OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# ponx
## Català

   * Pronúncia: /ˈpoɲʃ/
   * Etimologia: De l'anglès punch, segle XIX, aquest de l'hindi पाँच ‎(pā̃c, «cinc»), provinent del sànscrit पञ्चन् ‎(pañchan, «cinc»), en referència als cinc ingredients originals de la beguda (destil·lat, aigua, suc de llimona, sucre i espècies).

### Nom

ponx m. ‎(plural ponxos)
* Beguda alcohòlica calenta feta amb aigua, te, rom, llimona i sucre.

#### Traduccions

* Anglès: punch $^{(en)}$
* Castellà: ponche $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# porch
## Català
### Nom

porch m. ‎(plural porchs)
* (arcaisme) Forma alternativa de porc.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

## Anglès

   * Pronúncia: /pɔːtʃ/ àudio (EUA)

### Nom

porch ‎(plural porches)
* (arquitectura) pòrtic

#### Sinònims

* portico

### Vegeu també

* porch. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# pradí
## Català

   * Pronúncia: oriental /pɾəˈði/, occidental /pɾaˈði/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: Metàtesi de padrí.

### Nom

pradí m. ‎(plural pradins, femení pradina)
* (mallorquí col·loquial) Forma alternativa de padrí.

### Miscel·lània

* Síl·labes: pra·dí (2)
* Anagrames: padrí, ràpid

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# prat
## Català

   * Pronúncia: /ˈpɾat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: Del llatí pratum, segle XIV.

### Nom

prat m. ‎(plural prats)
* Terreny natural on només creixen herbes, generalment aprofitat per al pasturatge.

#### Derivats

* prada

#### Traduccions

* Albanès: livadhe $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Wiese $^{(de)}$ f., Weide $^{(de)}$ f., Aue $^{(de)}$ f.
* Anglès: meadow $^{(en)}$
* Àrab: مَرْج‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: մարգագետին $^{(hy)}$ ‎(margaguetín)
* Asturià: prau $^{(ast)}$ m.
* Belarús: луг $^{(be)}$ m. ‎(luh), паля́на $^{(be)}$ f. ‎(paliana)
* Búlgar: лива́да $^{(bg)}$ f. ‎(livada)
* Castellà: prado $^{(es)}$
* Coreà: 들 $^{(ko)}$ ‎(deul)
* Danès: eng $^{(da)}$ c.
* Eslovac: lúka $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: travnik $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: herbejo $^{(eo)}$
* Estonià: luht $^{(et)}$, niit $^{(et)}$, aas $^{(et)}$
* Finès: niitty $^{(fi)}$, heinämaa $^{(fi)}$
* Francès: pré $^{(fr)}$
* Frisó occidental: miede $^{(fy)}$, mieden $^{(fy)}$
* Friülà: prât $^{(fur)}$ m.
* Gallec: prado $^{(gl)}$ m., lamela $^{(gl)}$ f., anello $^{(gl)}$ m., trulleiro $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: gweirglodd $^{(cy)}$ f.
* Georgià: მდელო $^{(ka)}$ ‎(mdelo)
* Grec: λιβάδι $^{(el)}$ n. ‎(livadi)
* Grec antic: λειμών $^{(grc)}$ m. ‎(leimṓn), λιβάδιον $^{(grc)}$ n. ‎(libádion)
* Hebreu: אָחוּ $^{(he)}$ m.
* Hindi: चारागाह $^{(hi)}$ m.
* Ídix: לאָנקע‎ $^{(yi)}$ f.
* Irlandès: móinéar $^{(ga)}$ m.
* Islandès: engi $^{(is)}$ n.
* Italià: prato $^{(it)}$
* Japonès: 草原 $^{(ja)}$
* Kazakh: жайылым $^{(kk)}$ ‎(jayılım/jailim)
* Kirguís: жайыт $^{(ky)}$ ‎(djaiut)
* Letó: pļava $^{(lv)}$ f.
* Lituà: pieva $^{(lt)}$ f.
* Llatí: pratum $^{(la)}$ n.
* Macedoni: ливада $^{(mk)}$ f.
* Malai: padang rumput $^{(ms)}$
* Neerlandès: weide $^{(nl)}$ f.
* Noruec: eng $^{(no)}$ m. f.
* Occità: prat $^{(oc)}$ m.
* Polonès: łąka $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: prado $^{(pt)}$ m.
* Quítxua: waylla $^{(qu)}$
* Retoromànic: prà $^{(rm)}$ m., prau $^{(rm)}$ m.
* Romanès: pajiște $^{(ro)}$ f., livadă $^{(ro)}$ f.
* Rus: луг $^{(ru)}$ m. ‎(lug), поля́на $^{(ru)}$ f. ‎(poliana)
* Serbocroat: ливада $^{(sh)}$, livada $^{(sh)}$ f.
* Sicilià: pratu $^{(scn)}$ m.
* Suec: äng $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: марғзор $^{(tg)}$, чаман $^{(tg)}$
* Tagal: parang $^{(tl)}$
* Tai: ทุ่งหญ้า $^{(th)}$
* Turc: çayır $^{(tr)}$
* Txec: louka $^{(cs)}$ f.
* Vènet: pra $^{(vec)}$ m.
* Vietnamita: đồng cỏ $^{(vi)}$
* Xinès: 草地 $^{(zh)}$ ‎(cǎodì)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: part

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# prec
## Català

   * Pronúncia: /ˈpɾek/
   * Rimes: -ek
   * Etimologia: De pregar amb desinència zero, segle XII.

### Nom

prec m. ‎(plural precs)
* Paraules o escrit amb què algú demana quelcom des d'una posició d'inferioritat respecte al qui l'ha de concedir.

#### Relacionats

* pregària

#### Sinònims

* súplica, demanda

#### Traduccions

* Anglès: request $^{(en)}$
* Castellà: ruego $^{(es)}$
* Francès: demande $^{(fr)}$
* Italià: richiesta $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: crep

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# progrés
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pɾuˈɣɾes/ balear /pɾoˈɣɾes/, /pɾuˈɣɾes/ Occidental: /pɾoˈɣɾes/
   * Rimes: -es
   * Etimologia: Del llatí prōgressus, participi de prōgredior ‎(«avançar, caminar endavant»), de gradior ‎(«caminar»), segle XV.

### Nom

progrés m. ‎(plural progressos)
* Acció d’avançar gradualment a un estadi superior o millor.

#### Sinònims

* avenç

#### Derivats

* progressar

#### Traduccions

* Albanès: progres $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Fortschritt $^{(de)}$ m.
* Anglès: progress $^{(en)}$
* Àrab: تَقَدُّم‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: առաջընթաց $^{(hy)}$ ‎(aradjentatx)
* Belarús: прагрэ́с $^{(be)}$ m. ‎(prahrés)
* Búlgar: прогре́с $^{(bg)}$ m. ‎(progrès), напредък $^{(bg)}$ m. ‎(napredak)
* Castellà: progreso $^{(es)}$ m.
* Coreà: 진보 $^{(ko)}$ ‎(jinbo)
* Danès: fremskridt $^{(da)}$ n.
* Eslovac: pokrok $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: napredek $^{(sl)}$ m.
* Estonià: areng $^{(et)}$
* Finès: edistys $^{(fi)}$
* Francès: progrès $^{(fr)}$ m.
* Georgià: წინსვლა $^{(ka)}$ ‎(tsinsvla)
* Grec: πρόοδος $^{(el)}$ f. ‎(próodos)
* Grec antic: προκοπή $^{(grc)}$ f. ‎(prokopḗ)
* Hindi: प्रगति $^{(hi)}$ f.
* Hongarès: haladás $^{(hu)}$
* Islandès: framför $^{(is)}$ f.
* Italià: progresso $^{(it)}$ m.
* Japonès: 進歩 $^{(ja)}$
* Kazakh: прогресс $^{(kk)}$ ‎(progress)
* Kirguís: прогресс $^{(ky)}$ ‎(progress)
* Letó: progress $^{(lv)}$ m.
* Lituà: progresas $^{(lt)}$ m.
* Llatí: progressus $^{(la)}$ m.
* Luxemburguès: Progrès $^{(lb)}$ m.
* Macedoni: напредок $^{(mk)}$ m., прогрес $^{(mk)}$ m.
* Mongol: дэвшил $^{(mn)}$
* Neerlandès: vooruitgang $^{(nl)}$ m.
* Noruec: framgang $^{(no)}$ m.
* Polonès: postęp $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: progresso $^{(pt)}$ m.
* Romanès: progres $^{(ro)}$ n.
* Rus: прогре́сс $^{(ru)}$ m. ‎(progress)
* Serbocroat: на̀предак $^{(sh)}$, napredak $^{(sh)}$ m., про̀грес $^{(sh)}$, progres $^{(sh)}$ m.
* Suec: framsteg $^{(sv)}$ n., framgång $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: пешрафт $^{(tg)}$, прогресс $^{(tg)}$
* Turc: ilerleme $^{(tr)}$
* Txec: pokrok $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: прогре́с $^{(uk)}$ m. ‎(prohrès)
* Uzbek: progress $^{(uz)}$
* Való: progrès $^{(wa)}$ m.
* Vietnamita: tiến bộ $^{(vi)}$
* Xinès: 進步 $^{(zh)}$ ‎(进步, jìnbù)

### Verb

progrés
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de progressar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: pro·grés (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# pub
## Català

   * Pronúncia: /ˈpap/
   * Rimes: -ap
   * Etimologia: De l'anglès public house ‎(«casa pública»).
   * Homòfon: pap

### Nom

pub m. ‎(plural pubs)
* (anglicisme) Bar, normalment dels països anglosaxons.
* (anglicisme) Bar musical.

#### Traduccions

* Alemany: Pub
* Anglès: pub
* Anglès britànic: pub $^{(en-gb)}$
* Àrab: حانة
* Àrab egipci: حانه $^{(arz)}$
* Àzeri: Pab
* Basc: pub
* Belarús: паб
* Belarús taraškievica: паб $^{(be-tarask)}$
* Bengalí: শৌণ্ডিকালয়
* Bosnià: Pub
* Búlgar: Кръчма
* Castellà: pub
* Coreà: 퍼브
* Còrnic: diwotti
* Cors: pub
* Croat: Pub
* Danès: pub
* Eslovè: pub
* Esperanto: bierejo
* Estonià: Pubi
* Feroès: Pubbur
* Finès: pubi
* Francès: pub
* Gaèlic escocès: taigh-seinnse
* Gal·lès: tafarn
* Grec: Παμπ
* Haussa: pub
* Hebreu: פאב
* Hongarès: söröző
* Indonesi: kedai bir
* Irlandès: teach tábhairne
* Islandès: Pöbb
* Italià: pub
* Japonès: パブ
* Lituà: Užeiga
* Llatí: Domus publica
* Macedoni: паб
* Manx: Thie lhionney
* Neerlandès: Britse pub
* Noruec (bokmål): pub
* Noruec (nynorsk): pub
* Persa: میخانه
* Polonès: pub
* Portuguès: pub
* Portuguès brasiler: pub $^{(pt-br)}$
* Romanès: local
* Rus: паб
* Serbi: паб
* Serbi: pab $^{(sr-el)}$
* Serbi: паб $^{(sr-ec)}$
* Serbocroat: Pub
* Sicilià: pub
* Suec: pub
* Toki pona: tomo pi telo nasa $^{(tok)}$
* Turc: Pub
* Txec: hospoda
* Txuvaix: Паб $^{(cv)}$
* Ucraïnès: паб
* Urdú: میخانہ
* Való: Pub
* Vietnamita: Pub
* Xinès: 英格蘭風格的酒吧 $^{(zh-hant)}$
* Xinès: 英格兰风格的酒吧 $^{(zh-hans)}$
* Xinès: 酒館
* Xinès (Xina): 英格兰风格的酒吧 $^{(zh-cn)}$
* Xinès min del sud: Phah-buh

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# punch
## Català
### Nom

punch m.
* (golf, anglicisme) Cop fort executat amb un swing incomplet, en què la bola es desplaça a poca altura.

#### Traduccions

* Anglès: punch shot $^{(en)}$
* Castellà: punch $^{(es)}$
* Francès: coup massé $^{(fr)}$, punch $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* punch. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Anglès

   * Pronúncia: /pʌntʃ/ àudio (EUA)

### Nom

punch ‎(comptable i incomptable, plural punches)
* cop de puny, punyada
* punxó
* ponx

### Verb

punch ‎(3a persona singular present punches, gerundi punching, passat i participi punched)
* apunyegar
* perforar

## Castellà
### Nom

punch m.
* (golf, anglicisme) punch

### Vegeu també

* punch. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Francès

   * Pronúncia: /pœntʃ/ àudio

### Nom

punch m. ‎(plural punchs)
* ponx
* empenta
* (golf) punch

#### Sinònims

* (golf) coup massé

### Vegeu també

* punch. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# puny
## Català

   * Pronúncia: /ˈpuɲ/
   * Rimes: -uɲ
   * Etimologia: Del llatí pŭgnus, segle XIV.

### Nom

puny m. ‎(plural punys)
* Mà tancada.
    Donar un cop de puny
* Canell.
* Grapat que cap en la mà tancat.
* En una peça de vestir, part final i diferenciada d'una màniga que es troba sobre el canell o a prop.
* En algunes eines i armes, part per on s'agafa, especialment en les armes de tall.
* (nàutica) Extrem dels angles d'una vela.
* Joc infantil en el qual cal evitar riure mentre es recita una cantarella i es fan moviments de braços.

#### Derivats

* punyada
* punyal
* apunyegar

#### Traduccions

* Castellà: puño $^{(es)}$ m.
* Occità: ponh $^{(oc)}$ m., punh $^{(oc)}$ m.
* Alemany: Manschette $^{(de)}$ f.
* Castellà: puño $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Anglès

   * Pronúncia: /pjuːni/

### Adjectiu

puny ‎(comparatiu punier, superlatiu puniest)
* petit i feble
    I was not very impressed with the plants at my local garden centre. They were all either really puny, dead or dying.
* patètic
    My husband laughed at my puny attempts to build a tree house for our son.

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# push
## Català
### Nom

push m.
* (golf, anglicisme) Cop en què la bola es dirigeix cap a la dreta, en el cas d'un jugador dretà, o cap a l'esquerra, en el cas d'un jugador esquerrà.

#### Traduccions

* Anglès: push $^{(en)}$
* Castellà: push $^{(es)}$
* Francès: coup extérieur $^{(fr)}$, push $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* push. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Anglès

   * Pronúncia: /pʊʃ/ àudio (EUA)

### Nom

push ‎(plural pushes)
* empenta
* (golf) push
* (beisbol) toc de sorpresa impulsat

### Verb

push ‎(3a persona singular present pushes, gerundi pushing, passat i participi pushed)
* empentar, empènyer

## Castellà
### Nom

push m.
* (golf, anglicisme) push
* (hoquei sobre herba, anglicisme) empenta

#### Sinònims

* empuje

## Francès

   * Pronúncia: /puʃ/

### Nom

push m. ‎(plural pushs)
* (hoquei sobre herba) empenta
* (golf) push

### Vegeu també

* push. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# putt
## Català
### Nom

putt m. ‎(plural putts)
* (golf, anglicisme) Cop executat generalment en el green per a fer rodolar la bola cap al forat.

#### Notes

Són putts la corbata, l'empenteta, el putt amb tornada i el putt donat.

#### Traduccions

* Anglès: putt $^{(en)}$
* Castellà: pat $^{(es)}$, putt $^{(es)}$
* Francès: coup roulé $^{(fr)}$, putt $^{(fr)}$, roulé $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* putt. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Anglès

   * Pronúncia: /pʌt/

### Nom

putt ‎(plural putts)
* (golf) putt

### Verb

putt ‎(3a persona singular present putts, gerundi putting, passat i participi putted)
* (golf) fer un putt

### Vegeu també

* putt. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Castellà
### Nom

putt m.
* (golf, anglicisme) putt

#### Sinònims

* pat

### Vegeu també

* putt. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Francès

   * Pronúncia: /pyt/

### Nom

putt m. ‎(plural putts)
* (golf, anglicisme) putt

#### Sinònims

* coup roulé
* roulé

### Vegeu també

* putt. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# qin
## Català

   * Etimologia: Del xinès mandarí 琴 ‎(qín, «cordòfon»).

### Nom

qin m. ‎(plural qins)
* Instrument cordòfon pinçat de la família de les cítares constituït per una caixa de ressonància de fusta de forma rectangular, d'uns 125 cm de llargada i uns 20 cm d'amplada, amb un extrem més estret que l'altre i amb la taula harmònica lleugerament corbada, generalment amb set cordes de diferent gruix separades de la taula amb dos ponts fixos, que es toca en posició horitzontal.

#### Notes

El qin ha representat històricament la imatge de la cultura i la música xineses. Afinat en la gamma pentatònica, l'intèrpret en selecciona els sons per mitjà d'una celleta mòbil que desplaça al llarg de les cordes amb la mà lliure.

#### Sinònims

* guqin (estrangerisme xinès)

#### Traduccions

* Anglès: guqin $^{(en)}$, qin $^{(en)}$
* Castellà: guqin $^{(es)}$, qin $^{(es)}$
* Francès: guqin $^{(fr)}$, qin $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* qin. Terminologia dels instruments musicals. Informació cedida per TERMCAT.

## Anglès
### Nom

qin ‎(plural qins)
* qin

#### Sinònims

* guqin

### Vegeu també

* qin. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈkin/, meridional \ˈkiŋ\
       Americà: alt /ˈkin/, baix \ˈkiŋ\, austral /ˈkin/
   * Rimes: -in

### Nom

qin m. ‎(plural qins)
* qin

#### Sinònims

* guqin

### Vegeu també

* qin. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].

## Francès
### Nom

qin m. ‎(plural qins)
* qin

#### Sinònims

* guqin

### Vegeu també

* qin. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# quenacho
## Català
### Nom

quenacho m. ‎(plural quenachos)
* (castellanisme) Instrument aeròfon, variant de la quena, però més gran i de registre més greu.

#### Traduccions

* Anglès: kenacho $^{(en)}$, quenacho $^{(en)}$
* Castellà: quenacho $^{(es)}$
* Francès: quenacho $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: que·nac·ho (3)
* Heterograma de 8 lletres (acehnoqu)

### Vegeu també

* quenacho. Terminologia dels instruments musicals. Informació cedida per TERMCAT.

## Anglès
### Nom

quenacho
* quenacho

#### Sinònims

* kenacho

### Vegeu també

* quenacho. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /keˈna.t͡ʃo/
       Americà: alt /keˈna.t͡ʃ(o)/, baix /keˈna.t͡ʃo/
   * Rimes: -atʃo

### Nom

quenacho m. ‎(plural quenachos)
* quenacho

### Miscel·lània

* Síl·labes: que·na·cho (3)
* Heterograma de 8 lletres (acehnoqu)

### Vegeu també

* quenacho. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].

## Francès
### Nom

quenacho m. ‎(plural quenachos)
* quenacho

### Vegeu també

* quenacho. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# rab
## Català

   * Pronúncia: /ˈrap/

### Nom

rab m. ‎(plural rabs)
* (arcaisme) Forma alternativa de rap.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: bar $^{(revers)}$

### Vegeu també

* rab. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# rall
## Català

   * Pronúncia: (pesca, verb)
       Oriental: central /ˈraʎ/ balear /ˈraʎ/, /ˈraj/ Occidental: /ˈraʎ/
   * Pronúncia: (altres) /ˈraʎ/
   * Rimes: -aʎ
   * Etimologia:
       [1] Del llatí tardà *retiaculum, diminutiu de rete ‎(«xarxa»), segle XIV.
       [2] Del verb rallar.
       [3] Ultracorrecció de rai ‎(«raig») percebut com a ieisme.

### Nom

rall m. ‎(plural ralls)
* Xarxa de pesca circular amb ploms i una corda.

#### Traduccions

* Castellà: esparavel $^{(es)}$

### Nom

rall m. ‎(plural ralls)
* xerrameca

### Nom

rall m. ‎(plural ralls)
* (valencià) raig
* raïl

### Verb

rall
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de rallar.

#### Variants

* rallo, ralle, ralli

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: llar $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# ram
## Català

   * Pronúncia: /ˈram/
   * Rimes: -am
   * Etimologia: Del llatí ramus ‎(«branca»), segle XIV.

### Nom

ram m. ‎(plural rams)
* Conjunt ornamental de flors agafades per la seva tija.
* Part d'una escala, entre dos replans.

#### Traduccions

* Albanès: buqetë $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Blumenstrauß $^{(de)}$ m., Bouquet $^{(de)}$ n.
* Anglès: bouquet $^{(en)}$, bunch $^{(en)}$
* Àrab: بَاقَة‎ $^{(ar)}$ f.
* Armeni: ծաղկեփունջ $^{(hy)}$ ‎(tsakhkepundj)
* Belarús: буке́т $^{(be)}$ m. ‎(buket)
* Búlgar: буке́т $^{(bg)}$ m. ‎(buket)
* Castellà: ramo $^{(es)}$ m.
* Coreà: 꽃다발 $^{(ko)}$ ‎(kkotdabal)
* Danès: buket $^{(da)}$ c.
* Eslovac: kytica $^{(sk)}$ f., buket $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: šopek $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: bukedo $^{(eo)}$
* Estonià: bukett $^{(et)}$
* Feroès: blómutyssi $^{(fo)}$ n.
* Finès: kukkakimppu $^{(fi)}$
* Francès: bouquet $^{(fr)}$ m.
* Gal·lès: tusw $^{(cy)}$ m.
* Georgià: თაიგული $^{(ka)}$ ‎(tàiguli)
* Grec: ανθοδέσμη $^{(el)}$ f. ‎(anthodesmi)
* Hebreu: זֵר‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: गुलदस्ता $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: virágcsokor $^{(hu)}$
* Indonesi: buket $^{(id)}$
* Islandès: blómvöndur $^{(is)}$ m.
* Italià: mazzo $^{(it)}$ m.
* Japonès: 花束 $^{(ja)}$
* Kazakh: букет $^{(kk)}$ ‎(bwket/buket)
* Kirguís: букет $^{(ky)}$ ‎(buket)
* Lituà: puokštė $^{(lt)}$ f.
* Macedoni: буке́т $^{(mk)}$ m.
* Mongol: баглаа $^{(mn)}$
* Neerlandès: bouquet $^{(nl)}$ m.
* Noruec: bukett $^{(no)}$ m.
* Polonès: bukiet $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: buquê $^{(pt)}$ m., ramo $^{(pt)}$ m.
* Romanès: buchet $^{(ro)}$ n.
* Rus: буке́т $^{(ru)}$ m. ‎(buket)
* Sànscrit: गुच्छ $^{(sa)}$ m.
* Serbocroat: букет $^{(sh)}$, buket $^{(sh)}$ m.
* Suec: bukett $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: гулдаста $^{(tg)}$
* Tagal: kalangi $^{(tl)}$
* Tai: ช่อ $^{(th)}$
* Turc: buket $^{(tr)}$
* Txec: kytice $^{(cs)}$ f., pugét $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: буке́т $^{(uk)}$ m. ‎(buket)
* Urdú: گلدستہ‎ $^{(ur)}$ m.
* Uzbek: buket $^{(uz)}$
* Vietnamita: bó hoa $^{(vi)}$
* Volapük: flored $^{(vo)}$
* Xinès: 花束 $^{(zh)}$ ‎(huāshù)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: arm, mar $^{(revers)}$, Mar $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# rat
## Català

   * Pronúncia: /ˈrat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: Forma masculina de rata, segle XIV

### Nom

rat m. ‎(plural rats)
* (antic, septentrional) Rata.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: art $^{(alfagrama)}$, tar $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Anglès

   * Pronúncia: /ɹæt/ àudio (EUA)
   * Etimologia: De l'arrel protoindoeuropea *reh₁d- («gratar»).

### Nom

rat ‎(plural rats)
* rat, rata
* traïdor, Judes, fals, pocavergonya
    What a rat, leaving us stranded here!Quin pocavergonya, deixar-nos aquí abandonats!
* habitual, freqüentador
    He loved hockey and was a devoted rink rat.Li agradava molt el hockey i era un habitual a les pistes de joc.
* cony
    Get your rat out.Emporta't el teu cony.
* gratada

#### Derivats

* rattail
* ratter
* ratty

### Verb

rat ‎(3a persona singular present rats, gerundi ratting, passat i participi ratted)
* delatar, trair
    He ratted on his coworker.Ell va delatar el seu company de la feina.
* confiar, creure
    «I am indebted to you. Rat me, sir, I am indeed.» (Rafael Sabatini, The Tavern Knight, 1904, capítol XXVI)Estic en deute amb vós. Cregui'm, senyor, n'estic.
* gratar, esgarrapar, marcar
    He ratted a vertical line on his face with a pocket knife.Ell marcà una línia vertical a la seva cara amb una navalla.

## Francès

   * Pronúncia: /ʁa/

### Nom

rat m. ‎(plural rats, femení rate)
* rat, rata

## Romaní

   * Etimologia: Del sànscrit रक्त ‎(rakta).

### Nom

rat m.
* sang
* parent
* sinònim de njàmo ‎(«llinatge»)
* sinònim de bijanipen ‎(«descendència»)
* sinònim de menstruacija ‎(«menstruació»)
* sinònim de mudaripen ‎(«massacre»)

#### Derivats

* ratesqo ‎(«sanguini»)

#### Descendents

* Caló català: arat ‎(ərát)
* Caló espanyol: arate ‎(aráte)
** Caló brasiler: uratsi ‎(uráci)

### Vegeu també

* Cizmich, Perseo; Adiego, Ignasi-Xavier. Rromani ćhib - Diccionari romaní-català / català-romaní. Círculo Rojo, 2022. ISBN 978-84-1155-225-7.
# rec
## Català

   * Pronúncia: /ˈrek/
   * Rimes: -ek
   * Homòfon: reg
   * Etimologia: D’un preromà incert, segle X, relacionat amb el basc erreka ‎(«rec, séquia»).

### Nom

rec m. ‎(plural recs)
* (agricultura) Canal de reg.

#### Derivats

* reguer

#### Traduccions

* Anglès: irrigation ditch $^{(en)}$
* Castellà: acequia $^{(es)}$
* Francès: canal d'irrigation $^{(fr)}$

### Verb

rec
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de recar.

#### Variants

* reco, reque, requi

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: cer $^{(alfagrama)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /'rɛk/
   * Etimologia: 1: Apòcope de recreation, segle XX.
   * Etimologia: 2: Apòcope de recommendation.
   * Etimologia: 3: Apòcope de recreation ground.

### Nom

rec ‎(plural recs)
* (informal) forma abreujada de recreation

#### Compostos i expressions

* rec room, rec hall, rec center

### Nom

rec ‎(plural recs)
* (informal) forma abreujada de recommendation

### Nom

rec ‎(plural recs)
* (informal, britànic) forma abreujada de recreation ground

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: Merriam, Collins, Dict
# recobre
## Català

   * Pronúncia: oriental /rəˈkɔ.βɾə/, occidental /reˈkɔ.bɾe/
   * Rimes: -ɔbɾe
   * Etimologia: De recobrar, segle XIX.

### Nom

recobre m. ‎(plural recobres)
* empara, refugi
* recobrament

#### Variants

* recobro

### Verb

recobre
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de recobrar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb recobrar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb recobrar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb recobrar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·co·bre (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB