OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# înotătorii
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -i.

### Nom

înotătorii
* nominatiu i acusatiu definit plural de înotător
# înotătorului
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -ului.

### Nom

înotătorului
* genitiu i datiu definit singular de înotător
# ჩეხოსლოვაკია
## Georgià

   * Pronúncia: /t͡ʃɛxɔslɔvakʼia/
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ჩეხოსლოვაკია ‎(txekhoslovàkia)
* Txecoslovàquia

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en georgià

## Mingrelià

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ჩეხოსლოვაკია ‎(manca transliteració)
* Txecoslovàquia

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en mingrelià
# ማድሪድ
## Amhàric

   * Pronúncia: /madɨridɨ/
   * Etimologia: Del castellà Madrid.

### Nom propi

ማድሪድ ‎(manca transliteració)
* Madrid

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en amhàric

## Plantilla:-ti-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ማድሪድ ‎(manca transliteració)
* Madrid

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en tigrinya
# ሞዛምቢክ
## Amhàric

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ሞዛምቢክ ‎(manca transliteració)
* Moçambic

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en amhàric

## Plantilla:-ti-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ሞዛምቢክ ‎(manca transliteració)
* Moçambic

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en tigrinya
# ቸኮስሎቫኪያ
## Amhàric

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ቸኮስሎቫኪያ ‎(manca transliteració)
* Txecoslovàquia

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en amhàric
# ቺሌ
## Amhàric

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ቺሌ ‎(Chiri)
* Xile

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en amhàric

## Plantilla:-ti-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ቺሌ ‎(manca transliteració)
* Xile

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en tigrinya
# შრი-ლანკა
## Georgià

   * Pronúncia: /ʃrilankʼa/
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

შრი-ლანკა ‎(xrílanka)
* Sri Lanka

### Miscel·lània

* Síl·labes: შრი-ლან·კა (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en georgià

## Mingrelià

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

შრი-ლანკა ‎(manca transliteració)
* Sri Lanka

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en mingrelià
# ჩილე
## Georgià

   * Pronúncia: /t͡ʃilɛ/
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ჩილე ‎(txile)
* Xile

#### Sinònims

* ჩილეს რესპუბლიკა ‎(txiles respúblika)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ჩი·ლე (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en georgià

## Mingrelià

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ჩილე ‎(manca transliteració)
* Xile

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en mingrelià
# ሽሪ ላንካ
## Amhàric

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ሽሪ ላንካ ‎(manca transliteració)
* Sri Lanka

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en amhàric
# ხალიფა
## Georgià
### Nom

ხალიფა ‎(khàlipa)
* califa
# ხაჭო
## Georgià
### Nom

ხაჭო ‎(khatxo)
* quallada
# agulleta d'alguer
## Català
### Nom

agulleta d'alguer f. ‎(plural agulletes d'alguer)
* Peix del gènere de les agulletes que viu en els alguers de posidònies (Syngnathus acus)

#### Sinònims

* agulla, agulleta, mula, músic, serp, serp d'en terra, serp de costa, serpeta, serpetó, trompeter
* (arcaismes, localismes) aguya, musich

#### Hiperònims

* peixos > singnàtids > agulleta

#### Traduccions

* Asturià: caballu de mar $^{(ast)}$, culiebra de mar $^{(ast)}$, pexe correa $^{(ast)}$, serpentina $^{(ast)}$
* Castellà: aguja de mar $^{(es)}$
* Francès: syngnathe aiguille $^{(fr)}$ m.

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
* agulleta d'alguer. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# burro marí
## Català
### Nom

burro marí m. ‎(plural burros marins)
* Peix de la família dels singnàtids que es troba des de la mar de Wadden fins al golf de Guinea i les illes Canàries, també a la mar Mediterrània (Hippocampus hippocampus).

#### Sinònims

* cavall, cavall de mar, cavall de mar xato, cavall marí, cavall marí camús, cavall marí xato, cavallet, cavallet de la mar, cavallet de mar, cavallet de mar camús, cavallet marí, hipocamp
* (arcaismes, localismes) caball de mar, caball marí, caballet de mar

#### Traduccions

* Alemany: Seepferdchen $^{(de)}$
* Anglès: sea-horse $^{(en)}$
* Asturià: caballu de mar $^{(ast)}$
* Castellà: caballico de mar $^{(es)}$, caballito de mar $^{(es)}$, caballo de mar $^{(es)}$, caballo marino $^{(es)}$, hipocampo $^{(es)}$
* Francès: hippocampe $^{(fr)}$, hippocampe à museau court $^{(fr)}$

### Vegeu també

* burro marí. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# moixó
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /muˈʃo/ balear /moˈʃo/, /muˈʃo/ Occidental: nord-occidental /mojˈʃo/ valencià /mojˈʃo/, /moˈʃo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del llatí muscio ‎(«mosca petita, ocell petit»), segle XIV.

### Nom

moixó m. ‎(plural moixons)
* Ocell petit, generalment de l'ordre dels passeriformes.
* pardal
* (col·loquial) penis
* (peixos) Peix de la família dels argentínids, de color verd clar amb escates argentades, de cos allargassat, amb els ulls molt grossos, amb la llengua proveïda de dents pel voltant, de carn apreciada (Argentina sphyraena).
* (peixos) Peix de la família dels aterínids (Atherina).
* (peixos) joell
* (peixos) cabeçuda
* (peixos) serclet

#### Sinònims

* au, ocell, mixó
* (Argentina sphyraena) joell, lluer, moixonet, passamar, passamaret, peix argent, peix d'argent, peix de plata, peix rei, peix sense sang, peixorell, plateret, rei, xaclet, llué, platero, polido

#### Traduccions

* Alemany: Vogel $^{(de)}$ m.
* Anglès: bird $^{(en)}$
* Castellà: pájaro $^{(es)}$ m.
* Francès: oiseau $^{(fr)}$ m.
* Anglès: argentine $^{(en)}$
* Asturià: corcón $^{(ast)}$, pexesinsangre $^{(ast)}$, suriellu $^{(ast)}$, xugla $^{(ast)}$
* Castellà: argentina $^{(es)}$, pez de plata $^{(es)}$, pez plata $^{(es)}$
* Francès: petite argentine $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: moi·xó (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: moixó
* moixó. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# Boxen
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈbɔksn̩/ àudio

### Nom

Boxen n. ‎(genitiu Boxens, sense plural)
* boxa
# Boxens
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈbɔksn̩s/ àudio

### Nom

Boxens
* genitiu singular de Boxen
# joell
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʒuˈeʎ/ balear /ʒoˈeʎ/, /ʒuˈeʎ/ Occidental: /d͡ʒoˈeʎ/
   * Rimes: -eʎ
   * Etimologia: De juell, probablement del llatí *juliellus, diminutiu de iulis ‎(«peix del gènere Cora»). Doblet de juliola.

### Nom

joell m. ‎(plural joells)
* Peix de cos fusiforme, de color gris amb una banda platejada i amb els ulls grossos (Atherina boyeri).
* (peixos) moixó
* (peixos) cabeçuda
* (peixos) serclet

#### Sinònims

* (Atherina boyeri) ase, asenet, aseta, cabeçuda, cabot, magenca, moixó, moixonet, patoia, peix de mar, peix sense sang, sardineta, sardinyola, serclet, xanguet, xuclet
* (arcaismes, localismes) asa, cabessuda, checlet, geclet, jeclet, jovell, juclet, juell, mangenca, morralla, muixó, muxó, sarclet, seclet, sesclet, xanquet, xasclet, xeclet

#### Hiperònims

* peixos > aterínids

#### Traduccions

* Anglès: big-scale sand smelt $^{(en)}$, Mediterranean sandsmelt $^{(en)}$
* Asturià: xugla $^{(ast)}$, corcón $^{(ast)}$, mirlotu $^{(ast)}$
* Castellà: abichon $^{(es)}$, abichón $^{(es)}$, chirrete $^{(es)}$, morralla $^{(es)}$, peje rey $^{(es)}$, pejerrey $^{(es)}$
* Francès: joel $^{(fr)}$, joël $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: jo·ell (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
* joell. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# cabeçuda
## Català

   * Pronúncia: oriental /kə.βəˈsu.ðə/, occidental /ka.beˈsu.ða/
   * Rimes: -uda
   * Etimologia: De cabeça i el sufix -uda.

### Nom

cabeçuda f. ‎(plural cabeçudes)
* Peix de la família dels aterínids, de cos allargat amb el dors blavós o verdós i una línia platejada als flancs (Atherina presbyter).
* joell

#### Sinònims

* joell, moixó, peix sense sang, xanguet, xanquet, xesclet

#### Traduccions

* Anglès: sand smelt $^{(en)}$
* Castellà: mirlotu $^{(ast)}$, corcón $^{(ast)}$, xibiellu $^{(ast)}$
* Castellà: abichón $^{(es)}$, pejerey $^{(es)}$
* Francès: prêtre $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·be·çu·da (4)

### Vegeu també

* cabeçuda. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# tord lloro
## Català
### Nom

tord lloro m. ‎(plural tords lloro)
* Peix de la família dels làbrids de colors vius verdós i groc amb taques i ratlles blaves (Labrus mixtus).

#### Sinònims

* bestenaga, carall de rei, gallet del rei, griva, grívia, joglar, lloro, massot, músic, músic de fora, papagai, pastanaga, pastanaga, roquer, sanut, tord, tord blanc, tord pastanaga, tord ver, xucla, xuclà, xucla blanqueta
* (arcaismes, localismes) bastenaga, cenit, grivi, grivia, grivies, jular, music, papagall, pastenaga, pastenague, ruqué, sanit, senit, sucla, tort

#### Hiperònims

* peixos > làbrids

#### Traduccions

* Alemany: gemeiner Lippfisch $^{(de)}$, Streifenlippfisch $^{(de)}$
* Anglès: cucko wrasse $^{(en)}$, cuckoo-wrasse $^{(en)}$
* Asturià: gayán $^{(ast)}$, músicu $^{(ast)}$, xuez $^{(ast)}$, taberneru $^{(ast)}$
* Castellà: gallano $^{(es)}$, gallito de rey $^{(es)}$, gallito del rey $^{(es)}$, gargano $^{(es)}$, martina $^{(es)}$, tordo de mar $^{(es)}$, zorzal $^{(es)}$
* Francès: coquette $^{(fr)}$, labre môlé $^{(fr)}$, vieille coquette $^{(fr)}$
* Italià: labro pavone $^{(it)}$

### Vegeu també

* tord lloro. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
* Obres de referència: DIEC
# tord roquer
## Català
### Nom

tord roquer m. ‎(plural tords roquers)
* Peix de la família dels làbrids, de color variable segons l’hàbitat, amb una taca de mitja lluna darrere l’ull (Symphodus melops).
* (peixos) ase mossegaire
* (peixos) planxeta
* (peixos) canari
* (peixos) tord massot

#### Sinònims

* (Symphodus melops) enrocador, junclà, tord, tord enrocador, xucló, suclo, sucló, tort

#### Hiperònims

* peixos > làbrids

#### Traduccions

* Anglès: corkwing wrasse $^{(en)}$
* Asturià: sarrianu $^{(ast)}$, gobitu $^{(ast)}$
* Castellà: porredana $^{(es)}$
* Francès: crénilabre mélops $^{(fr)}$
* Gallec: farro $^{(gl)}$ m.

### Vegeu també

* tord roquer. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
* Obres de referència: DIEC
# donzella
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /dunˈze.ʎə/ balear /donˈze.ʎə/, /dunˈze.ʎə/ Occidental: /donˈze.ʎa/
   * Rimes: -eʎa
   * Etimologia: Del llatí vulgar *domnicilla, diminutiu de *domna, del clàssic domina, segle XIV.

### Nom

donzella f. ‎(plural donzelles)
* Dona verge.
* Antigament, dona fadrina al servei d'una dama.
* Peix osteïcti de l'ordre dels perciformes i de la família dels làbrids (Coris julis).
* (peixos) veta
* (peixos) fadrí
* (peixos) serp de mar
* (peixos) congre pintat

#### Compostos i expressions

* donzella de muntanya = papallona

#### Sinònims

* (dona verge) poncella (noia)
* (Coris julis) cabot, donzella femella, donzella mascle, donzella rei, donzelló, fava, guiula, juliola, senyora, senyora, senyoreta, vera
    (arcaismes, localismes) doncella, donçella, donsella, gelovia, giula, gúiola, güiula, jodriola, judriola, julibia, julibria, julivia, julívia, juribia, juriola

#### Traduccions

* Anglès: maiden $^{(en)}$
* Castellà: doncella $^{(es)}$
* Francès: jeune fille $^{(fr)}$
* Italià: fanciulla $^{(it)}$
* Suec: jungfru $^{(sv)}$ c., ungmö $^{(sv)}$ c.
* Alemany: Meerfunker $^{(de)}$, Meerjunker $^{(de)}$
* Anglès: rainbow $^{(en)}$, rainbow wrasse $^{(en)}$, rainbow-wrass $^{(en)}$
* Asturià: xulia $^{(ast)}$, carabinera $^{(ast)}$, guayán $^{(ast)}$
* Castellà: doncella $^{(es)}$, julia $^{(es)}$
* Francès: girelle $^{(fr)}$, girelle commune $^{(fr)}$
* Italià: donzella $^{(it)}$
* Suec: junkergirella $^{(sv)}$ c., regnbågsfisk $^{(sv)}$ c.

### Miscel·lània

* Síl·labes: don·ze·lla (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
* donzella. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# Burundi
## Català

   * Pronúncia: /buˈɾun.di/
   * Rimes: -undi
   * Etimologia: Probablement del ruandès o rundi bu ‎(«país») i rundi ‎(literalment «país dels rundi»).

### Nom propi

Burundi m.
* Estat africà fronterer amb Ruanda, República Democràtica del Congo i Tanzània. El nom oficial és República de Burundi.

#### Gentilicis

* burundès, burundesa, burundesos, burundeses

#### Traduccions

* Anglès: Burundi $^{(en)}$
* Asturià: Burundi $^{(ast)}$
* Castellà: Burundi $^{(es)}$ f.
* Gallec: Burundi $^{(gl)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: Bu·run·di (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GEC, ésAdir
# saurins
## Català

   * Pronúncia: oriental /səwˈɾins/, occidental /sawˈɾins/
   * Rimes: -ins

### Nom

saurins m. pl.
* Forma plural de saurí.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sau·rins (2)
# saurines
## Català

   * Pronúncia: oriental /səwˈɾi.nəs/, occidental /sawˈɾi.nes/
   * Rimes: -ines

### Nom

saurines f. pl.
* Forma plural de saurina.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sau·ri·nes (3)
# saurí
## Català

   * Pronúncia: oriental /səwˈɾi/, occidental /sawˈɾi/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: De l'àrab زُهَرِيّ ‎(zuhariyy), de الزهرة ‎(«planeta Venus»), de زُهْرَة ‎(«brillantor»), pel fet que Venus és l'astre més brillant del cel nocturn després de la Lluna.

### Nom

saurí m. ‎(plural saurins, femení saurina)
* Persona que s'atribueix el poder de trobar aigua subterrània amb estris com un pèndol o una vara de fusta.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: sau·rí (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# sauris
## Català

   * Pronúncia: /ˈsaw.ɾis/

### Adjectiu

sauris m. pl.
* Forma plural de sauri.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sau·ris (2)
# sàuries
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈsaw.ɾi.əs/, occidental /ˈsaw.ɾi.es/

### Adjectiu

sàuries f. pl.
* Forma plural de sàuria.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sàu·ri·es (3)
# sauri
## Català

   * Pronúncia: /ˈsaw.ɾi/
   * Rimes: -awɾi
   * Etimologia: Del grec antic σαῦρος ‎(saûros, «rèptil, llangardaix»).

### Adjectiu

sauri m. ‎(femení sàuria, plural masculí sauris, plural femení sàuries)
* Relatiu o pertanyent als saures.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: sau·ri (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Italià

   * Pronúncia: /ˈsau.ri/

### Adjectiu

sauri m. pl.
* forma plural de sauro

### Nom

sauri m. pl.
* forma plural de sauro

#### Variants

* Sauri
# -logia
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɫuˈʒi.ə/ balear /ɫoˈʒi.ə/, /ɫuˈʒi.ə/ Occidental: nord-occidental /ɫoˈʒi.a/, valencià /ɫoˈd͡ʒi.a/
   * Etimologia: Del llatí -logia, del grec antic -λογία ‎(-logía), de λόγος ‎(lógos, «tractat, discurs») i -ῐ́ᾱ ‎(-íā).

### Sufix

-logia
* Ciència, estudi d'una disciplina amb un discurs culte.
    ictio- + -logia → ictiologia

#### Traduccions

* Afrikaans: -logië $^{(af)}$
* Alamànic: -logie $^{(gsw)}$ f.
* Albanès: -logjia $^{(sq)}$
* Anglès: -logy $^{(en)}$
* Aragonès: -lochía $^{(an)}$ f.
* Asturià: -loxía $^{(ast)}$ f.
* Bretó: -loji $^{(br)}$
* Castellà: -logía $^{(es)}$ f.
* Danès: -logi $^{(da)}$ c.
* Francès: -logie $^{(fr)}$ f.
* Gallec: -loxía $^{(gl)}$ f., -logia $^{(gl)}$ f. (reintegracionisme)
* Italià: -logia $^{(it)}$ f.
* Occità: -logia $^{(oc)}$ f.
* Portuguès: -logia $^{(pt)}$ f.
* Suec: -logi $^{(sv)}$ c.

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# porà
## Català
### Verb

porà
* (col·loquial pirinenc, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de poder.

#### Variants

* podrà, poguerà

### Miscel·lània

* Síl·labes: po·rà (2)

## Català antic
### Verb

porà
* tercera persona singular (él, eyl, ell) del futur de poder

#### Variants

* podrà
# veritable
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bə.ɾiˈtab.bɫə/, /bə.ɾiˈta.βɫə/ balear /və.ɾiˈtab.bɫə/, alguerès /ve.ɾiˈta.bɾa/ Occidental: nord-occidental /be.ɾiˈtab.bɫe/, /be.ɾiˈta.βɫe/ valencià /ve.ɾiˈta.bɫe/, /be.ɾiˈta.βɫe/
   * Rimes: -able
   * Etimologia: De veritat i el sufix -ble, segle XIX.

### Adjectiu

veritable inv. ‎(plural veritables)
* Ajustat a la veritat, cert, real, ver.
* Autèntic, pur.

#### Sinònims

* ver, verdader, de veritat, vertader

#### Traduccions

* Alemany: veritabel $^{(de)}$, wahr $^{(de)}$
* Anglès: true $^{(en)}$, truthful $^{(en)}$
* Castellà: verdadero $^{(es)}$, cierto $^{(es)}$
* Francès: vrai $^{(fr)}$, véritable $^{(fr)}$
* Italià: veritiero $^{(it)}$, vero $^{(it)}$
* Marathi: सत्य $^{(mr)}$
* Sànscrit: सत्य $^{(sa)}$
* Alemany: echt $^{(de)}$, authentisch $^{(de)}$, sicher $^{(de)}$
* Anglès: true $^{(en)}$, veritable $^{(en)}$
* Castellà: verdadero $^{(es)}$, auténtico $^{(es)}$
* Francès: authentique $^{(fr)}$, véritable $^{(fr)}$
* Italià: vero $^{(it)}$, autentico $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ve·ri·ta·ble (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
# vertader
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bər.təˈðe/, balear /vəɾ.təˈðe/ Occidental: nord-occidental /ber.taˈðe/ valencià /veɾ.taˈðeɾ/, /beɾ.taˈðeɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: Variant de verdader per influència de l’occità vertat, del llatí veritas, segle XIII.

### Adjectiu

vertader m. ‎(femení vertadera, plural masculí vertaders, plural femení vertaderes)
* Sinònim de veritable.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ver·ta·der (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# verdader
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bər.dəˈðe/, balear /vəɾ.ðəˈðe/ Occidental: nord-occidental /ber.ðaˈðe/ valencià /veɾ.ðaˈðeɾ/, /beɾ.ðaˈðeɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: Del català antic verdat, del llatí vēritāte(m), segle XIII. Doblet de veritat.

### Adjectiu

verdader m. ‎(femení verdadera, plural masculí verdaders, plural femení verdaderes)
* Sinònim de veritable.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ver·da·der (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# sardu
## Català

   * Pronúncia: alguerès /ˈsal.du/
   * Etimologia: Del sard sardu, del llatí sardus, d’origen obscur preromà paleosard.

### Adjectiu

sardu m. ‎(femení sarda, plural masculí sardus, plural femení sardes)
* (alguerès) sard

### Nom

sardu m. ‎(plural sardus, femení sarda)
* (alguerès) sard

### Miscel·lània

* Síl·labes: sar·du (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DAlg

## Sard

   * Etimologia: Del llatí sardus, d’origen obscur preromà paleosard.

### Adjectiu

sardu ‎(femení sarda)
* sard

#### Variants

* sadru, saldu

### Nom

sardu m. ‎(femení sarda)
* sard

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Ditzionàriu in línia de sa Limba e Cultura Sarda sobre sardu
# bleïssi
## Català
### Verb

bleïssi
* (col·loquial septentrional) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb bleir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ble·ïs·si (3)
* Anagrama: libessi
# bleirà
## Català

   * Pronúncia: oriental /bɫə.iˈɾa/, occidental /bɫe.iˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

bleirà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de bleir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ble·i·rà (3)
* Heterograma de 6 lletres (abeilr)
* Anagrames: albire, baliré, libaré, reblia
# bleïsses
## Català

   * Pronúncia: oriental /bɫəˈi.səs/, occidental /bɫeˈi.ses/
   * Rimes: -ises

### Verb

bleïsses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb bleir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ble·ïs·ses (3)
* Anagrames: belessis, libesses
# bleirem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bɫəjˈɾɛm/ balear /bɫəjˈɾəm/, /bɫəjˈɾɛm/ Occidental: /bɫejˈɾem/
   * Rimes: -ɛm

### Verb

bleirem
* Primera persona del plural (nosaltres) del futur de bleir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ble·i·rem (3)
* Anagrama: reblíem
# bleireu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bɫəjˈɾɛw/ balear /bɫəjˈɾəw/, /bɫəjˈɾɛw/ Occidental: /bɫejˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

bleireu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de bleir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ble·i·reu (3)
* Anagrama: reblíeu
# bleïda
## Català

   * Pronúncia: oriental /bɫəˈi.ðə/, occidental /bɫeˈi.ða/
   * Rimes: -ida

### Verb

bleïda
* Participi femení singular del verb bleir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ble·ï·da (3)
* Heterograma de 6 lletres (abdeil)
* Anagrama: diable
# bleiguessen
## Català
### Verb

bleiguessen
* (col·loquial central, septentrional, nord-occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb bleir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: blei·gues·sen (3)
* Anagrama: beleguessin
# bleiguesses
## Català
### Verb

bleiguesses
* (col·loquial central, septentrional, nord-occidental) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb bleir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: blei·gues·ses (3)
* Anagrama: beleguessis
# bleírem
## Català

   * Pronúncia: oriental /bɫəˈi.ɾəm/, occidental /bɫeˈi.ɾem/
   * Rimes: -iɾem

### Verb

bleírem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de bleir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ble·í·rem (3)
* Anagrama: reblíem
# bleiria
## Català

   * Pronúncia: oriental /bɫə.iˈɾi.ə/, occidental /bɫe.iˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

bleiria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de bleir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de bleir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ble·i·ri·a (4)
* Anagrames: liberià, Libèria
# bleíreu
## Català

   * Pronúncia: oriental /bɫəˈi.ɾəw/, occidental /bɫeˈi.ɾew/
   * Rimes: -iɾew

### Verb

bleíreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de bleir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ble·í·reu (3)
* Anagrama: reblíeu
# bleigués
## Català
### Verb

bleigués
* (col·loquial central, septentrional, nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb bleir.
* (col·loquial central, septentrional, nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb bleir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: blei·gués (2)
* Anagrama: beleguis
# bleïren
## Català

   * Pronúncia: oriental /bɫəˈi.ɾən/, occidental /bɫeˈi.ɾen/
   * Rimes: -iɾen

### Verb

bleïren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de bleir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ble·ï·ren (3)
* Anagrama: reblien
# bleïts
## Català

   * Pronúncia: oriental /bɫəˈits/, occidental /bɫeˈits/
   * Rimes: -its

### Verb

bleïts
* Participi masculí plural del verb bleir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ble·ïts (2)
* Heterograma de 6 lletres (beilst)
* Anagrama: tibles
# ablaint
## Català
### Verb

ablaint
* Gerundi del verb ablair.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bla·int (3)
* Anagrames: abalint, ablanit, ablinat
# ablaïda
## Català
### Verb

ablaïda
* Participi femení singular del verb ablair.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bla·ï·da (4)
* Anagrames: abadial, abalida, Albaida
# ablairem
## Català
### Verb

ablairem
* Primera persona del plural (nosaltres) del futur de ablair.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bla·i·rem (4)
* Anagrames: abalirem, abalírem
# ablaïxen
## Català
### Verb

ablaïxen
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de ablair.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bla·ï·xen (4)
* Anagrama: ablaneix
# ablaís
## Català
### Verb

ablaís
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb ablair.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb ablair.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bla·ís (3)
* Anagrames: abalís, alabis, balisa, balisà