OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# fat
## Català

   * Pronúncia: /ˈfat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: Adjectiu: del llatí fatuus ‎(«neci, insípid»), segle XIII. Doblet del cultisme fatu.
   * Etimologia: Nom: del llatí fātum ‎(«oracle, destí»), segle XIV.

### Adjectiu

fat m. ‎(femení fada, plural masculí fats, plural femení fades)
* insípid
* insuls

#### Derivats

* enfadeir, fadejar, fador

### Nom

fat m. ‎(plural fats)
* Força anímica que predetermina els esdeveniments.
* Destí ineludible, predeterminat.

#### Sinònims

* fatalitat, destí

#### Derivats

* malfat

#### Traduccions

* Anglès: fate $^{(en)}$, destiny $^{(en)}$
* Castellà: hado $^{(es)}$ m., sino $^{(es)}$ m.
* Francès: destin $^{(fr)}$ m., fatum $^{(fr)}$ m.
* Italià: fato $^{(it)}$ m., destino $^{(it)}$ m.
* Llatí: fatum $^{(la)}$, fatus $^{(la)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /fæt/ àudio (EUA)

### Adjectiu

fat ‎(comparatiu fatter, superlatiu fattest)
* Gras, gros

### Nom

fat ‎(normalment incomptable, plural fats)
* Greix, llard.

#### Compostos i expressions

* winter fat, winterfat

### Verb

fat ‎(3a persona singular present fats, gerundi fatting, passat i participi fatted)
* (arcaisme) Engreixar o engreixar-se.
   * Sinònims fatten

## Francès
### Adjectiu

fat m. ‎(femení fate, plural masculí fats, plural femení fates)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.
# feo
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈfɛ.u/ balear /ˈfɛ.o/, /ˈfɛ.u/ alguerès /ˈfɛ.u/ Occidental: /ˈfɛ.o/
   * Rimes: -ɛo
   * Etimologia: Del castellà feo, del llatí foedus, segle XX.

### Adjectiu

feo m. ‎(femení fea, plural masculí feos, plural femení fees)
* (castellanisme, especialment alguerès) lleig

#### Variants

* feu (alguerès), fei (mallorquí)

#### Derivats

* feesa

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·o (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, DAlg

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈfe.o/
   * Rimes: -eo
   * Etimologia: Del llatí foedus, segle XVI.

### Adjectiu

feo m. ‎(femení fea, plural masculí feos, plural femení feas)
* lleig

#### Descendents

* Català: feo (castellanisme)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·o (2)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre feo
# fes
## Català

   * Pronúncia: (adjectiu, nom, verb fendre)
       Oriental: central /ˈfɛs/ balear /ˈfəs/, /ˈfɛs/ Occidental: /ˈfes/
   * Rimes: -ɛs
   * Pronúncia: (verb fer) /ˈfes/
   * Rimes: -es
   * Etimologia: Adjectiu i verb fendre: del llatí fissum, participi de findō.
   * Etimologia: Nom: De Fes, antiga capital del Marroc on es va popularitzar.

### Adjectiu

fes m. ‎(femení fesa, plural masculí fesos, plural femení feses)
* Mig partit amb un tall llarg.
* esquerdat, trencat

#### Traduccions

* Anglès: cleft $^{(en)}$
* Castellà: hendido $^{(es)}$
* Francès: fendu $^{(fr)}$
* Italià: fesso $^{(it)}$

### Nom

fes m. ‎(plural fesos)
* Casquet troncocònic de feltre o de roba, de color vermell amb una borla fosca, usat tradicionalment en pobles àrabs i otomans.

#### Traduccions

* Anglès: fez $^{(en)}$
* Castellà: fez $^{(es)}$ m.
* Francès: fez $^{(fr)}$ m.
* Italià: fez $^{(it)}$ m.

### Nom

fes f. pl.
* Forma plural de fe.

### Verb

fes
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb fer.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb fer.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb fer.

### Verb

fes
* Participi masculí singular del verb fendre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: efs $^{(alfagrama)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Català antic
### Verb

fes
* segona persona singular (tu) del passat de fer
* segona persona plural (vós, vosaltres) del passat de fer
* primera persona singular (io, yo, jo) de l'imperfet de subjuntiu de fer
* tercera persona singular (él, eyl, ell) de l'imperfet de subjuntiu de fer
* segona persona singular (tu) de l'imperatiu de fer

#### Variants

* [1] fahist, fist, faeres, feres
* [2] faés, faérets, faéreu, férets, féreu
* [3] fasés, facés, faés, faera, fera
* [4] fasés, facés, faés, faera, fera
* [5] fe

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfes/, meridional /ˈfeh/
       Americà: alt /ˈfes/, baix /ˈfeh/, austral /ˈfes/
   * Rimes: -es

### Nom

fes f. pl.
* forma plural de fe

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
# fit
## Català

   * Pronúncia: /ˈfit/
   * Rimes: -it
   * Etimologia: Del llatí fictus, forma arcaica i vulgar de fīxus, participi de fīgō ‎(«clavar»), segle XIV. Doblet de fix.

### Adjectiu

fit m. ‎(femení fita, plural masculí fits, plural femení fites)
* Els ulls o la mirada fixats en alguna cosa.

#### Traduccions

* Anglès: fixed $^{(en)}$, steady $^{(en)}$
* Castellà: fijo $^{(es)}$
* Francès: fixe $^{(fr)}$
* Italià: fisso $^{(it)}$

### Nom

fit m. ‎(plural fits)
* fitó

#### Compostos i expressions

* de fit a fit

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB

## Anglès

   * Pronúncia: /fɪt/ àudio (EUA)

### Adjectiu

fit ‎(comparatiu fitter, superlatiu fittest)
* apte, adequat
* sa, en forma
* (col·loquial) atractiu
    A lot of women think that Keanu Reeves and Brad Pit are really fit!
    I would ask her out but I don't stand a chance. She's well fit and I'm a nerdy geek!

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# fix
## Català

   * Pronúncia: /ˈfiks/
   * Rimes: -iks
   * Etimologia: Del llatí fīxum, acusatiu de fīxus, participi de fīgō ‎(«perforar, clavar, plantar, premsar»), segle XIV. Doblet de fit via llatí vulgar.

### Adjectiu

fix m. ‎(femení fixa, plural masculí fixos, plural femení fixes)
* Col·locat de manera que no pugui moure's.

#### Traduccions

* Anglès: fixed $^{(en)}$
* Castellà: fijo $^{(es)}$
* Francès: fixe $^{(fr)}$
* Italià: fisso $^{(it)}$

### Verb

fix
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de fixar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# flac
## Català

   * Pronúncia: /ˈfɫak/
   * Rimes: -ak
   * Etimologia: Del llatí flaccus, segle XIV.

### Adjectiu

flac m. ‎(femení flaca, plural masculí flacs, plural femení flaques)
* Mancat de força.
* Mancat de greix.

#### Sinònims

* cansat, fluix, feble, pobre
* prim, magre, sec

#### Derivats

* flaquejar
* aflaquir

#### Traduccions

* Alemany: schwach $^{(de)}$
* Anglès: gaunt $^{(en)}$
* Castellà: flojo $^{(es)}$
* Francès: émacié $^{(fr)}$
* Italià: sottile $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# flipant
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫiˈpan/ balear /fɫiˈpant/, /fɫiˈpan/ Occidental: nord-occidental /fɫiˈpan/ valencià /fɫiˈpant/, /fɫiˈpan/
   * Rimes: -ant
   * Etimologia: De flipar i la desinència -ant. Adjectiu: segle XXI.

### Verb

flipant
* Gerundi del verb flipar.

### Adjectiu

flipant inv. ‎(plural flipants)
* (col·loquial) Que flipa.
* (col·loquial) Que fa flipar.

#### Sinònims

* (que flipa) sorprès, astorat, impressionat
* (que fa flipar) frapant, heavy (anglicisme), sorprenent, impressionant, increïble

#### Relacionats

* semat
* flipat

### Miscel·lània

* Síl·labes: fli·pant (2)
* Heterograma de 7 lletres (afilnpt)

### Vegeu també

* Obres de referència: ésAdir
* Per a més informació vegeu l'entrada al Com Ho Diria sobre flipant
# foll
## Català

   * Pronúncia: /ˈfoʎ/
   * Rimes: -oʎ
   * Etimologia: Del llatí follis ‎(«bossa»), en el sentit de «cap buit», segle XII. Cognat del francès fou, l’italià folle, l’anglès fool i el castellà fuelle, entre altres.

### Adjectiu

foll m. ‎(femení folla, plural masculí folls, plural femení folles)
* De conducta poc assenyada.
* Pres de manifestacions de ràbia incontrolada.

#### Sinònims

* boig
* rabiós

#### Traduccions

* Anglès: mad $^{(en)}$
* Castellà: loco $^{(es)}$
* Francès: fou $^{(fr)}$
* Italià: pazzo $^{(it)}$

### Verb

foll
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de follar.

#### Variants

* follo, folle, folli

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# fosc
## Català

   * Pronúncia: /ˈfosk/
   * Rimes: -osk
   * Etimologia: Del llatí fuscus ‎(«fosc, moreno, obscur»), segle XIII.

### Adjectiu

fosc m. ‎(femení fosca, plural masculí foscs o foscos, plural femení fosques)
* Sense llum.
* Tèrbol.
* (figurat) Ocult o dolent.

#### Sinònims

* confús, dubtós

#### Antònims

* clar, evident, net, franc

#### Derivats

* foscor
* fosquejar
* enfosquir

#### Compostos i expressions

* fosc com la gola del llop = molt fosc
* tenir un costat fosc
* a les fosques

#### Traduccions

* Afrikaans: donker $^{(af)}$
* Alemany: dunkel $^{(de)}$
* Anglès: dark $^{(en)}$
* Àrab: مُظْلِم‎ $^{(ar)}$
* Armeni: մութ $^{(hy)}$ ‎(mut)
* Basc: ilun $^{(eu)}$
* Belarús: цёмны $^{(be)}$ ‎(tsiomni)
* Bengalí: আঁধার $^{(bn)}$
* Bretó: teñval $^{(br)}$
* Búlgar: тъ̀мен $^{(bg)}$ ‎(tamen)
* Castellà: oscuro $^{(es)}$ m.
* Danès: mørk $^{(da)}$
* Eslovac: tmavý $^{(sk)}$, temný $^{(sk)}$
* Eslovè: temen $^{(sl)}$
* Esperanto: malluma $^{(eo)}$, malhela $^{(eo)}$
* Feroès: myrkur $^{(fo)}$, dimmur $^{(fo)}$, døkkur $^{(fo)}$
* Finès: pimeä $^{(fi)}$
* Francès: sombre $^{(fr)}$, obscur $^{(fr)}$
* Friülà: scûr $^{(fur)}$
* Gallec: escuro $^{(gl)}$, fusco $^{(gl)}$
* Gal·lès: tywyll $^{(cy)}$
* Georgià: ბნელი $^{(ka)}$ ‎(bneli)
* Grec: σκοτεινός $^{(el)}$ ‎(skotinós)
* Grec antic: σκοτεινός $^{(grc)}$ ‎(skoteinós)
* Hebreu: חשוך‎ $^{(he)}$
* Hindi: अंधेरा $^{(hi)}$
* Hongarès: sötét $^{(hu)}$
* Ídix: פֿינצטער‎ $^{(yi)}$
* Irlandès: dorcha $^{(ga)}$
* Islandès: dökkur $^{(is)}$, dimmur $^{(is)}$
* Italià: scuro $^{(it)}$
* Japonès: 暗い $^{(ja)}$
* Kurd: tarî $^{(ku)}$
* Letó: tumšs $^{(lv)}$
* Lituà: tamsus $^{(lt)}$
* Llatí: obscurus $^{(la)}$, fuscus $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: FOSC $^{(csc)}$
* Neerlandès: donker $^{(nl)}$, duister $^{(nl)}$
* Noruec: mørk $^{(no)}$
* Occità: escur $^{(oc)}$
* Persa: تاریک $^{(fa)}$
* Polonès: ciemny $^{(pl)}$
* Portuguès: escuro $^{(pt)}$
* Quítxua: laqha $^{(qu)}$
* Retoromànic: stgir $^{(rm)}$
* Romanès: murg $^{(ro)}$, închis $^{(ro)}$
* Rus: тёмный $^{(ru)}$ ‎(tiomni)
* Serbocroat: таман $^{(sh)}$, taman $^{(sh)}$
* Suec: mörk $^{(sv)}$
* Tadjik: торик $^{(tg)}$
* Tagal: madilim $^{(tl)}$
* Tai: มืด $^{(th)}$
* Turc: karanlık $^{(tr)}$
* Txec: tmavý $^{(cs)}$, temný $^{(cs)}$
* Urdú: اندھیرا‎ $^{(ur)}$
* Vietnamita: tối $^{(vi)}$
* Xinès: 黑暗 $^{(zh)}$ ‎(hēi'àn)

### Adverbi

fosc
* foscament

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: cofs, focs

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# fotut
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈtut/ balear /foˈtut/, /fuˈtut/ Occidental: /foˈtut/
   * Rimes: -ut
   * Etimologia: De fotre, segle XIV.

### Adjectiu

fotut m. ‎(femení fotuda, plural masculí fotuts, plural femení fotudes)
* (col·loquial) Que es troba en una situació difícil, crítica, desesperada.
* (col·loquial) Que deixa en una situació difícil, crítica, desesperada.
* (col·loquial) Anteposat al nom, hostil, menyspreatiu, desplaent.

#### Sinònims

* cardat, fumut

#### Traduccions

* Anglès: fucked $^{(en)}$
* Castellà: jodido $^{(es)}$
* Francès: foutu $^{(fr)}$
* Anglès: fucking $^{(en)}$
* Castellà: condenado $^{(es)}$
* Francès: foutu $^{(fr)}$, putain de $^{(fr)}$

### Verb

fotut
* Participi masculí singular del verb fotre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·tut (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# franc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈfɾaŋ/, balear /ˈfɾaŋk/ Occidental: nord-occidental /ˈfɾaŋ/ valencià /ˈfɾaŋk/, /ˈfɾaŋ/
   * Rimes: -aŋk
   * Etimologia: Del llatí tardà francus, del fràncic *frank, poble germànic. Per extensió, del poble franc pel fet d'estar exempt de pagar tributs en la Marca Hispànica.

### Nom

franc m. ‎(plural francs, femení franca)
* Poble germànic del Rin inferior que es va establir a la Gàl·lia.
* (històric) Europeu, especialment català, en els ports del nord de l’Àfrica i pels escriptors àrabs.
* (històric) Expedicionari croat a Grècia i l’Orient, pels escriptors grecs.

#### Traduccions

* Castellà: franco $^{(es)}$ m.
* Italià: franco $^{(it)}$

### Nom

franc m. ‎(plural francs)
* Moneda d'origen francès i d'altres estats francòfons.

#### Traduccions

* Anglès: franc $^{(en)}$
* Castellà: franco $^{(es)}$ m.
* Francès: franc $^{(fr)}$
* Italià: franco $^{(it)}$

### Adjectiu

franc m. ‎(femení franca, plural masculí francs, plural femení franques)
* Relatiu al poble germànic dels francs.
* De condició lliure.
* (economia) Exempt, lliure.
* Obertament sincer.
* Sense engany ni artifici.

#### Compostos i expressions

* de franc

#### Derivats

* afranquir
* franquejar

#### Sinònims

* (obertament) directe, sincer
* (sense engany) desimbolt, espontani, llis, natural, senzill, trempat

#### Traduccions

* Castellà: franco $^{(es)}$
* Castellà: franco $^{(es)}$
* Castellà: franco $^{(es)}$
* Castellà: franco $^{(es)}$
* Italià: franco $^{(it)}$

### Adverbi

franc
* francament, obertament

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# fresc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈfɾɛsk/ balear /ˈfɾəsk/, /ˈfɾɛsk/ Occidental: /ˈfɾesk/
   * Rimes: -ɛsk
   * Etimologia: Del llatí tardà friscus, del fràncic *frisk ‎(«nou, jove, viu»), segle XIII.

### Adjectiu

fresc m. ‎(femení fresca, plural masculí frescs o frescos, plural femení fresques)
* Acabat de fer.
    Aquest ou és fresc, l'acaba de pondre la gallina.
* De temperatura agradablement freda.
    Aquesta aigua no està fresca, no l'he posat a la nevera.
* Que està tendre, encara no ha adquirit duresa.

#### Traduccions

* Alemany: frisch $^{(de)}$
* Anglès: fresh $^{(en)}$
* Àrab: جَدِيد‎ $^{(ar)}$
* Armeni: թարմ $^{(hy)}$ ‎(tarm)
* Asturià: frescu $^{(ast)}$
* Belarús: све́жы $^{(be)}$ ‎(sveji)
* Búlgar: свеж $^{(bg)}$ ‎(svej)
* Castellà: fresco $^{(es)}$
* Còrnic: yr $^{(kw)}$
* Danès: frisk $^{(da)}$, ny $^{(da)}$
* Eslovac: svieži $^{(sk)}$
* Eslovè: sveži $^{(sl)}$
* Esperanto: freŝa $^{(eo)}$
* Estonià: värske $^{(et)}$
* Feroès: feskur $^{(fo)}$
* Finès: tuore $^{(fi)}$, uusi $^{(fi)}$
* Francès: frais $^{(fr)}$
* Gallec: fresco $^{(gl)}$
* Gal·lès: ffres $^{(cy)}$
* Georgià: ახალი $^{(ka)}$ ‎(àkhali)
* Grec: πρόσφατος $^{(el)}$ ‎(prósfatos), νέος $^{(el)}$ ‎(neos), φρέσκος $^{(el)}$ ‎(freskos)
* Hebreu: רענן‎ $^{(he)}$
* Hindi: ताज़ा $^{(hi)}$
* Hongarès: friss $^{(hu)}$, új $^{(hu)}$
* Ídix: פֿריש‎ $^{(yi)}$
* Irlandès: úr $^{(ga)}$
* Islandès: ferskur $^{(is)}$
* Italià: fresco $^{(it)}$, nuovo $^{(it)}$
* Japonès: 新鮮な $^{(ja)}$
* Kazakh: жаңа $^{(kk)}$ ‎(jaña/janga), таза $^{(kk)}$ ‎(taza)
* Kirguís: жаңы $^{(ky)}$ ‎(djangu)
* Letó: svaigs $^{(lv)}$
* Lituà: sviežias $^{(lt)}$
* Llatí: recens $^{(la)}$
* Luxemburguès: frësch $^{(lb)}$
* Macedoni: свеж $^{(mk)}$
* Malai: segar $^{(ms)}$
* Mongol: шинэ $^{(mn)}$
* Neerlandès: vers $^{(nl)}$, nieuw $^{(nl)}$
* Noruec: fersk $^{(no)}$
* Occità: fresc $^{(oc)}$
* Polonès: świeży $^{(pl)}$
* Portuguès: fresco $^{(pt)}$
* Romanès: proaspăt $^{(ro)}$
* Romaní: terno $^{(rom)}$
* Rus: све́жий $^{(ru)}$ ‎(sveji)
* Serbocroat: свеж $^{(sh)}$, svež $^{(sh)}$
* Suec: fräsch $^{(sv)}$
* Tadjik: тоза $^{(tg)}$
* Tai: สด $^{(th)}$
* Turc: taze $^{(tr)}$
* Txec: svěží $^{(cs)}$
* Urdú: تازہ‎ $^{(ur)}$
* Uzbek: toza $^{(uz)}$
* Xinès: 新鮮 $^{(zh)}$ ‎(新鲜, xīnxiān), 新的 $^{(zh)}$ ‎(xīndí)

### Nom

fresc m. ‎(plural frescs o frescos)
* Pintura figurativa que es fa sobre una paret, barrejant els pigments amb guix i que, per tant, només s'adhereix mentre el guix està fresc.

#### Traduccions

* Anglès: fresco $^{(en)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: frecs

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# frigi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈfɾi.ʒi/ Occidental: nord-occidental /ˈfɾi.ʒi/, valencià /ˈfɾi.d͡ʒi/
   * Rimes: -iʒi

### Adjectiu

frigi m. ‎(femení frígia, plural masculí frigis, plural femení frígies)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

### Verb

frigi
* (alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de fregir.
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb fregir.
* (balear, alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb fregir.
* (balear, alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb fregir.

#### Variants

* [1] fregeix, fregix, frig
* [2] fregeixi, fregisca, fregesqui, frija, fregixa, fregesca
* [3] fregeixi, fregisca, fregesqui, frija, fregixa, fregixo, fregesca
* [4] fregeixi, fregesqui, fregisca, frija

### Miscel·lània

* Síl·labes: fri·gi (2)
* Anagrama: grifi
# frit
## Català

   * Pronúncia: /ˈfɾit/
   * Rimes: -it
   * Etimologia: Del llatí frīctu(m), acusatiu de frīctus, participi de frīgō ‎(«fregir»), segle XV.

### Adjectiu

frit m. ‎(femení frita, plural masculí frits, plural femení frites)
* Forma alternativa de fregit.

### Verb

frit
* (balear) Participi masculí singular del verb fregir.

#### Variants

* fregit

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC, DCVB

## Normand
### Nom

frit
* fruit
# gal
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: Del llatí gallo.

### Nom

gal m. ‎(plural gals)
* En un recipient, broc.
* Unitat d'acceleració en el sistema cegesimal, equivalent a un centímetre dividit per un segon al quadrat.

#### Traduccions

* Anglès: gal $^{(en)}$
* Castellà: gal $^{(es)}$
* Italià: gal $^{(it)}$ m.

### Adjectiu

gal m. ‎(femení gal·la, plural masculí gals, plural femení gal·les)
* Originari, pertanyent o relatiu a la Gàl·lia.
* Relatiu al gal, la llengua.

#### Traduccions

* Anglès: Gallic $^{(en)}$
* Castellà: galo $^{(es)}$
* Italià: gallo $^{(it)}$

### Nom

gal m. ‎(plural gals, femení gal·la)
* Natural de la Gàl·lia.
* (només singular) Llengua extinta pròpia de la Gàl·lia.
* francès (persona).

#### Traduccions

* Anglès: Gaul $^{(en)}$
* Castellà: galo $^{(es)}$
* Italià: gallo $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: gla

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Occità

   * Pronúncia: /ˈɡal/
   * Àudio: Bearn
   * Etimologia: Del llatí gallus.

### Nom

gal m. ‎(plural gals)
* gall

#### Relacionats

* galina
# gerd
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʒɛrt/, occidental /ˈd͡ʒɛɾt/
   * Rimes: -ɛɾt

### Adjectiu

gerd m. ‎(femení gerda, plural masculí gerds, plural femení gerdes)
* Fresc i tendre.

#### Traduccions

* Castellà: lozano $^{(es)}$

### Nom

gerd m. ‎(plural gerds)
* Fruit de la gerdera.

#### Sinònims

* gerdó

#### Traduccions

* Anglès: raspberry $^{(en)}$
* Castellà: frambuesa $^{(es)}$
* Esperanto: frambo $^{(eo)}$
* Francès: framboise $^{(fr)}$ f.
* Gallec: framboesa $^{(gl)}$ f.
* Grec: σμέουρο $^{(el)}$ n. ‎(smeuro)
* Italià: lampone $^{(it)}$ m.
* Llatí: rubus $^{(la)}$ m.
* Polonès: malina $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: framboesa $^{(pt)}$ f.
* Retoromànic: ampuauna $^{(rm)}$ f.
* Romanès: zmeură $^{(ro)}$ f.
* Xinès: 覆盆子 $^{(zh)}$ ‎(fùpénzǐ)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# grat
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡɾat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: Del llatí gratus ‎(«agradable, agraït»), segle XI.

### Adjectiu

grat m. ‎(femení grata, plural masculí grats, plural femení grates)
* Que satisfà el propi gust o sentiment.

#### Antònims

* ingrat

#### Traduccions

* Anglès: pleasant $^{(en)}$
* Castellà: grato $^{(es)}$
* Francès: agréable $^{(fr)}$
* Italià: grato $^{(it)}$
* Maltès: grat $^{(mt)}$

### Nom

grat m. ‎(plural grats)
* Gust o satisfacció que es troba en una cosa o en un fet.

#### Compostos i expressions

* de bon grat: amb bona voluntat
* caure en grat: resultar agradable

#### Traduccions

* Anglès: liking $^{(en)}$
* Castellà: agrado $^{(es)}$
* Francès: gré $^{(fr)}$
* Italià: piacere $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: trag

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Maltès

   * Pronúncia: /ɡrɐt/
   * Etimologia: Potser del català grat.

### Adjectiu

grat m. ‎(plural grati, femení grata)
* grat

#### Antònims

* ingrat
# grèvol
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈɡɾɛ.βuɫ/ balear /ˈɡɾɛ.voɫ/, /ˈɡɾɛ.vuɫ/ Occidental: nord-occidental /ˈɡɾe.βoɫ/ valencià /ˈɡɾe.voɫ/, /ˈɡɾe.βoɫ/
   * Rimes: -ɛvol
   * Etimologia: [1] Variant de agrèvol, del llatí aquifolium o acrifolium (a partir d'una forma *acrifulum), 1617.
   * Etimologia: [2] Variant de brèvol, per influència del nom de l'arbust.

### Nom

grèvol m. ‎(plural grèvols)
* Arbre o arbust perennifoli de la família de les aquifoliàcies (Ilex aquifolium), dioic, amb fulles coriàcies, alternes i brillants de marge ondulat i punxegut, flors blanques, i fruits drupacis i vermells, la branca en fruit del qual se sol usar com a ornament nadalenc.
* Fusta del grèvol, molt apreciada en ebenisteria.
* Ocell fasianiforme de la família dels tetraònids (Tetrastes bonasia o Bonasia bonasia) de color gris terrós i tacat a franges, que viu al centre i nord d'Europa i algunes regions d'Àsia.

#### Variants

* grévol (valencià)

#### Sinònims

* 1: agrifoli, boix grèvol, grevoler (valencià)
* 2: boix grèvol, grevoler (valencià)

#### Traduccions

* Alemany: Stechpalme $^{(de)}$
* Anglès: holly $^{(en)}$
* Basc: gorosti $^{(eu)}$
* Castellà: acebo $^{(es)}$
* Esperanto: ilekso $^{(eo)}$
* Italià: agrifoglio $^{(it)}$
* Neerlandès: hulst $^{(nl)}$
* Portuguès: azevinho $^{(pt)}$
* Alemany: Haselhuhn $^{(de)}$
* Anglès: hazel grouse $^{(en)}$
* Basc: larreoilo $^{(eu)}$
* Castellà: grévol $^{(es)}$
* Esperanto: bonazio $^{(eo)}$
* Italià: francolino $^{(it)}$
* Neerlandès: hazelhoen $^{(nl)}$
* Portuguès: galinha-montês $^{(pt)}$

### Adjectiu

grèvol m. ‎(femení grèvola, plural masculí grèvols, plural femení grèvoles)
* (central) brèvol, trencadís

### Miscel·lània

* Síl·labes: grè·vol (2)
* Heterograma de 6 lletres (eglorv)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Article corresponent a Viquiespècies
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB