OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# coral·lí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ku.ɾəɫˈɫi/, /ku.ɾəˈɫi/ balear /ko.ɾəɫˈɫi/, /ku.ɾəɫˈɫi/ Occidental: /ko.ɾaɫˈɫi/, /ko.ɾaˈɫi/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: Del llatí corallīnu. Per influència del castellà coralino és pronúncia amb una sola l.

### Adjectiu

coral·lí inv. ‎(plural coral·lins)
* Referent al corall.
* Elaborat amb corall.

#### Traduccions

* Castellà: coralino $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·ral·lí (3)
* Anagrames: acollir, carilló, collira, collirà, criolla

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# coratge
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuˈɾa.d͡ʒə/ balear /koˈɾa.d͡ʒə/, /kuˈɾa.d͡ʒə/ Occidental: /koˈɾa.d͡ʒe/
   * Rimes: -adʒe
   * Etimologia: Del llatí vulgar *coraticu(m), de cor, segle XII.

### Nom

coratge m. ‎(plural coratges)
* Actitud decidida davant el perill o les dificultats.

#### Traduccions

* Alemany: Courage $^{(de)}$ f., Mut $^{(de)}$ m., Mumm $^{(de)}$ m.
* Basc: kemen $^{(eu)}$
* Castellà: coraje $^{(es)}$ m., valor $^{(es)}$ m.
* Danès: mod $^{(da)}$ n.
* Eslovac: odvaha $^{(sk)}$ f.
* Estonià: julgus $^{(et)}$
* Francès: courage $^{(fr)}$ m.
* Friülà: coraj $^{(fur)}$
* Gallec: coraxe $^{(gl)}$ f.
* Grec: κουράγιο $^{(el)}$ n. ‎(kuràgio), θάρρος $^{(el)}$ n. ‎(tharros)
* Grec antic: θάρσος $^{(grc)}$ n. ‎(thársos), ἀνδρεία $^{(grc)}$ f. ‎(andreía)
* Hebreu: אומץ $^{(he)}$ m.
* Italià: coraggio $^{(it)}$ m.
* Japonès: 勇気 $^{(ja)}$
* Lituà: drąsa $^{(lt)}$
* Llatí: fortitudo $^{(la)}$ f., virtus $^{(la)}$ f., animus $^{(la)}$ m.
* Llengua de signes catalana: VALENT $^{(csc)}$
* Macedoni: храброст $^{(mk)}$ f.
* Neerlandès: moed $^{(nl)}$ m.
* Occità: coratge $^{(oc)}$ m.
* Polonès: odwaga $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: coragem $^{(pt)}$ f.
* Romanès: curaj $^{(ro)}$ n.
* Rus: сме́лость $^{(ru)}$ f. ‎(smélost)
* Serbocroat: храброст $^{(sh)}$, hrabrost $^{(sh)}$
* Sicilià: curaggiu $^{(scn)}$ m.
* Suec: mod $^{(sv)}$ n.
* Txec: odvaha $^{(cs)}$ f.
* Xinès: 勇氣 $^{(zh)}$ ‎(勇气, yǒngqì)

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·rat·ge (3)
* Heterograma de 7 lletres (acegort)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# corazas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /koˈɾa.θas/, meridional /koˈɾa.θah/
       Americà: alt /koˈɾa.s(a)s/, baix /koˈɾa.sah/, austral /koˈɾa.sas/
   * Rimes: -aθas

### Nom

corazas f. pl.
* forma plural de coraza
# cridàssim
## Català
### Verb

cridàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb cridar.
# cridàssiu
## Català
### Verb

cridàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb cridar.
# cridàvets
## Català antic
### Verb

cridàvets
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de cridar
# cridàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kɾiˈða.βəw/, balear /kɾiˈða.vəw/ Occidental: nord-occidental /kɾiˈða.βew/ valencià /kɾiˈða.vew/, /kɾiˈða.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

cridàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de cridar.
# cridésseu
## Català

   * Pronúncia: oriental /kɾiˈðe.səw/, occidental /kɾiˈðe.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

cridésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb cridar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·dés·seu (3)
* Anagrames: drecéssiu, escudires, irescudes
# cridé
## Català antic
### Verb

cridé
* primera persona singular (io, yo, jo) del passat de cridar
# cridés
## Català

   * Pronúncia: /kɾiˈðes/
   * Rimes: -es

### Verb

cridés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb cridar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb cridar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·dés (2)
* Heterograma de 6 lletres (cdeirs)
* Anagrama: drecis
# cridéssem
## Català

   * Pronúncia: oriental /kɾiˈðe.səm/, occidental /kɾiˈðe.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

cridéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb cridar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·dés·sem (3)
* Anagrama: drecéssim
# cotemporally
## Anglès

   * Etimologia: De cotemporal i el sufix -ly.

### Adverbi

cotemporally ‎(comparatiu more cotemporally, superlatiu most cotemporally)
* contemporàniament
# cotiledons
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ku.ti.ɫəˈðons/ balear /ko.ti.ɫəˈðons/, /ku.ti.ɫəˈðons/ Occidental: /ko.ti.ɫeˈðons/
   * Rimes: -ons

### Nom

cotiledons m. pl.
* Forma plural de cotiledó.

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·ti·le·dons (4)
# cotilla
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuˈti.ʎə/ balear /koˈti.ʎə/, /kuˈti.ʎə/ Occidental: /koˈti.ʎa/
   * Rimes: -iʎa
   * Etimologia: Del castellà cotilla, diminutiu de cota ‎(«vestidura de defensa»), segle XVIII.

### Nom

cotilla f. ‎(plural cotilles)
* Peça de roba interior femenina reforçada per a modelar el bust sostenint el pit i afinant la cintura.

#### Traduccions

* Anglès: corset $^{(en)}$
* Castellà: cotilla $^{(es)}$ f.
* Francès: corset $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·ti·lla (3)
* Anagrames: acollit, collita

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# cotilló
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ku.tiˈʎo/ balear /ko.tiˈʎo/, /ku.tiˈʎo/ Occidental: /ko.tiˈʎo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del francès cotillon, de cotte ‎(«cota, mena de túnica»).

### Nom

cotilló m. ‎(plural cotillons)
* Ball amb figures variades.
* (septentrional) enagos

#### Traduccions

* Anglès: cotillion $^{(en)}$
* Castellà: cotillón $^{(es)}$
* Francès: cotillon $^{(fr)}$
* Suec: kotiljong $^{(sv)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·ti·lló (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# cotidie
## Llatí

   * Pronúncia: /kɔˈtɪ.dɪ.ɛ/
   * Etimologia: De quot i dies.

### Adverbi

cotidie
* diàriament

#### Variants

* cottīdiē
* quōtīdiē
# coticé
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ko.tiˈθe/
       Americà: alt /ko.t(i)ˈse/, baix /ko.tiˈse/
   * Rimes: -e

### Verb

coticé
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb cotizar
# cotiledó
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ku.ti.ɫəˈðo/ balear /ko.ti.ɫəˈðo/, /ku.ti.ɫəˈðo/ Occidental: /ko.ti.ɫeˈðo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del castellà cotiledón, del grec antic κοτυληδών ‎(kotylēdṓn) amb desplaçament de l’accent, segle XIX. Doblet del cultisme directe cotilèdon.

### Nom

cotiledó m. ‎(plural cotiledons)
* Forma alternativa de cotilèdon.

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·ti·le·dó (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# círculo central
## Castellà
### Nom

círculo central m. ‎(plural círculos centrales)
* (esports de pilota) cercle central

### Vegeu també

* círculo central. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# círculo de espera
## Castellà
### Nom

círculo de espera m. ‎(plural círculos de espera)
* (beisbol) cercle d'espera

### Vegeu també

* círculo de espera. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# círculo de saque
## Castellà
### Nom

círculo de saque m. ‎(plural círculos de saque)
* (hoquei sobre gel) cercle de servei

#### Sinònims

* círculo de enfrentamiento
* círculo de reanudación del juego

### Vegeu també

* círculo de saque. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# círculo de lanzamiento
## Castellà
### Nom

círculo de lanzamiento m. ‎(plural círculos de lanzamiento)
* (petanca) cercle de llançament

### Vegeu també

* círculo de lanzamiento. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# círculo de portería
## Castellà
### Nom

círculo de portería m. ‎(plural círculos de portería)
* (hoquei sobre herba) àrea de porteria

#### Sinònims

* área de portería
* círculo de tiro

### Vegeu també

* círculo de portería. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# círculo de enfrentamiento
## Castellà
### Nom

círculo de enfrentamiento m. ‎(plural círculos de enfrentamiento)
* (hoquei sobre gel) cercle de servei

#### Sinònims

* círculo de reanudación del juego
* círculo de saque

### Vegeu també

* círculo de enfrentamiento. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# círculo de matacanes
## Castellà
### Nom

círculo de matacanes m.
* (arquitectura) corsera

### Vegeu també

* círculo de matacanes. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# círculo de tiro
## Castellà
### Nom

círculo de tiro m. ‎(plural círculos de tiro)
* (hoquei sobre herba) àrea de porteria

#### Sinònims

* área de portería
* círculo de portería

### Vegeu també

* círculo de tiro. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# círculo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈθiɾ.ku.lo/
       Americà: alt /ˈsiɾ.k(u).lo/, baix /ˈsiɾ.ku.lo/
   * Rimes: -iɾkulo
   * Etimologia: De es i circŭlus.

### Nom

círculo m. ‎(plural círculos)
* cercle
* (botxes) combinada

### Miscel·lània

* Síl·labes: cír·cu·lo (3)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre círculo
# círculo de reanudación del juego
## Castellà
### Nom

círculo de reanudación del juego m. ‎(plural círculos de reanudación del juego)
* (hoquei sobre gel) cercle de servei

#### Sinònims

* círculo de enfrentamiento
* círculo de saque

### Vegeu també

* círculo de reanudación del juego. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# criminalitzarem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kɾi.mi.nə.ɫi.d͡zəˈɾɛm/ balear /kɾi.mi.nə.ɫi.d͡zəˈɾəm/, /kɾi.mi.nə.ɫi.d͡zəˈɾɛm/ Occidental: nord-occidental /kɾi.mi.na.ɫi.d͡zaˈɾem/, valencià /kɾi.mi.na.ɫi.zaˈɾem/
   * Rimes: -ɛm

### Verb

criminalitzarem
* Primera persona del plural (nosaltres) del futur de criminalitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·mi·na·lit·za·rem (6)
# criminalitzant
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡zan/ balear /kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡zant/, /kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡zan/ Occidental: nord-occidental /kɾi.mi.na.ɫiˈd͡zan/ valencià /kɾi.mi.na.ɫiˈzant/, /kɾi.mi.na.ɫiˈzan/
   * Rimes: -ant

### Verb

criminalitzant
* Gerundi del verb criminalitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·mi·na·lit·zant (5)
# criminalitzaran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kɾi.mi.nə.ɫi.d͡zəˈɾan/ Occidental: nord-occidental /kɾi.mi.na.ɫi.d͡zaˈɾan/, valencià /kɾi.mi.na.ɫi.zaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

criminalitzaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de criminalitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·mi·na·lit·za·ran (6)
# criminalitzar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡za/ Occidental: nord-occidental /kɾi.mi.na.ɫiˈd͡za/ valencià /kɾi.mi.na.ɫiˈzaɾ/, /kɾi.mi.na.ɫiˈza/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: criminalitzà
   * Etimologia: De criminal i el sufix -itzar.

### Verb

criminalitzar trans.
* Considerar alguna cosa com a criminal (un plet, una persona, una institució).
* Popularment, acusar desproporcionadament o injustament a alguna cosa, en especial a les persones.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: criminalitzo, criminalitza, criminalitzem

#### Derivats

* recriminalitzar

#### Traduccions

* Anglès: criminalize $^{(en)}$
* Castellà: criminalizar $^{(es)}$
* Francès: criminaliser $^{(fr)}$
* Italià: criminalizzare $^{(it)}$
* Anglès: criminalize $^{(en)}$
* Castellà: criminalizar $^{(es)}$
* Francès: criminaliser $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·mi·na·lit·zar (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# criminalitzaria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kɾi.mi.nə.ɫi.d͡zəˈɾi.ə/ Occidental: nord-occidental /kɾi.mi.na.ɫi.d͡zaˈɾi.a/, valencià /kɾi.mi.na.ɫi.zaˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

criminalitzaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de criminalitzar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de criminalitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·mi·na·lit·za·ri·a (7)
# criminalitzara
## Català
### Verb

criminalitzara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb criminalitzar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb criminalitzar.

#### Variants

* [1] criminalitzés, criminalitzàs
* [2] criminalitzés, criminalitzàs

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·mi·na·lit·za·ra (6)
# criminalitzaren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡za.ɾən/ Occidental: nord-occidental /kɾi.mi.na.ɫiˈd͡za.ɾen/, valencià /kɾi.mi.na.ɫiˈza.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

criminalitzaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de criminalitzar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb criminalitzar.

#### Variants

* [2] criminalitzessin, criminalitzessen, criminalitzassin, criminalitzassen

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·mi·na·lit·za·ren (6)
# criminalitzarien
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kɾi.mi.nə.ɫi.d͡zəˈɾi.ən/ Occidental: nord-occidental /kɾi.mi.na.ɫi.d͡zaˈɾi.en/, valencià /kɾi.mi.na.ɫi.zaˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

criminalitzarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de criminalitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·mi·na·lit·za·ri·en (7)
# criminalitzares
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡za.ɾəs/ Occidental: nord-occidental /kɾi.mi.na.ɫiˈd͡za.ɾes/, valencià /kɾi.mi.na.ɫiˈza.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

criminalitzares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de criminalitzar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb criminalitzar.

#### Variants

* [2] criminalitzessis, criminalitzesses, criminalitzassis, criminalitzasses

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·mi·na·lit·za·res (6)
# criminalitzareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kɾi.mi.nə.ɫi.d͡zəˈɾɛw/ balear /kɾi.mi.nə.ɫi.d͡zəˈɾəw/, /kɾi.mi.nə.ɫi.d͡zəˈɾɛw/ Occidental: nord-occidental /kɾi.mi.na.ɫi.d͡zaˈɾew/, valencià /kɾi.mi.na.ɫi.zaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

criminalitzareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de criminalitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·mi·na·lit·za·reu (6)
# deembre
## Català antic

   * Etimologia: De decembre, del llatí decembre(m), de december.

### Nom

deembre m.
* desembre

#### Variants

* decembre
* desembre

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo, CIVAL
# deepest
## Anglès
### Adjectiu

deepest
* forma superlativa de deep
# deepliest
## Anglès
### Adverbi

deepliest (alternatiu most deeply)
* (literari) Forma superlativa de deeply: el més profundament
# deep ball
## Anglès
### Nom

deep ball
* (tennis) pilota llarga

#### Sinònims

* long ball

### Vegeu també

* deep ball. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# deep pass
## Anglès
### Nom

deep pass
* (esports de pilota) passada en profunditat

#### Sinònims

* forward pass

### Vegeu també

* deep pass. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# deep sleep
## Anglès
### Nom

deep sleep ‎(incomptable)
* (Patologia) sopor, sopitesa

### Vegeu també

* deep sleep. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 8 setembre 2014].
# deeper
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Adjectiu

deeper
* forma comparativa de deep
# deep
## Anglès

   * Pronúncia: /diːp/ àudio (EUA)

### Adjectiu

deep ‎(comparatiu deeper, superlatiu deepest)
* profund
* (volum) pregon
* (so) greu
* (color) intens
# deep vein thrombosis
## Anglès
### Nom

deep vein thrombosis ‎(incomptable)
* trombosi venosa profunda

### Vegeu també

* deep vein thrombosis. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# deeplier
## Anglès
### Adverbi

deeplier (alternatiu more deeply)
* (literari) Forma comparativa de deeply
# crispen
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈkɾis.pən/, occidental /ˈkɾis.pen/

### Verb

crispen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de crispar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb crispar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb crispar.

#### Variants

* [2] crispin
* [3] crispin

### Miscel·lània

* Síl·labes: cris·pen (2)
* Heterograma de 7 lletres (ceinprs)
* Anagrama: crespin
# crispesses
## Català

   * Pronúncia: oriental /kɾisˈpe.səs/, occidental /kɾisˈpe.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

crispesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb crispar.

#### Variants

* crispeguesses, crispessis, crispassis, crispasses, crispares

### Miscel·lània

* Síl·labes: cris·pes·ses (3)
* Anagrama: crespessis
# crispessin
## Català

   * Pronúncia: /kɾisˈpe.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

crispessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb crispar.

#### Variants

* crispeguessen, crispessen, crispassin, crispassen, crisparen
# crispessis
## Català

   * Pronúncia: /kɾisˈpe.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

crispessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb crispar.

#### Variants

* crispeguesses, crispesses, crispassis, crispasses, crispares
# crispeta
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kɾisˈpɛ.tə/ balear /kɾisˈpə.tə/, /kɾisˈpɛ.tə/ Occidental: /kɾisˈpe.ta/
   * Rimes: -ɛta
   * Etimologia: De cresp ‎(«arrissat») i el sufix -eta, amb forma culta del llatí crispus com crispar (cf. crespar), crispell ‎(«crespell»), crispinell ‎(«crespinell»). Probablement introduït per l’indià Juan Esteve i Adam, d’Algemesí, pioner de la seva comercialització a Espanya en la dècada del 1920.

### Nom

crispeta m. ‎(plural crispetes)
* Gra de blat de moro rebentat per la cocció.

#### Sinònims

* rosa, roseta, gallet

#### Descendents

* Basc: krispeta

#### Traduccions

* Alemany: Popcorn $^{(de)}$ n., Puffmais $^{(de)}$ m.
* Anglès: popcorn $^{(en)}$
* Àrab: فِشَار‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: ադի-բուդի $^{(hy)}$ ‎(adibudí)
* Basc: krispeta $^{(eu)}$
* Belarús: папко́рн $^{(be)}$ m. ‎(papkorn)
* Bengalí: পপকর্ন $^{(bn)}$
* Búlgar: пуканки $^{(bg)}$ f. pl. ‎(pukanki)
* Castellà: palomita $^{(es)}$, roseta $^{(es)}$
* Coreà: 팝콘 $^{(ko)}$ ‎(papkon)
* Danès: popcorn $^{(da)}$
* Eslovac: popkorn $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: pokovka $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: pufmaizo $^{(eo)}$, krevmaizo $^{(eo)}$
* Estonià: popkorn $^{(et)}$, plaksumais $^{(et)}$
* Francès: popcorn $^{(fr)}$ m.
* Gal·lès: popgorn $^{(cy)}$ m.
* Georgià: პოპკორნი $^{(ka)}$ ‎(pòpkorni)
* Grec: ποπ κορν $^{(el)}$ n. ‎(pop korn)
* Gujarati: મકાઈની ધાણી $^{(gu)}$
* Hebreu: פּוֹפְּקוֹרְן‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: पॉपकॉर्न $^{(hi)}$
* Ídix: פּאַפּקאָרן‎ $^{(yi)}$
* Irlandès: grán rósta $^{(ga)}$ m.
* Islandès: poppkorn $^{(is)}$ n.
* Kazakh: попкорн $^{(kk)}$ ‎(popkorn)
* Khmer: ពោតលីង $^{(km)}$
* Kirguís: попкорн $^{(ky)}$ ‎(popkorn)
* Letó: popkorns $^{(lv)}$ m.
* Lituà: popkornas $^{(lt)}$ m.
* Llengua de signes catalana: CRISPETA $^{(csc)}$
* Macedoni: пуканки $^{(mk)}$ f. pl.
* Neerlandès: popcorn $^{(nl)}$ m.
* Noruec: popkorn $^{(no)}$ m.
* Panjabi: ਪੋਪਕੋਰਨ $^{(pa)}$ m.
* Persa: پف فیل‎ $^{(fa)}$
* Polonès: popcorn $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: pipoca $^{(pt)}$ f.
* Romanès: popcorn $^{(ro)}$ n.
* Rus: попко́рн $^{(ru)}$ m. ‎(popkorn)
* Serbocroat: кокице $^{(sh)}$, kokice $^{(sh)}$
* Suahili: bisi $^{(sw)}$
* Suec: popcorn $^{(sv)}$ n.
* Tadjik: попкорн $^{(tg)}$
* Txec: popcorn $^{(cs)}$ m., popkorn $^{(cs)}$ m.
* Uzbek: popkorn $^{(uz)}$
* Vènet: móneghe $^{(vec)}$
* Vietnamita: bắp rang $^{(vi)}$
* Xinès: 玉米花 $^{(zh)}$ ‎(yùmǐhuā)

### Miscel·lània

* Síl·labes: cris·pe·ta (3)
* Heterograma de 8 lletres (aceiprst)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DECat
* ↑ Lluís Escartí, «Gràcies i adéu!», Berca: Butlletí d’Informació Municiapal, núm. 202, desembre 2012. (Citant un article anterior no disponible en línia)
* ↑ Mireia Esteve, «Crispetes, palomitas», Centre Virtual Cervantes: Foro del español, 24 abril 2010.
# crispes
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈkɾis.pəs/, occidental /ˈkɾis.pes/

### Verb

crispes
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de crispar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb crispar.

#### Variants

* [2] crispis, crispos

### Miscel·lània

* Anagrames: crespis, pèrsics
# crispessa
## Català
### Verb

crispessa
* (col·loquial central, nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb crispar.

#### Variants

* crispessi, crispeguessa, crispés, crispàs, crispara

### Miscel·lània

* Anagrama: crepassis
# crispessen
## Català

   * Pronúncia: oriental /kɾisˈpe.sən/, occidental /kɾisˈpe.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

crispessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb crispar.

#### Variants

* crispeguessen, crispessin, crispassin, crispassen, crisparen

### Miscel·lània

* Síl·labes: cris·pes·sen (3)
* Anagrama: crespessin
# crispessi
## Català
### Verb

crispessi
* (col·loquial septentrional) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb crispar.

#### Variants

* crispessa, crispeguessa, crispés, crispàs, crispara
# càgum
## Català

   * Pronúncia: /ˈka.ɣum/
   * Etimologia: Variant oriental de càgon, compost de cago i en.

### Interjecció

càgum
* (vulgarisme) Renec d’enuig o frustració.

#### Variants

* càsum

#### Notes

Amb pronom o sense, sovint reforçat amb un complement: (me)càgum l’ou, (me)càgum Déu, (me)càgum déna, (me)càgum tot...

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: cà·gum (2)