OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# ve
## Multilingüe
### Símbol

ve
* Codi de llengua ISO 639-1 del venda.

## Català

   * Pronúncia: (nom, verb venir)
       Oriental: central /ˈbe/, balear /ˈve/ Occidental: nord-occidental /ˈbe/ valencià /ˈve/, /ˈbe/
   * Rimes: -e
   * Homòfons: be, bé ‎(betacisme)
   * Pronúncia: (verb veure)
       Oriental: central /ˈbɛ/ balear /ˈvə/, /ˈvɛ/ Occidental: nord-occidental /ˈbe/ valencià /ˈve/, /ˈbe/

### Nom

ve f. ‎(plural ves)
* Nom de la lletra v/V.

#### Compostos i expressions

* ve baixa (quan convé distingir de l'homòfon be en àrees betacistes)
* ve doble (w/W)

#### Traduccions

* Anglès: vee $^{(en)}$
* Asturià: uve $^{(ast)}$
* Castellà: uve $^{(es)}$
* Francès: vé $^{(fr)}$
* Italià: vu $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: VE $^{(csc)}$
* Occità: ve $^{(oc)}$ f.

### Verb

ve ‎(infinitiu venir)
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de venir.

### Verb

ve ‎(infinitiu veure)
* (col·loquial) Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb veure. («reducció de veges»)

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈbe/
   * Rimes: -e
   * Homòfon: be

### Nom

ve f. ‎(plural ves)
* forma alternativa de uve

### Verb

ve
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del present d’indicatiu del verb ver
* segona persona del singular (tú, vos) de l'imperatiu del verb ver

### Verb

ve
* segona persona del singular (tú) de l'imperatiu del verb ir

#### Sinònims

* (voseo) andá

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
# ve doble
## Català
### Nom

ve doble f. ‎(plural ves dobles)
* Nom de la lletra w/W.

#### Traduccions

* Anglès: double-u $^{(en)}$
* Asturià: uve doble $^{(ast)}$ f.
* Castellà: uve doble $^{(es)}$ f., doble uve $^{(es)}$ f.
* Francès: double vé $^{(fr)}$
* Italià: vu doppia $^{(it)}$, doppia vu $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: VE-DOBLE $^{(csc)}$
* Occità: ve dobla $^{(oc)}$ f.
# i grega
## Català
### Nom

i grega f. ‎(plural is gregues)
* Lletra y/Y.

#### Relacionats

* i llatina

#### Traduccions

* Alemany: Ypsilon $^{(de)}$
* Anglès: wy $^{(en)}$, wye $^{(en)}$
* Asturià: ye $^{(ast)}$, y griega $^{(ast)}$
* Castellà: ye $^{(es)}$, i griega $^{(es)}$
* Francès: y $^{(fr)}$ m., i grec $^{(fr)}$ m.
* Italià: ipsilon $^{(it)}$, i greca $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: I-GREGA $^{(csc)}$
* Occità: i grèga $^{(oc)}$ f.

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# trenc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈtɾɛŋ/ balear /ˈtɾəŋk/, /ˈtɾɛŋk/ Occidental: nord-occidental /ˈtɾeŋ/ valencià /ˈtɾeŋk/, /ˈtɾeŋ/
   * Rimes: -ɛŋk
   * Etimologia: De trencar, segle XIV.

### Nom

trenc m. ‎(plural trencs)
* ferida, trep
    «... més d'un trenc al cap ens havíem fet .» (Luís Arumí, La guerra dels carlins vista per un infant, 972)
* Esquerda produïda per contusió, solució de continuïtat en una superfície.
    «Pensa qui pensa de quin cap faria estelles, sent trepig, guaita per un trenc de sa campana, i me veu un escabotell de dimonis que se'n venien tots xarpats.» (Antoni Maria Alcover, Aplec de rondaies mallorquines, 1900)
* desviament
    «Després d’haver passat pel trenc d'una drecera que mena al pla del Fideuer i a Sant Salvador de les Espases...» (Àngel M. Hernández i Cardona, Les plantes i el paisatge vegetal d'Olesa de Montserrat, 1997)
* Traç inferior de la ce trencada (ç).

#### Derivats

* a trenc d'alba

#### Traduccions

* Castellà: grieta $^{(es)}$ f.
* Francès: lézarde $^{(fr)}$ f.
* Italià: fessura $^{(it)}$ f.
* Anglès: cedilla $^{(en)}$
* Asturià: cedilla $^{(ast)}$
* Castellà: cedilla $^{(es)}$ f.
* Francès: cédille $^{(fr)}$ f.

### Verb

trenc
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de trencar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# ce trencada
## Català

   * Etimologia: Amb el sentit etimològic de trencar ‎(literalment «tallar»), és a dir, una ce tallada per una i com a resultat de l’enllaç ci > c$_i$ > ç. Aquesta forma de "ce tallada" es manté en cal·ligrafia però no en tipografia. Vegeu ç.

### Nom

ce trencada f. ‎(plural ces trencades)
* Lletra ç/Ç

#### Traduccions

* Asturià: cedilla $^{(ast)}$
* Castellà: cedilla $^{(es)}$
* Francès: c cédille $^{(fr)}$
* Llengua de signes catalana: CE-TRENCADA $^{(csc)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# webinar
## Anglès

   * Etimologia: Contracció de web i seminar, 'seminari via web'.
   * Àudio: EUA

### Nom

webinar ‎(plural webinars)
* seminari impartit en línia.

### Vegeu també

* webinar. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# ficticio
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /fikˈti.θjo/
       Americà: alt /f(i)kˈti.sjo/, baix /fikˈti.sjo/
   * Rimes: -iθjo
   * Etimologia: Del llatí fictitius.

### Adjectiu

ficticio m. ‎(femení ficticia, plural masculí ficticios, plural femení ficticias)
* fictici

#### Antònims

* real

#### Relacionats

* ficción

### Miscel·lània

* Síl·labes: fic·ti·cio (3)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre ficticio
# ficticia
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /fikˈti.θja/
       Americà: alt /f(i)kˈti.sja/, baix /fikˈti.sja/
   * Rimes: -iθja

### Adjectiu

ficticia f. ‎(plural ficticias)
* forma femenina de ficticio

### Miscel·lània

* Síl·labes: fic·ti·cia (3)
# ficticias
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fikˈti.θjas/, meridional /fikˈti.θjah/
       Americà: alt /fikˈti.s(ja)s/, baix /fikˈti.sjah/, austral /fikˈti.sjas/
   * Rimes: -iθjas

### Adjectiu

ficticias f. pl.
* forma plural de ficticia

### Miscel·lània

* Síl·labes: fic·ti·cias (3)
# ficticios
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fikˈti.θjos/, meridional /fikˈti.θjoh/
       Americà: alt /fikˈti.s(jo)s/, baix /fikˈti.sjoh/, austral /fikˈti.sjos/
   * Rimes: -iθjos

### Adjectiu

ficticios m. pl.
* forma plural de ficticio

### Miscel·lània

* Síl·labes: fic·ti·cios (3)
# piojo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈpjo.xo/, meridional /ˈpjo.ho/
       Americà: alt /ˈpjo.x(o)/, baix /ˈpjo.ho/, austral /ˈpjo.xo/
   * Rimes: -oxo
   * Etimologia: Del llatí peduculus.

### Nom

piojo m. ‎(plural piojos)
* poll (insecte)

#### Derivats

* piojoso

### Miscel·lània

* Síl·labes: pio·jo (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre piojo
# piojos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈpjo.xos/, meridional /ˈpjo.hoh/
       Americà: alt /ˈpjo.x(o)s/, baix /ˈpjo.hoh/, austral /ˈpjo.xos/
   * Rimes: -oxos

### Nom

piojos m. pl.
* forma plural de piojo

### Miscel·lània

* Síl·labes: pio·jos (2)
# eye
## Anglès

   * Pronúncia: /aɪ/ àudio (EUA)
   * Homòfon: I
   * Etimologia: De l'anglès antic ege, eage, del protogermànic *augon.

### Nom

eye ‎(plural eyes)
* ull

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en anglès
* Per a més informació vegeu l'entrada al Collins Dictionary© sobre eye
# Sisa
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈsi.zə/, occidental /ˈsi.za/
   * Rimes: -iza
   * Etimologia: Variant de Cisa.

### Nom propi

Sisa
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Si·sa (2)

### Vegeu també

* Cerca Sisa a Wikidata
* Cognoms de la població, Idescat
# Catalauni
## Llatí

   * Pronúncia: /ka.taˈlaw.niː/
   * Etimologia: D'origen cèltic incert. Probablement del gàl·lic *Katuuellauni, del protocèltic *Katuwalos, de *katus ‎(«batalla») i *katus ‎(«cap, príncep»).

### Nom

Catalaunī m. pl. ‎(genitiu Catalaunōrum)
* catalàunics (poble celta de la Gàl·lia Belga)

#### Declinació

2a declinació -us, -ī :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | - | Catalaunī |
| Vocatiu | - | Catalaunī |
| Acusatiu | - | Catalaunōs |
| Genitiu | - | Catalaunōrum |
| Datiu | - | Catalaunīs |
| Ablatiu | - | Catalaunīs |

#### Variants

* Catelaunī

#### Variants

* Catalaunicus

### Vegeu també

* Lewis, Charlton T.; Short, Charles. «Catalauni». A: A Latin Dictionary. Oxford: Clarendon Press, 1879.
* Gaffiot, Félix. «Catalauni». A: Dictionnaire Latin - Français, 1934. París: Hachette, 1934.
# gallina tacada
## Català
### Nom

gallina tacada f. ‎(plural gallines tacades)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Torpedo torpedo)

#### Sinònims

* peix elèctric, torpede, tremolenca, tremoló, tremoloia, tremoloia d'ulls, tremolosa, tremolosa ocel·lada, vaca, vaca comuna, vaca enrampadora, vaca tremolenca, vaca tremolosa, vaca tremolosa ocel·lada, vaqueta, vaqueta elèctrica, baca, tremuló, tremulosa

#### Hiperònims

* rajades i milanes > torpedínids

#### Traduccions

* Anglès: common torpedo $^{(en)}$
* Asturià: mielga $^{(ast)}$, tremielga $^{(ast)}$, ortiga $^{(ast)}$, pexe llétricu $^{(ast)}$, temblón $^{(ast)}$
* Castellà: tremielga $^{(es)}$, tremolina $^{(es)}$, tremolina común $^{(es)}$, trimielga $^{(es)}$, vaca temblon $^{(es)}$
* Francès: torpille ocellée $^{(fr)}$

### Vegeu també

* gallina tacada. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# anouer
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ə.noˈwe/ Occidental: nord-occidental /a.noˈwe/, valencià /a.noˈweɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: De anou i el sufix -er.

### Nom

anouer m. ‎(plural anouers)
* (valencià, tortosí) Sinònim de noguer.

#### Variants

* anouera

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·no·uer (3)
* Heterograma de 6 lletres (aenoru)
* Anagrama: nouera

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC, DCVB
# anouera
## Català

   * Pronúncia: oriental /ə.noˈwe.ɾə/, occidental /a.noˈwe.ɾa/
   * Rimes: -eɾa

### Nom

anouera f. ‎(plural anoueres)
* (valencià meridional) Sinònim de noguer.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·no·ue·ra (4)
* Anagrama: aeronau

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# noguer
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nuˈɣe/ balear /noˈɣe/, /nuˈɣe/ Occidental: nord-occidental /noˈɣe/, valencià /noˈɣeɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: Del llatí *nucarius, de nux ‎(«nou»), segle XI.

### Nom

noguer m. ‎(plural noguers)
* (septentrional, mallorquí, menorquí, nord-occidental) Arbre caducifoli de la família de les juglandàcies (Juglans regia).
* Fusta de Juglans regia.

#### Sinònims

* noguera, anouer, anouera

#### Traduccions

* Albanès: arrë $^{(sq)}$
* Alemany: Walnussbaum $^{(de)}$ m.
* Anglès: walnut tree $^{(en)}$
* Armeni: ընկուզենի $^{(hy)}$ ‎(enkuzení)
* Asturià: nozal $^{(ast)}$
* Bretó: kraoñenn $^{(br)}$ f.
* Castellà: nogal $^{(es)}$ m.
* Danès: valnøddetræ $^{(da)}$ n.
* Eslovè: oreh $^{(sl)}$ m.
* Finès: pähkinäpuu $^{(fi)}$
* Francès: noyer $^{(fr)}$ m.
* Friülà: cocolâr $^{(fur)}$ m., nojâr $^{(fur)}$ m.
* Gallec: nogueira $^{(gl)}$ f., concheiro $^{(gl)}$ m.
* Georgià: კაკალი $^{(ka)}$ ‎(kàkali)
* Grec: καρυδιά $^{(el)}$ f. ‎(karidià)
* Hebreu: אֱגוֹז‎ $^{(he)}$ m.
* Hongarès: diófa $^{(hu)}$
* Irlandès: crann gallchnó $^{(ga)}$ m.
* Italià: noce $^{(it)}$ m.
* Japonès: クルミの木 $^{(ja)}$
* Llatí: iuglans $^{(la)}$ f.
* Macedoni: орев $^{(mk)}$ m.
* Neerlandès: walnotenboom $^{(nl)}$ m.
* Noruec: valnøtt $^{(no)}$
* Occità: noguièr $^{(oc)}$ m.
* Polonès: orzech włoski $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: nogueira $^{(pt)}$ f.
* Quítxua: tuqti $^{(qu)}$
* Romanès: nuc $^{(ro)}$ m.
* Rus: оре́х $^{(ru)}$ m. ‎(orekh)
* Serbocroat: орах $^{(sh)}$ m. (ciríl·lic), orah $^{(sh)}$ m. (llatí)
* Turc: ceviz $^{(tr)}$
* Txec: ořešák $^{(cs)}$ m.
* Vènet: nósa $^{(vec)}$ f.
* Vietnamita: óc chó $^{(vi)}$
* Alemany: Walnussholz $^{(de)}$ n.
* Anglès: walnut $^{(en)}$
* Castellà: nogal $^{(es)}$ m.
* Francès: noyer $^{(fr)}$ m.
* Italià: noce $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·guer (2)
* Heterograma de 6 lletres (egnoru)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# noguera
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nuˈɣe.ɾə/ balear /noˈɣe.ɾə/, /nuˈɣe.ɾə/ Occidental: /noˈɣe.ɾa/
   * Rimes: -eɾa
   * Etimologia: Del llatí [arbor] *nucaria, de nux ‎(«nou»), segle XIII.

### Nom

noguera f. ‎(plural nogueres)
* (central) Sinònim de noguer.

### Verb

noguera
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb noure.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb noure.

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·gue·ra (3)
* Heterograma de 7 lletres (aegnoru)
* Anagrames: noruega, Noruega, òrguena

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# wczoraj
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈft͡ʃɔ.raj/
   * Etimologia: Del protoeslau *vьčera.

### Adverbi

wczoraj
* ahir

#### Relacionats

* dzisiaj ‎(«avui»)
* jutro ‎(«demà»)

### Miscel·lània

* Síl·labes: wczo·raj (2)
* Heterograma de 7 lletres (acjorwz)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Wielki słownik języka polskiego sobre wczoraj
* Per a més informació vegeu l'entrada al Słownik Języka Polskiego sobre wczoraj
# al revés
## Català
### Adverbi

al revés
* En ordre invers, en sentit oposat.
* Sinònim de contràriament.
* Sinònim de viceversa.

#### Variants

* a l'inrevés, del revés

#### Sinònims

* ob-

#### Relacionats

* al revés de

#### Traduccions

* Alemany: umgekehrt $^{(de)}$
* Anglès: the other way around $^{(en)}$, backwards $^{(en)}$, upside down $^{(en)}$, inside out $^{(en)}$
* Castellà: al revés $^{(es)}$
* Esperanto: inverse $^{(eo)}$
* Francès: à l'envers $^{(fr)}$
* Italià: alla rovescia $^{(it)}$, all'inverso $^{(it)}$
* Neerlandès: omgekeerd $^{(nl)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# contràriament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kunˌtɾa.ɾi.əˈmen/ balear /konˌtɾa.ɾi.əˈment/, /kunˌtɾa.ɾi.əˈmen/ Occidental: nord-occidental /konˌtɾa.ɾi.aˈmen/ valencià /konˌtɾa.ɾi.aˈment/, /konˌtɾa.ɾi.aˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De contrari i el sufix -ment.

### Adverbi

contràriament
* D'una manera contrària.

#### Sinònims

* al contrari, al revés, ans al contrari, ben al contrari, en canvi

#### Antònims

* igualment, tanmateix

#### Traduccions

* Anglès: contrarily $^{(en)}$
* Castellà: contrariamente $^{(es)}$
* Francès: contrairement $^{(fr)}$
* Italià: contrariamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·trà·ri·a·ment (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# viceversa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bi.səˈβɛr.sə/, balear /vi.səˈvɛɾ.sə/ Occidental: nord-occidental /bi.seˈβɛr.sa/ valencià /vi.seˈvɛɾ.sa/, /bi.seˈβɛɾ.sɛ/
   * Rimes: -ɛɾsa
   * Etimologia: Del llatí viceversa, contracció de vice versa ‎(literalment «amb el torn girat»), segle XIX.

### Adverbi

viceversa
* (precedit de conjunció i o o) El mateix però invertint l’ordre dels dos termes.
    Ens van fer traslladar tots els llibres de la banda esquerra a la dreta, i viceversa.

#### Sinònims

* a la inversa, a l'inrevés, al revés, v.v.

#### Traduccions

* Anglès: vice versa $^{(en)}$
* Castellà: viceversa $^{(es)}$
* Francès: vice versa $^{(fr)}$
* Italià: viceversa $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: vi·ce·ver·sa (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# a l'inrevés
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.ɫin.rəˈβes/, balear /ə.ɫin.rəˈves/ Occidental: nord-occidental /a.ɫin.reˈβes/ valencià /a.ɫin.reˈves/, /a.ɫin.reˈβes/

### Adverbi

a l'inrevés
* Sinònim de al revés.
* Sinònim de contràriament.
* Sinònim de viceversa.

#### Relacionats

* a l'inrevés de

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DSFF
# transitorio
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /tɾan.siˈto.ɾjo/, meridional \tɾaŋ.siˈto.ɾjo\
       Americà: alt /t͡san.s(i)ˈto.ɾjo/, baix \tɾaŋ.siˈto.ɾjo\, austral /tɾan.siˈto.ɾjo/
   * Rimes: -oɾjo
   * Etimologia: Del llatí transitorius.

### Adjectiu

transitorio m. ‎(femení transitoria, plural masculí transitorios, plural femení transitorias)
* transitori

#### Sinònims

* temporal, pasajero

#### Antònims

* permanente, perpetuo

#### Derivats

* transitoriamente

#### Relacionats

* tránsito

### Miscel·lània

* Síl·labes: tran·si·to·rio (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre transitorio
# transitoria
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /tɾan.siˈto.ɾja/, meridional \tɾaŋ.siˈto.ɾja\
       Americà: alt /t͡san.s(i)ˈto.ɾja/, baix \tɾaŋ.siˈto.ɾja\, austral /tɾan.siˈto.ɾja/
   * Rimes: -oɾja

### Adjectiu

transitoria f. ‎(plural transitorias)
* forma femenina de transitorio

### Miscel·lània

* Síl·labes: tran·si·to·ria (4)
# transitorias
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /tɾan.siˈto.ɾjas/, meridional \tɾaŋ.siˈto.ɾjah\
       Americà: alt /t͡san.s(i)ˈto.ɾjas/, baix \tɾaŋ.siˈto.ɾjah\, austral /tɾan.siˈto.ɾjas/
   * Rimes: -oɾjas

### Adjectiu

transitorias f. pl.
* forma plural de transitoria

### Miscel·lània

* Síl·labes: tran·si·to·rias (4)
# transitorios
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /tɾan.siˈto.ɾjos/, meridional \tɾaŋ.siˈto.ɾjoh\
       Americà: alt /t͡san.s(i)ˈto.ɾjos/, baix \tɾaŋ.siˈto.ɾjoh\, austral /tɾan.siˈto.ɾjos/
   * Rimes: -oɾjos

### Adjectiu

transitorios m. pl.
* forma plural de transitorio

### Miscel·lània

* Síl·labes: tran·si·to·rios (4)
# primitiu
## Català

   * Pronúncia: /pɾi.miˈtiw/
   * Rimes: -iw
   * Etimologia: Del llatí primitivus, segle XIV.

### Adjectiu

primitiu m. ‎(femení primitiva, plural masculí primitius, plural femení primitives)
* Pertanyent al començament o a l'origen d'alguna cosa.
    Els homes primitius. Les cultures primitives.
* Que és tosc o poc perfeccionat.
    Unes eines primitives. Una màquina primitiva.
* Que no és derivat.
* (matemàtiques) Que es caracteritza únicament pels axiomes d'una teoria.

#### Compostos i expressions

* funció primitiva: funció inversa de la funció derivada.

#### Traduccions

* Anglès: primitive $^{(en)}$
* Castellà: primitivo $^{(es)}$
* Francès: primitif $^{(fr)}$
* Italià: primitivo $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: pri·mi·tiu (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# principiar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /pɾin.si.piˈa/ Occidental: nord-occidental /pɾin.si.piˈa/ valencià /pɾin.si.piˈaɾ/, /pɾin.si.piˈa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: principià
   * Etimologia: Del llatí principiāre, segle XIV.

### Verb

principiar trans.
* Sinònim de començar.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: principio, principia, principiem

### Miscel·lània

* Síl·labes: prin·ci·pi·ar (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# principiariven
## Català
### Verb

principiariven
* (alguerès) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de principiar.

#### Variants

* principiarien

### Miscel·lània

* Síl·labes: prin·ci·pi·a·ri·ven (6)
# principiassis
## Català
### Verb

principiassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb principiar.

#### Variants

* principiessis, principiesses, principiasses, principiares

### Miscel·lània

* Síl·labes: prin·ci·pi·as·sis (5)
# principiï
## Català

Error de Lua a Mòdul:ca-pron/AFI a la línia 290: attempt to index local 'final' (a nil value).

### Verb

principiï
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de principiar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb principiar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb principiar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb principiar.

#### Variants

* [1] principio, principie, principii
* [2] principie
* [3] principie
* [4] principie

### Miscel·lània

* Síl·labes: prin·ci·pi·ï (4)
# principiïs
## Català

   * Pronúncia: /pɾin.siˈpi.is/
   * Rimes: -iis

### Verb

principiïs
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb principiar.

#### Variants

* principies

### Miscel·lània

* Síl·labes: prin·ci·pi·ïs (4)
# principiariva
## Català
### Verb

principiariva
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) del condicional de principiar.
* (alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de principiar.

#### Variants

* [1] principiaria
* [2] principiaria

### Miscel·lània

* Síl·labes: prin·ci·pi·a·ri·va (6)
# principiaríveu
## Català
### Verb

principiaríveu
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de principiar.

#### Variants

* principiaríeu

### Miscel·lània

* Síl·labes: prin·ci·pi·a·rí·veu (6)
# principiàssem
## Català
### Verb

principiàssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb principiar.

#### Variants

* principiéssim, principiéssem, principiàssim, principiàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: prin·ci·pi·às·sem (5)
# principiarien
## Català

   * Pronúncia: oriental /pɾin.si.pi.əˈɾi.ən/, occidental /pɾin.si.pi.aˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

principiarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de principiar.

#### Variants

* principiariven

### Miscel·lània

* Síl·labes: prin·ci·pi·a·ri·en (6)
# principiaran
## Català

   * Pronúncia: oriental /pɾin.si.pi.əˈɾan/, occidental /pɾin.si.pi.aˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

principiaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de principiar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: prin·ci·pi·a·ran (5)
# principii
## Català
### Verb

principii
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de principiar.

#### Variants

* principio, principie, principiï

### Miscel·lània

* Síl·labes: prin·ci·pii (3)
# principiïn
## Català

   * Pronúncia: /pɾin.siˈpi.in/
   * Rimes: -iin

### Verb

principiïn
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb principiar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb principiar.

#### Variants

* [1] principien
* [2] principien

### Miscel·lània

* Síl·labes: prin·ci·pi·ïn (4)
# principiassen
## Català
### Verb

principiassen
* (valencià, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb principiar.

#### Variants

* principiessin, principiessen, principiassin, principiaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: prin·ci·pi·as·sen (5)
# principiara
## Català
### Verb

principiara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb principiar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb principiar.

#### Variants

* [1] principiessi, principiés, principiàs
* [2] principiessi, principiés, principiàs

### Miscel·lània

* Síl·labes: prin·ci·pi·a·ra (5)
# principiares
## Català

   * Pronúncia: oriental /pɾin.si.piˈa.ɾəs/, occidental /pɾin.si.piˈa.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

principiares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de principiar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb principiar.

#### Variants

* [2] principiessis, principiesses, principiassis, principiasses

### Miscel·lània

* Síl·labes: prin·ci·pi·a·res (5)
# principiarem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pɾin.si.pi.əˈɾɛm/ balear /pɾin.si.pi.əˈɾəm/, /pɾin.si.pi.əˈɾɛm/ Occidental: /pɾin.si.pi.aˈɾem/
   * Rimes: -ɛm

### Verb

principiarem
* Primera persona del plural (nosaltres) del futur de principiar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: prin·ci·pi·a·rem (5)
# principiaren
## Català

   * Pronúncia: oriental /pɾin.si.piˈa.ɾən/, occidental /pɾin.si.piˈa.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

principiaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de principiar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb principiar.

#### Variants

* [2] principiessin, principiessen, principiassin, principiassen

### Miscel·lània

* Síl·labes: prin·ci·pi·a·ren (5)
# principiarívem
## Català
### Verb

principiarívem
* (alguerès) Primera persona del plural (nosaltres) del condicional de principiar.

#### Variants

* principiaríem

### Miscel·lània

* Síl·labes: prin·ci·pi·a·rí·vem (6)