OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# feixista
## Català

   * Pronúncia: (masculí)
       Oriental: /fəˈʃis.tə/ Occidental: nord-occidental /fejˈʃis.te/ valencià /fejˈʃis.te/, /feˈʃis.te/
   * Rimes: -iste
   * Pronúncia: (femení)
       Oriental: /fəˈʃis.tə/ Occidental: nord-occidental /fejˈʃis.ta/ valencià /fejˈʃis.ta/, /feˈʃis.ta/
   * Rimes: -ista
   * Etimologia: De feix i el sufix -ista, calc de l’italià fascista, de fascio ‎(«feix»), del llatí fascēs, símbol dut pels lictors romans d'una destral i un feix de bastons, segle XX.

### Adjectiu

feixista inv. ‎(plural feixistes)
* Relatiu al feixisme.

#### Traduccions

* Alemany: faschistisch $^{(de)}$
* Anglès: fascist $^{(en)}$
* Àrab: فَاشِسْتِيّ‎ $^{(ar)}$
* Armeni: ֆաշիստական $^{(hy)}$ ‎(faixistakan)
* Belarús: фашы́сцкі $^{(be)}$ ‎(faixístski)
* Castellà: fascista $^{(es)}$
* Esperanto: faŝisma $^{(eo)}$
* Finès: fasistinen $^{(fi)}$
* Francès: fasciste $^{(fr)}$
* Gallec: fascista $^{(gl)}$
* Georgià: ფაშისტური $^{(ka)}$ ‎(paixísturi)
* Grec: φασιστικός $^{(el)}$ ‎(fassistikós)
* Hongarès: fasiszta $^{(hu)}$
* Islandès: fasískur $^{(is)}$
* Italià: fascista $^{(it)}$
* Kazakh: фашистік $^{(kk)}$ ‎(faşïstik/faixistik)
* Macedoni: фаши́стички $^{(mk)}$
* Neerlandès: fascistisch $^{(nl)}$
* Noruec: fascistisk $^{(no)}$
* Polonès: faszystowski $^{(pl)}$
* Portuguès: fascista $^{(pt)}$
* Romanès: fascist $^{(ro)}$
* Rus: фаши́стский $^{(ru)}$ ‎(faixístski)
* Suec: fascistisk $^{(sv)}$
* Turc: faşist $^{(tr)}$
* Txec: fašistický $^{(cs)}$
* Ucraïnès: фаши́стський $^{(uk)}$ ‎(faixístski)
* Vietnamita: phát xít $^{(vi)}$
* Volapük: fajistik $^{(vo)}$
* Xinès: 法西斯主義的 $^{(zh)}$ ‎(法西斯主义的, fǎxīsīzhǔyìdí)

### Nom

feixista m. f. ‎(plural feixistes)
* Partidari del feixisme.

#### Antònims

* antifeixista

#### Traduccions

* Alemany: Faschist $^{(de)}$ m.
* Anglès: fascist $^{(en)}$
* Àrab: فَاشِسْتِيّ‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: ֆաշիստ $^{(hy)}$ ‎(faixist)
* Belarús: фашы́ст $^{(be)}$ m. ‎(faixist)
* Castellà: fascista $^{(es)}$
* Coreà: 파시스트 $^{(ko)}$ ‎(pasiseuteu)
* Danès: fascist $^{(da)}$ c.
* Esperanto: faŝisto $^{(eo)}$
* Finès: fasisti $^{(fi)}$
* Francès: fasciste $^{(fr)}$
* Gallec: fascista $^{(gl)}$ m. f.
* Georgià: ფაშისტი $^{(ka)}$ ‎(pàixisti)
* Grec: φασίστας $^{(el)}$ m. ‎(fassistas)
* Hebreu: פָשִׁיסְט‎ $^{(he)}$ m.
* Islandès: fasisti $^{(is)}$ m.
* Italià: fascista $^{(it)}$ m. f.
* Japonès: ファシスト $^{(ja)}$ ‎(fashisuto)
* Macedoni: фаши́ст $^{(mk)}$ m.
* Neerlandès: fascist $^{(nl)}$ m.
* Occità: fascista $^{(oc)}$ m. f.
* Portuguès: fascista $^{(pt)}$ m. f.
* Romanès: fascist $^{(ro)}$ m.
* Rus: фаши́ст $^{(ru)}$ m. ‎(faixist)
* Txec: fašista $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: фаши́ст $^{(uk)}$ m. ‎(faixist)
* Vietnamita: phần tử phát xít $^{(vi)}$
* Xinès: 法西斯 $^{(zh)}$ ‎(fǎxīsī)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fei·xis·ta (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# feixugament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fəˌʃu.ɣəˈmen/ balear /fəˌʃu.ɣəˈment/, /fəˌʃu.ɣəˈmen/ Occidental: nord-occidental /fejˌʃu.ɣaˈmen/ valencià /fejˌʃu.ɣaˈment/, /feˌʃu.ɣaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De feixuc i el sufix -ment.

### Adverbi

feixugament
* De forma feixuga, difícil de suportar; penosa, aclaparadora; difícil de pair; molesta, enfadosa.

#### Traduccions

* Anglès: heavily $^{(en)}$
* Castellà: pesadamente $^{(es)}$
* Francès: lourdement $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fei·xu·ga·ment (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, Optimot
# feixismes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fəˈʃiz.məs/ Occidental: nord-occidental /fejˈʃiz.mes/ valencià /fejˈʃiz.mes/, /feˈʃiz.mes/
   * Rimes: -izmes

### Nom

feixismes m. pl.
* Forma plural de feixisme.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fei·xis·mes (3)
* Anagrama: feixéssim
# feixuc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fəˈʃuk/ Occidental: nord-occidental /fejˈʃuk/ valencià /fejˈʃuk/, /feˈʃuk/
   * Rimes: -uk
   * Etimologia: De feix i el sufix -uc, segle XIV.

### Adjectiu

feixuc m. ‎(femení feixuga, plural masculí feixucs, plural femení feixugues)
* Difícil de suportar; penós, aclaparador.
    Una feina feixuga; uns imposts feixucs; un temps feixuc.
* (figuradament) Difícil de pair.
    Una menja feixuga.
* Dit d'una persona molesta, enfadosa.
    És feixuc, aquell xicot!

#### Sinònims

* [1] pesant, pesat
* [2] greu
* [3] pesant, pesat

#### Derivats

* afeixugar

#### Traduccions

* Castellà: pesado $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fei·xuc (2)
* Heterograma de 6 lletres (cefiux)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, Optimot
# feixo
## Català
### Verb

feixo
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de feixar.

#### Variants

* feixe, feixi, feix
# feixuga
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fəˈʃu.ɣə/ Occidental: nord-occidental /fejˈʃu.ɣa/ valencià /fejˈʃu.ɣa/, /feˈʃu.ɣa/
   * Rimes: -uɡa

### Adjectiu

feixuga f. ‎(plural feixugues)
* Forma femenina de feixuc.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fei·xu·ga (3)
* Heterograma de 7 lletres (aefgiux)
* Anagrames: afeixug, xafigue
# fredejaràs
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾə.ðə.ʒəˈɾas/ Occidental: nord-occidental /fɾe.ðe.ʒaˈɾas/, valencià /fɾe.ðe.d͡ʒaˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

fredejaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de fredejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·de·ja·ràs (4)
# fredejaré
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾə.ðə.ʒəˈɾe/ Occidental: nord-occidental /fɾe.ðe.ʒaˈɾe/, valencià /fɾe.ðe.d͡ʒaˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

fredejaré
* Primera persona del singular (jo) del futur de fredejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·de·ja·ré (4)
# fredejaren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾə.ðəˈʒa.ɾən/ balear /fɾə.ðəˈd͡ʒa.ɾən/, /fɾə.ðəˈʒa.ɾən/ Occidental: nord-occidental /fɾe.ðeˈʒa.ɾen/, valencià /fɾe.ðeˈd͡ʒa.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

fredejaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de fredejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·de·ja·ren (4)
# fredejareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾə.ðə.ʒəˈɾɛw/ balear /fɾə.ðə.ʒəˈɾəw/, /fɾə.ðə.ʒəˈɾɛw/ Occidental: nord-occidental /fɾe.ðe.ʒaˈɾew/, valencià /fɾe.ðe.d͡ʒaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

fredejareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de fredejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·de·ja·reu (4)
# fredejaria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾə.ðə.ʒəˈɾi.ə/ Occidental: nord-occidental /fɾe.ðe.ʒaˈɾi.a/, valencià /fɾe.ðe.d͡ʒaˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

fredejaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de fredejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de fredejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·de·ja·ri·a (5)
# fredejares
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾə.ðəˈʒa.ɾəs/ balear /fɾə.ðəˈd͡ʒa.ɾəs/, /fɾə.ðəˈʒa.ɾəs/ Occidental: nord-occidental /fɾe.ðeˈʒa.ɾes/, valencià /fɾe.ðeˈd͡ʒa.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

fredejares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de fredejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·de·ja·res (4)
# fredejaríem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾə.ðə.ʒəˈɾi.əm/ Occidental: nord-occidental /fɾe.ðe.ʒaˈɾi.em/, valencià /fɾe.ðe.d͡ʒaˈɾi.em/
   * Rimes: -iem

### Verb

fredejaríem
* Primera persona del plural (nosaltres) del condicional de fredejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·de·ja·rí·em (5)
# fredejarien
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾə.ðə.ʒəˈɾi.ən/ Occidental: nord-occidental /fɾe.ðe.ʒaˈɾi.en/, valencià /fɾe.ðe.d͡ʒaˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

fredejarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de fredejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·de·ja·ri·en (5)
# fredejaries
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾə.ðə.ʒəˈɾi.əs/ Occidental: nord-occidental /fɾe.ðe.ʒaˈɾi.es/, valencià /fɾe.ðe.d͡ʒaˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

fredejaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de fredejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·de·ja·ri·es (5)
# fredejarà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾə.ðə.ʒəˈɾa/ Occidental: nord-occidental /fɾe.ðe.ʒaˈɾa/, valencià /fɾe.ðe.d͡ʒaˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

fredejarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de fredejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·de·ja·rà (4)
# flastomin
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɫəsˈto.min/, occidental /fɫasˈto.min/
   * Rimes: -omin

### Verb

flastomin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb flastomar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb flastomar.
# flastomà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫəs.tuˈma/ balear /fɫəs.toˈma/, /fɫəs.tuˈma/ Occidental: /fɫas.toˈma/
   * Rimes: -a

### Verb

flastomà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de flastomar.
# flastomàs
## Català
### Verb

flastomàs
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb flastomar.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb flastomar.

#### Variants

* [1] flastomessi, flastomés
* [2] flastomessi, flastomés
# flastomi
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɫəsˈto.mi/, occidental /fɫasˈto.mi/
   * Rimes: -omi

### Verb

flastomi
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb flastomar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb flastomar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb flastomar.
# flastomàreu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫəs.tuˈma.ɾəw/ balear /fɫəs.toˈma.ɾəw/, /fɫəs.tuˈma.ɾəw/ Occidental: /fɫas.toˈma.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

flastomàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de flastomar.
# flastomàssem
## Català
### Verb

flastomàssem
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb flastomar.

#### Variants

* flastoméssim, flastoméssem, flastomàssim
# flastomo
## Català
### Verb

flastomo
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de flastomar.

#### Variants

* flastom
# flastomàrem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫəs.tuˈma.ɾəm/ balear /fɫəs.toˈma.ɾəm/, /fɫəs.tuˈma.ɾəm/ Occidental: /fɫas.toˈma.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

flastomàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de flastomar.
# flastomàsseu
## Català
### Verb

flastomàsseu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb flastomar.

#### Variants

* flastoméssiu, flastomésseu, flastomàssiu
# flastomis
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɫəsˈto.mis/, occidental /fɫasˈto.mis/
   * Rimes: -omis

### Verb

flastomis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb flastomar.

### Miscel·lània

* Anagrama: flotàssim
# furgaré
## Català

   * Pronúncia: oriental /fur.ɡəˈɾe/, occidental /fuɾ.ɣaˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

furgaré
* Primera persona del singular (jo) del futur de furgar.

### Miscel·lània

* Anagrama: grufaré
# furgarà
## Català

   * Pronúncia: oriental /fur.ɡəˈɾa/, occidental /fuɾ.ɣaˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

furgarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de furgar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ga·rà (3)
* Anagrama: grufarà
# furgasses
## Català
### Verb

furgasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb furgar.

#### Variants

* furgueguesses, furguessis, furguesses, furgassis, furgares

### Miscel·lània

* Anagrama: grufasses
# furgassis
## Català
### Verb

furgassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb furgar.

#### Variants

* furgueguesses, furguessis, furguesses, furgasses, furgares

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·gas·sis (3)
* Anagrama: grufassis
# furgat
## Català

   * Pronúncia: /furˈɡat/
   * Rimes: -at

### Verb

furgat
* Participi masculí singular del verb furgar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·gat (2)
* Heterograma de 6 lletres (afgrtu)
* Anagrama: grufat
# furgaríeu
## Català

   * Pronúncia: oriental /fur.ɡəˈɾi.əw/, occidental /fuɾ.ɣaˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

furgaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de furgar.

### Miscel·lània

* Anagrama: grufaríeu
# furgassen
## Català
### Verb

furgassen
* (valencià, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb furgar.

#### Variants

* furgueguessen, furguessin, furguessen, furgassin, furgaren

### Miscel·lània

* Anagrama: grufassen
# furgaràs
## Català

   * Pronúncia: oriental /fur.ɡəˈɾas/, occidental /fuɾ.ɣaˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

furgaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de furgar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ga·ràs (3)
* Anagrames: grufaràs, sufragar
# furgassin
## Català
### Verb

furgassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb furgar.

#### Variants

* furgueguessen, furguessin, furguessen, furgassen, furgaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·gas·sin (3)
* Anagrama: grufassin
# fifteen
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfɪf.tiːn/ àudio (EUA)

### Numeral

fifteen
* (cardinal) quinze
# fifth disease
## Anglès
### Nom

fifth disease ‎(incomptable)
* eritema infecciós

#### Sinònims

* erythema infectiosum

### Vegeu també

* fifth disease. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# fiftieth
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfɪftiəθ/

### Adjectiu

fiftieth ‎(no comparable)
* cinquantè

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# fifteenth
## Anglès

   * Pronúncia: /ˌfɪfˈtiːnθ/

### Adjectiu

fifteenth ‎(no comparable)
* quinzè

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# fifth
## Anglès

   * Pronúncia: /fɪfθ/ àudio (EUA)

### Adjectiu

fifth ‎(no comparable)
* cinquè

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# fig.
## Català
### Abreviatura

fig.
* (documentació) figura

### Vegeu també

* Abreviacions, Criteris de la Universitat de Barcelona.

## Castellà
### Abreviatura

fig.
* forma abreujada de figurado
# fifth foul
## Anglès
### Nom

fifth foul
* (basquetbol) cinquena falta

### Vegeu també

* fifth foul. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# fifty
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfɪfti/ àudio (EUA)

### Numeral

fifty
* (cardinal) cinquanta
# friülès
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾi.uˈɫɛs/ balear /fɾi.uˈɫəs/, /fɾi.uˈɫɛs/ Occidental: /fɾi.uˈɫes/
   * Rimes: -ɛs

### Adjectiu

friülès m. ‎(femení friülesa, plural masculí friülesos, plural femení friüleses)
* friülà

#### Variants

* friülés (valencià)

### Nom

friülès m. ‎(plural friülesos, femení friülesa)
* friülà

### Miscel·lània

* Síl·labes: fri·ü·lès (3)
* Heterograma de 7 lletres (efilrsu)
* Anagrama: fluïres

### Vegeu també

* Obres de referència: Optimot, ésAdir
# frizzy
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfrɪzi/

### Adjectiu

frizzy ‎(comparatiu frizzier, superlatiu frizziest)
* cresp, encrespat, arrissat, cargolat

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# friülà
## Català

   * Pronúncia: /fɾi.uˈɫa/
   * Rimes: -a

### Adjectiu

friülà m. ‎(femení friülana, plural masculí friülans, plural femení friülanes)
* Relatiu o pertanyent a la regió del Friül.

#### Sinònims

* friülès

#### Traduccions

* Anglès: Friulian $^{(en)}$

### Nom

friülà m. ‎(plural friülans, femení friülana)
* Persona que habita o és originària de la regió del Friül.
* Dialecte retoromànic parlat majoritàriament a la regió del Friül.

#### Sinònims

* friülès

#### Traduccions

* Anglès: Friulian $^{(en)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fri·ü·là (3)
* Heterograma de 6 lletres (afilru)
* Anagrames: afluir, fluirà, fluïra

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, Optimot, ésAdir
# friülesa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾi.uˈɫɛ.zə/ balear /fɾi.uˈɫə.zə/, /fɾi.uˈɫɛ.zə/ Occidental: /fɾi.uˈɫe.za/
   * Rimes: -ɛza

### Adjectiu

friülesa f. ‎(plural friüleses)
* Forma femenina de friülès.

### Nom

friülesa f. ‎(plural friüleses)
* Forma femenina de friülès.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fri·ü·le·sa (4)
* Heterograma de 8 lletres (aefilrsu)
* Anagrames: afluïres, efluiràs
# frizziest
## Anglès
### Adjectiu

frizziest
* forma superlativa de frizzy
# forniques
## Català

   * Pronúncia: oriental /fuɾˈni.kəs/, occidental /foɾˈni.kes/
   * Rimes: -ikes

### Verb

forniques
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de fornicar.
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb fornicar.
    [Que tu] forniquis o forniques; [tu] no forniquis o forniques.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·ni·ques (3)
* Heterograma de 9 lletres (efinoqrsu)
* Anagrames: enfosquir, fornesqui
# forniqueguessen
## Català

   * Pronúncia: nord-occidental /foɾ.ni.keˈɣe.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

forniqueguessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb fornicar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars per [ells/elles/vostès] forniquessin, forniquessen, fornicassin, fornicassen o fornicaren.
# forniquegueu
## Català

   * Pronúncia: nord-occidental /foɾ.ni.keˈɣew/
   * Rimes: -ew

### Verb

forniquegueu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb fornicar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars nord-occidentals per [que vosaltres/vós] forniqueu.
# forniquegués
## Català

   * Pronúncia: nord-occidental /foɾ.ni.keˈɣes/
   * Rimes: -es

### Verb

forniquegués
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb fornicar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars per [ell/ella/vostè] forniqués, fornicàs o fornicara.

### Miscel·lània

* Anagrama: foguerisquen
# forniquer
## Francès

   * Pronúncia: /fɔʁ.niˈke/
   * Etimologia: Del llatí fornicare, derivat de fornix ‎(«volta, túnel») per la forma dels llocs dels prostíbuls.

### Verb

forniquer
* fornicar

#### Conjugació
### Vegeu també

* Entrada «forniquer» al Trésor de la langue française informatisé (TLFi).
# forniqueguéssou
## Català

   * Pronúncia: nord-occidental /foɾ.ni.keˈɣe.sow/

### Verb

forniqueguéssou
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb fornicar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars per [vosaltres/vós] forniquéssiu, forniquésseu, fornicàsseu, fornicàssiu o fornicàreu.
# forniquen
## Català

   * Pronúncia: oriental /fuɾˈni.kən/, occidental /foɾˈni.ken/
   * Rimes: -iken

### Verb

forniquen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de fornicar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb fornicar.
    [Que ells/elles/vostès] forniquin o forniquen.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb fornicar.
    Forniquin o forniquen [ells/elles/vostès].
# forniqueguéssom
## Català

   * Pronúncia: nord-occidental /foɾ.ni.keˈɣe.som/

### Verb

forniqueguéssom
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fornicar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars per [nosaltres] forniquéssim, forniquéssem, fornicàssem, fornicàssim o fornicàrem.
# forniqueguesses
## Català

   * Pronúncia: nord-occidental /foɾ.ni.keˈɣe.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

forniqueguesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb fornicar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars per [tu] forniquessis, forniquesses, fornicassis, fornicasses o fornicares.
# garrinaràs
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡə.ri.nəˈɾas/, occidental /ɡa.ri.naˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

garrinaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de garrinar.
# garrinaríeu
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡə.ri.nəˈɾi.əw/, occidental /ɡa.ri.naˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

garrinaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de garrinar.
# garrinarà
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡə.ri.nəˈɾa/, occidental /ɡa.ri.naˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

garrinarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de garrinar.
# garrinaré
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡə.ri.nəˈɾe/, occidental /ɡa.ri.naˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

garrinaré
* Primera persona del singular (jo) del futur de garrinar.
# garrinaries
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡə.ri.nəˈɾi.əs/, occidental /ɡa.ri.naˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

garrinaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de garrinar.
# fusell
## Català

   * Pronúncia: /fuˈzeʎ/
   * Rimes: -eʎ
   * Etimologia: Del francès fusil, del llatí vulgar *focīle ‎(«pedra foguera»), de focus ‎(«foc»).
   * Etimologia: De fus i el sufix -ell, segle XV.

### Nom

fusell m. ‎(plural fusells)
* Arma de foc de canó llarg, emprada pels soldats per disparar a llarga distància.

#### Traduccions

* Albanès: pushkë $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Büchse $^{(de)}$ f., Gewehr $^{(de)}$ n., Karabiner $^{(de)}$ m.
* Anglès: rifle $^{(en)}$
* Àrab: بُنْدُقِيَّة‎ $^{(ar)}$ f.
* Armeni: հրացան $^{(hy)}$ ‎(hratxan)
* Belarús: вінто́ўка $^{(be)}$ f. ‎(vintouka), ружжо́ $^{(be)}$ n. ‎(rujó)
* Bretó: fuzuilh $^{(br)}$ f., karabinenn $^{(br)}$ f.
* Búlgar: пу́шка $^{(bg)}$ f. ‎(puxka)
* Castellà: fusil $^{(es)}$
* Coreà: 소총 $^{(ko)}$ ‎(sochong)
* Danès: riffel $^{(da)}$ c.
* Eslovac: puška $^{(sk)}$ f., ručnica $^{(sk)}$ f., guľovnica $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: puška $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: fusilo $^{(eo)}$
* Estonià: vintpüss $^{(et)}$
* Feroès: rifla $^{(fo)}$ f.
* Francès: fusil $^{(fr)}$
* Friülà: fusîl $^{(fur)}$ m.
* Gallec: fusil $^{(gl)}$ m.
* Georgià: შაშხანა $^{(ka)}$ ‎(xàixkhana)
* Grec: τυφέκιον $^{(el)}$ n. ‎(tifékion), τουφέκι $^{(el)}$ n. ‎(tufeki)
* Hebreu: רוֹבֶה‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: राइफल $^{(hi)}$ f.
* Hongarès: puska $^{(hu)}$, karabély $^{(hu)}$
* Ídix: ביקס‎ $^{(yi)}$ f.
* Indonesi: senapan $^{(id)}$
* Irlandès: raidhfil $^{(ga)}$ m.
* Islandès: riffill $^{(is)}$ m.
* Italià: fucile $^{(it)}$
* Japonès: 小銃 $^{(ja)}$
* Kazakh: мылтық $^{(kk)}$ ‎(mıltıq/miltikh)
* Kirguís: мылтык $^{(ky)}$ ‎(multuk)
* Kurd: tfeng $^{(ku)}$
* Letó: šautene $^{(lv)}$ f.
* Lituà: šautuvas $^{(lt)}$ m.
* Llatí: sclopetum $^{(la)}$ n.
* Macedoni: пушка $^{(mk)}$ f.
* Malai: raifal $^{(ms)}$
* Maltès: xkubetta $^{(mt)}$ f., azzarin $^{(mt)}$ m.
* Mongol: буу $^{(mn)}$
* Neerlandès: geweer $^{(nl)}$ n., karabijn $^{(nl)}$ f.
* Noruec: rifle $^{(no)}$ m. f.
* Polonès: karabin $^{(pl)}$ m., gwintówka $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: fuzil $^{(pt)}$ m., espingarda $^{(pt)}$ f.
* Romanès: flintă $^{(ro)}$ f., pușcă $^{(ro)}$ f.
* Rus: ружьё $^{(ru)}$ n. ‎(rujió), винто́вка $^{(ru)}$ f. ‎(vintovka)
* Serbocroat: пушка $^{(sh)}$, puška $^{(sh)}$ f.
* Suec: gevär $^{(sv)}$ n.
* Tadjik: милтиқ $^{(tg)}$, туфанг $^{(tg)}$
* Tagal: riple $^{(tl)}$
* Tai: ไรเฟิล $^{(th)}$
* Tàtar: мылтык $^{(tt)}$
* Turc: tüfek $^{(tr)}$
* Txec: puška $^{(cs)}$ f., ručnice $^{(cs)}$ f., kulovnice $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: гвинті́вка $^{(uk)}$ f. ‎(hvintivka), рушни́ця $^{(uk)}$ f. ‎(ruixnítsia)
* Urdú: رائفل‎ $^{(ur)}$
* Uzbek: miltiq $^{(uz)}$
* Való: fizik $^{(wa)}$ m.
* Vietnamita: súng trường $^{(vi)}$
* Xinès: 步槍 $^{(zh)}$ ‎(步枪, bùqiāng)

### Nom

fusell m. ‎(plural fusells)
* Caragol llarg i de gran diàmetre usat per accionar elements de tancament com una premsa o una mordassa, o per produir el desplaçament lineal dels cilindres de les fresadores i torns.
* Ocell de l'ordre dels caradriformes.
* Eix d’un carruatge.

#### Derivats

* enfusellar

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·sell (2)
* Anagrames: fulles, llufes, llufés

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# fuselages
## Francès

   * Pronúncia: /fyzˈlaʒ/

### Nom

fuselages m. pl.
* forma plural de fuselage