_{14}$ Si | $_{15}$ P | $_{16}$ S | $_{17}$ Cl | $_{18}$ Ar |
| $_{19}$ K | $_{20}$ Ca | $_{21}$ Sc | $_{22}$ Ti | $_{23}$ V | $_{24}$ Cr | $_{25}$ Mn | $_{26}$ Fe | $_{27}$ Co | $_{28}$ Ni | $_{29}$ Cu | $_{30}$ Zn | $_{31}$ Ga | $_{32}$ Ge | $_{33}$ As | $_{34}$ Se | $_{35}$ Br | $_{36}$ Kr |
| $_{37}$ Rb | $_{38}$ Sr | $_{39}$ Y | $_{40}$ Zr | $_{41}$ Nb | $_{42}$ Mo | $_{43}$ Tc | $_{44}$ Ru | $_{45}$ Rh | $_{46}$ Pd | $_{47}$ Ag | $_{48}$ Cd | $_{49}$ In | $_{50}$ Sn | $_{51}$ Sb | $_{52}$ Te | $_{53}$ I | $_{54}$ Xe |
| $_{55}$ Cs | $_{56}$ Ba | * | $_{72}$ Hf | $_{73}$ Ta | $_{74}$ W | $_{75}$ Re | $_{76}$ Os | $_{77}$ Ir | $_{78}$ Pt | $_{79}$ Au | $_{80}$ Hg | $_{81}$ Tl | $_{82}$ Pb | $_{83}$ Bi | $_{84}$ Po | $_{85}$ At | $_{86}$ Rn |
| $_{87}$ Fr | $_{88}$ Ra | ** | $_{104}$ Rf | $_{105}$ Db | $_{106}$ Sg | $_{107}$ Bh | $_{108}$ Hs | $_{109}$ Mt | $_{110}$ Ds | $_{111}$ Rg | $_{112}$ Cn | $_{113}$ Nh | $_{114}$ Fl | $_{115}$ Mc | $_{116}$ Lv | $_{117}$ Ts | $_{118}$ Og |
| * | * | $_{57}$ La | $_{58}$ Ce | $_{59}$ Pr | $_{60}$ Nd | $_{61}$ Pm | $_{62}$ Sm | $_{63}$ Eu | $_{64}$ Gd | $_{65}$ Tb | $_{66}$ Dy | $_{67}$ Ho | $_{68}$ Er | $_{69}$ Tm | $_{70}$ Yb | $_{71}$ Lu |
| ** | ** | $_{89}$ Ac | $_{90}$ Th | $_{91}$ Pa | $_{92}$ U | $_{93}$ Np | $_{94}$ Pu | $_{95}$ Am | $_{96}$ Cm | $_{97}$ Bk | $_{98}$ Cf | $_{99}$ Es | $_{100}$ Fm | $_{101}$ Md | $_{102}$ No | $_{103}$ Lr |
# rajas
## Francès

   * Pronúncia: /ʁaˈdʒa/

### Nom

rajas m. pl.
* forma plural de raja
# rapís
## Català
### Verb

rapís
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de rapissar.

#### Variants

* rapisso

### Miscel·lània

* Anagrames: arpis, aspir, aspri, asprí, paris, parís, París, pisar, sipar $^{(revers)}$
# rapis
## Català

   * Pronúncia: /ˈra.pis/
   * Rimes: -apis

### Verb

rapis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb rapar.
    [Que tu] rapis o rapes; [tu] no rapis o rapes.

#### Sinònims

* rapos, forma col·loquial.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ra·pis (2)
* Anagrames: arpis, aspir, aspri, asprí, paris, parís, París, pisar, sipar $^{(revers)}$

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈra.pɪs/

### Verb

rapis
* segona persona singular del present d'indicatiu actiu de rapiō
# raśaj
## Romaní

   * Etimologia: Del sànscrit ऋषि ‎(ṛ́ṣi, «cantor d’himnes sagrats»).

### Nom

raśaj o rašaj o rashay m. ‎(plural raśaja, oblic raśajes)
* capellà, sacerdot
* clergue
* monjo

#### Sinònims

* (capellà, sacerdot) lilvarno, thavlărdo
* (sacerdot) ćovexano, ćhorvalo, ćhoralo, devlikano, khangerăqo

#### Derivats

* raśanĭ ‎(«monja»)

#### Descendents

* Caló català: arahai ‎(ərəxáj)
* Caló espanyol: arajay ‎(araxáj)
** Caló brasiler: arachare ‎(arašári)

### Vegeu també

* Cizmich, Perseo; Adiego, Ignasi-Xavier. Rromani ćhib - Diccionari romaní-català / català-romaní. Círculo Rojo, 2022. ISBN 978-84-1155-225-7.
# rebaté
## Català

   * Pronúncia: oriental /rə.βəˈte/, occidental /re.βaˈte/
   * Rimes: -e

### Verb

rebaté
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de rebatre.
    [Ell/ella/vostè] rebaté o va rebatre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·ba·té (3)
* Anagrama: bateré
# recaré
## Català

   * Pronúncia: oriental /rə.kəˈɾe/, occidental /re.kaˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

recaré
* Primera persona del singular (jo) del futur de recar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·ca·ré (3)
* Anagrama: crearé
# recare
## Italià

   * Pronúncia: /reˈkaː.re/
   * Etimologia: Del gòtic rekan, del protogermànic *rekaną.

### Verb

recare trans. ‎(pronominal recarsi)
* portar, carregar
    Le notizie che tu rechi sono gravi.Les notícies que portes són greus.
    «Da questi due, se tu rechi a mente lo Genesi dal principio, [...]» ((Dante, Inferno))D'aquests dos, si recordes el començament del Gènesi, [...]

#### Conjugació
### Miscel·lània

* Síl·labes: re·cà·re (3)
# recepté
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /re.θepˈte/
       Americà: alt /r(e).sepˈte/, baix /re.sepˈte/
   * Rimes: -e

### Verb

recepté
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb receptar
# recepte
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /reˈθep.te/
       Americà: alt /r(e)ˈsep.te/, baix /reˈsep.te/
   * Rimes: -epte

### Verb

recepte
* primera persona del singular (yo) del present de subjuntiu del verb receptar
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del present de subjuntiu del verb receptar
* segona persona del singular (tú, vos) de l'imperatiu del verb receptar
# reca
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈre.kə/, occidental /ˈre.ka/
   * Rimes: -eka

### Verb

reca
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de recar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb recar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·ca (2)
* Anagrames: acer $^{(alfagrama)}$, acre, care, cera, crea, creà

## Italià
### Verb

reca
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del present d'indicatiu de recare
* segona persona singular (tu) de l'imperatiu de recare
# regué
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \reˈɣe\
       Americà: alt /reˈɡe/, baix \reˈɣe\
   * Rimes: -e

### Verb

regué
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb regar
# regue
## Català
### Verb

regue
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de regar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb regar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb regar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb regar.

#### Variants

* [1] rego, regui, reg
* [2] regui, rego
* [3] regui, rego
* [4] regui

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·gue (2)
# escolà major
## Català

   * Etimologia: Per la funció de cap dels escolans.

### Nom

escolà major m. ‎(plural escolans majors)
* (mallorquí) sagristà

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DCVB
# escolans majors
## Català
### Nom

escolans majors m. pl.
* Forma plural de escolà major.
# retentaréis
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /re.ten.taˈɾeis/, meridional \re.teŋ.taˈɾeih\
       Americà: alt /re.ten.taˈɾe(i)s/, baix \re.teŋ.taˈɾeih\, austral /re.ten.taˈɾeis/
   * Rimes: -eis

### Verb

retentaréis
* segona persona del plural (vosotros, vosotras) del futur d'indicatiu del verb retentar
# retentareis
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /re.tenˈta.ɾeis/, meridional \re.teŋˈta.ɾeih\
       Americà: alt /re.tenˈta.(ɾei)s/, baix \re.teŋˈta.ɾeih\, austral /re.tenˈta.ɾeis/
   * Rimes: -aɾeis

### Verb

retentareis
* segona persona del plural (vosotros, vosotras) del futur de subjuntiu del verb retentar
# Rodès
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ruˈðɛs/ balear /roˈðəs/, /ruˈðɛs/ septentrional /ruˈðes/ Occidental: /roˈðes/
   * Rimes: -ɛs
   * Etimologia: Del llatí Rutēni ‎(«rutens»).

### Nom propi

Rodès
* Municipi del Conflent situat a l’oest de Vinçà.

#### Derivats

* rodesenc (gentilici)

#### Variants

* Rodés

#### Traduccions

* Francès: Rodès $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ro·dès (2)
* Anagrames: doser, odres, ordes, redòs, redós

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, GEC
# rodés
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ruˈðes/ balear /roˈðes/, /ruˈðes/ Occidental: /roˈðes/
   * Rimes: -es

### Verb

rodés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb rodar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb rodar.

#### Variants

* [1] rodessi, rodessa, rodeguessa, rodàs, rodara
* [2] rodegués, rodàs, rodara

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·dés (2)
* Anagrames: doser, odres, ordes, redòs, redós
# rodí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ruˈði/ balear /roˈði/, /ruˈði/ Occidental: /roˈði/
   * Rimes: -i

### Verb

rodí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de rodar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·dí (2)
* Anagrames: ordi, ordí