OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# fuselatge
## Català

   * Pronúncia: oriental /fu.zəˈɫa.d͡ʒə/, occidental /fu.zeˈɫa.d͡ʒe/
   * Rimes: -adʒe
   * Etimologia: Del francès fuselage.

### Nom

fuselatge m. ‎(plural fuselatges)
* Part d'un avió on van situades les persones i les mercaderies.

#### Traduccions

* Alemany: Flugzeugrumpf $^{(de)}$
* Anglès: fuselage $^{(en)}$
* Castellà: fuselaje $^{(es)}$
* Francès: fuselage $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·se·lat·ge (4)
* Anagrama: faltegués

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# fusayola
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /fu.saˈʝo.la/
       Americà: alt /f(u).saˈʝo.la/, baix /fu.saˈʝo.la/, austral \fu.saˈʒo.la\
   * Rimes: -ola

### Nom

fusayola f. ‎(plural fusayolas)
* fusaiola, tortera

#### Sinònims

* tortera
* tortero

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·sa·yo·la (4)

### Vegeu també

* fusayola. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# fuse
## Italià

   * Pronúncia: /ˈfuː.ze/

### Adjectiu

fuse f. pl.
* forma plural de fusa

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfuː.sɛ/

### Adjectiu

fūse
* vocatiu masculí singular de fūsus

### Nom

fūse
* vocatiu singular de fūsus
# fusaïole
## Francès

   * Pronúncia: /fy.zaˈjɔl/

### Nom

fusaïole f. ‎(plural fusaïoles)
* fusaiola, tortera

### Vegeu també

* fusaïole. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# fusaïoles
## Francès

   * Pronúncia: /fy.zaˈjɔl/

### Nom

fusaïoles f. pl.
* forma plural de fusaïole
# fuselage
## Francès

   * Pronúncia: /fyz.laʒ/
   * Etimologia: De fuseler ‎(«donar forma de fus»).

### Nom

fuselage m. ‎(plural fuselages)
* fuselatge
# fusayolas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fu.saˈʝo.las/, meridional /fu.saˈʝo.lah/
       Americà: alt /fu.saˈʝo.l(a)s/, baix /fu.saˈʝo.lah/, austral \fu.saˈʒo.las\
   * Rimes: -olas

### Nom

fusayolas f. pl.
* forma plural de fusayola
# galtzarirengatik
## Basc
### Nom

galtzarirengatik
* causal indefinit de galtzari
# galtzarirekin
## Basc
### Nom

galtzarirekin
* comitatiu indefinit de galtzari
# galtzaritako
## Basc
### Nom

galtzaritako
* genitiu locatiu indefinit de galtzari
# galtzaritara
## Basc
### Nom

galtzaritara
* al·latiu indefinit de galtzari
# galtzarirantz
## Basc
### Nom

galtzarirantz
* al·latiu direccional definit singular de galtzari
# galtzariri
## Basc
### Nom

galtzariri
* datiu indefinit de galtzari
# galtzaririk
## Basc
### Nom

galtzaririk
* partitiu indefinit de galtzari
# galtzaritan
## Basc
### Nom

galtzaritan
* inessiu indefinit de galtzari
# galtzariren
## Basc
### Nom

galtzariren
* genitiu indefinit de galtzari
# galtzarirentzat
## Basc
### Nom

galtzarirentzat
* benefactiu indefinit de galtzari
# geeloogpinguïn
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: Compost de geel ‎(«groc»), oog ‎(«ull») i pinguïn ‎(«pingüí»), tot com en anglès yellow-eyed penguin o en alemany Gelbaugenpinguin.

### Nom

geeloogpinguïn m. ‎(plural geeloogpinguïns)
* (ornitologia) pingüí ullgroc (Megadyptes antipodes)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# geelpoottinamoe
## Neerlandès

   * Etimologia: De geel ‎(«groc»), poot ‎(«pota, cama») i tinamoe ‎(«tinamú»).

### Nom

geelpoottinamoe m. ‎(plural geelpoottinamoes)
* (ornitologia) tinamú camagroc (Crypturellus noctivagus)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
# geelsnaveleend
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De geel ‎(«groc»), snavel ‎(«bec») i eend ‎(«ànec»), denominació comparable a l'anglès yellow-billed duck, l'alemany Gelbschnabelente o el suec gulnäbbad and.

### Nom

geelsnaveleend m. ‎(plural geelsnaveleenden)
* (ornitologia) ànec becgroc (Anas undulata)

#### Sinònims

* geelbekeend

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# geelhalsibis
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De geel ‎(«groc»), hals ‎(«coll») i ibis ‎(«ibis»), en contrast amb l'anglès buff-necked ibis / white-throated ibis, l'alemany Weißhalsibis o el suec beigehalsad ibis).

### Nom

geelhalsibis m. ‎(plural geelhalsibissen)
* (ornitologia) ibis alablanc (Theristicus caudatus)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès
* Article corresponent a Viquiespècies
# geelkeelstekelstaart
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De geel ‎(«groc»), keel ‎(«gorja») i stekelstaart ‎(«cuaespinós»), denominació comparable a l'anglès yellow-chinned spinetail.

### Nom

geelkeelstekelstaart m. ‎(plural geelkeelstekelstaarten)
* (ornitologia) cuaespinós de barbeta groga (Certhiaxis cinnamomeus)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# geelsnavelijsvogel
## Neerlandès

   * Etimologia: De geel ‎(«groc»), snavel ‎(«bec») i ijsvogel ‎(«alció, blauet»).

### Nom

geelsnavelijsvogel m. ‎(plural geelsnavelijsvogels)
* (ornitologia) alció com a nom comú de totes dues espècies del gènere Syma
    kleine geelsnavelijsvogel ― alció torotoro (Syma megarhyncha)
    berggeelsnavelijsvogel ― alció muntanyenc (Syma torotoro)

#### Derivats

* berggeelsnavelijsvogel

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès (Syma megarhyncha).
Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès (Syma torotoro).
# geelkeelzandhoen
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: Compost de geel ‎(«groc»), keel ‎(«gorja») i zandhoen ‎(«ganga»), tot com en anglès yellow-throated sandgrouse o en alemany Gelbkehl-Flughuhn.

### Nom

geelkeelzandhoen m. ‎(plural geelkeelzandhoenderen / geelkeelzandhoenders)
* (ornitologia) ganga gorjagroga (Pterocles gutturalis)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# geelsnavelduiker
## Neerlandès

   * Etimologia: De geel ‎(«groc»), snavel ‎(«bec») i duiker ‎(«calàbria»).

### Nom

geelsnavelduiker m. ‎(plural geelsnavelduikers)
* (ornitologia) calàbria de bec pàl·lid (Gavia adamsii)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès
# geelkuifpinguïn
## Neerlandès

   * Etimologia: Compost de geel ‎(«groc»), kuif ‎(«cresta, plomall») i pinguïn ‎(«pingüí»).

### Nom

geelkuifpinguïn m. ‎(plural geelkuifpinguïns)
* (ornitologia) pingüí salta-roques meridional, pingüí emplomallat (Eudyptes chrysocome)

#### Sinònims

* zuidelijke rotspinguïn
* rotsspringer

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès
* Article corresponent a Viquiespècies.
# geelpootmeeuw
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De geel ‎(«groc»), poot ‎(«pota») i meeuw ‎(«gavià, gavina»), [Terme?].

### Nom

geelpootmeeuw m. ‎(plural geelpootmeeuwen)
* (ornitologia) gavià de potes grogues, gavià argentat de potes grogues (Larus michahellis)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# flagel·laríeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫə.ʒəɫ.ɫəˈɾi.əw/, /fɫə.ʒə.ɫəˈɾi.əw/ balear /fɫə.ʒəɫ.ɫəˈɾi.əw/ Occidental: nord-occidental /fɫa.ʒeɫ.ɫaˈɾi.ew/, /fɫa.ʒe.ɫaˈɾi.ew/ valencià /fɫa.d͡ʒeɫ.ɫaˈɾi.ew/, /fɫa.d͡ʒe.ɫaˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

flagel·laríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de flagel·lar.
# flagel·lassen
## Català
### Verb

flagel·lassen
* (valencià, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb flagel·lar.
# flagel·lasses
## Català
### Verb

flagel·lasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb flagel·lar.
# flagel·lassin
## Català
### Verb

flagel·lassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb flagel·lar.
# flagel·laríveu
## Català
### Verb

flagel·laríveu
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de flagel·lar.
# flagel·lassis
## Català
### Verb

flagel·lassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb flagel·lar.
# fotografaria
## Català
### Verb

fotografaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de fotografar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de fotografar.

#### Variants

* [1] fotografariva
* [2] fotografariva

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·to·gra·fa·ri·a (6)
# fotografarives
## Català
### Verb

fotografarives
* (alguerès) Segona persona del singular (tu) del condicional de fotografar.

#### Variants

* fotografaries

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·to·gra·fa·ri·ves (6)
# fotografaré
## Català
### Verb

fotografaré
* Primera persona del singular (jo) del futur de fotografar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·to·gra·fa·ré (5)
# fotografaries
## Català
### Verb

fotografaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de fotografar.

#### Variants

* fotografarives

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·to·gra·fa·ri·es (6)
# fotografariven
## Català
### Verb

fotografariven
* (alguerès) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de fotografar.

#### Variants

* fotografarien

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·to·gra·fa·ri·ven (6)
# fotografarà
## Català
### Verb

fotografarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de fotografar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·to·gra·fa·rà (5)
# fotografarien
## Català
### Verb

fotografarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de fotografar.

#### Variants

* fotografariven

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·to·gra·fa·ri·en (6)
# fotografariva
## Català
### Verb

fotografariva
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) del condicional de fotografar.
* (alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de fotografar.

#### Variants

* [1] fotografaria
* [2] fotografaria

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·to·gra·fa·ri·va (6)
# fotografaràs
## Català
### Verb

fotografaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de fotografar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·to·gra·fa·ràs (5)
# fotografareu
## Català
### Verb

fotografareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de fotografar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·to·gra·fa·reu (5)
# garantíssem
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡə.ɾənˈti.səm/, occidental /ɡa.ɾanˈti.sem/
   * Rimes: -isem

### Verb

garantíssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb garantir.

#### Variants

* garantíssim, garantírem

### Miscel·lània

* Anagrames: argentàssim, traginàssem
# garantíssim
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡə.ɾənˈti.sim/, occidental /ɡa.ɾanˈti.sim/
   * Rimes: -isim

### Verb

garantíssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb garantir.

#### Variants

* garantíssem, garantírem

### Miscel·lània

* Anagrama: traginàssim
# garapinya
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡə.ɾəˈpi.ɲə/, occidental /ɡa.ɾaˈpi.ɲa/
   * Rimes: -iɲa

### Verb

garapinya
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de garapinyar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb garapinyar.
# garapiny
## Català
### Verb

garapiny
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de garapinyar.
# garantís
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡə.ɾənˈtis/, occidental /ɡa.ɾanˈtis/
   * Rimes: -is

### Verb

garantís
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb garantir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb garantir.

#### Variants

* [1] garantissi, garantira
* [2] garantissi, garantira

### Miscel·lània

* Anagrames: agrisant, traginàs
# garantíssiu
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡə.ɾənˈti.siw/, occidental /ɡa.ɾanˈti.siw/
   * Rimes: -isiw

### Verb

garantíssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb garantir.

#### Variants

* garantísseu, garantíreu

### Miscel·lània

* Anagrama: traginàssiu
# ganarres
## Català

   * Pronúncia: septentrional /ɡəˈna.rəs/
   * Rimes: -ares

### Nom

ganarres f. pl.
* Forma plural de ganarra.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·nar·res (3)
* Anagrames: arranges, arrangés, arregnàs, esgranar, garsaren
# ganaré
## Castellà

   * Pronúncia: /ɡa.naˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

ganaré
* primera persona del singular (yo) del futur d'indicatiu del verb ganar
# ganas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈɡa.nas/, meridional /ˈɡa.nah/
       Americà: alt /ˈɡa.n(a)s/, baix /ˈɡa.nah/, austral /ˈɡa.nas/
   * Rimes: -anas

### Nom

ganas f. pl.
* forma plural de gana

#### Notes

Usat en singular i en plural amb el mateix significat.
# gancho
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈɡan.t͡ʃo/, meridional \ˈɡaŋ.t͡ʃo\
       Americà: alt /ˈɡan.t͡ʃ(o)/, baix \ˈɡaŋ.t͡ʃo\, austral /ˈɡan.t͡ʃo/
   * Rimes: -antʃo
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

gancho m. ‎(plural ganchos)
* ganxo

#### Derivats

* enganchar

#### Descendents

* Català: ganxo

### Miscel·lània

* Síl·labes: gan·cho (2)
* Heterograma de 6 lletres (acghno)
* Anagrames: chango, changó, gachón

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre gancho
# gancibé
## Caló

   * Etimologia: Probablement del català gasiveria.

### Nom

gancibé m.
* avarícia

### Vegeu també

* A Chipicallí, J. Tineo Rebolledo, 1900
* New Lexical Perspectives on Caló, Javier Fuentes Cañizares, 2008, ISBN 9788498218336
# gancho de zurda
## Castellà
### Nom

gancho de zurda m. ‎(plural ganchos de zurda)
* (pilota basca) ganxo d'esquerra

### Vegeu també

* gancho de zurda. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# ganchos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈɡan.t͡ʃos/, meridional \ˈɡaŋ.t͡ʃoh\
       Americà: alt /ˈɡan.t͡ʃ(o)s/, baix \ˈɡaŋ.t͡ʃoh\, austral /ˈɡan.t͡ʃos/
   * Rimes: -antʃos

### Nom

ganchos m. pl.
* forma plural de gancho
# gandalla
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡənˈda.ʎə/, occidental /ɡanˈda.ʎa/
   * Rimes: -aʎa
   * Etimologia: D’origen incert, potser de l’antic gandir ‎(«protegir»), d’origen gòtic, amb el sufix -alla, segle XIV.

### Nom

gandalla f. ‎(plural gandalles)
* Lligadura de malla de seda o de fil fi i una borla amb què es recollien els cabells.

#### Variants

* gandaia

#### Sinònims

* barriola

#### Derivats

* engandallar

#### Relacionats

* ret

#### Descendents

* Castellà: gandaya
** Portuguès: gandaia

### Miscel·lània

* Síl·labes: gan·da·lla (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# ganchos de zurda
## Castellà
### Nom

ganchos de zurda m. pl.
* forma plural de gancho de zurda
# geometrialari
## Basc
### Nom

geometrialari anim.
* geòmetra

#### Declinació

Nom comú animat en vocal
Cas
Indefinit
Singular
Plural
Absolutiu
geometrialari
geometrialaria
geometrialariak
Ergatiu
geometrialarik
geometrialariak
geometrialariek
Datiu
geometrialariri
geometrialariari
geometrialariei
Genitiu
geometrialariren
geometrialariaren
geometrialarien
Comitatiu
geometrialarirekin
geometrialariarekin
geometrialariekin
Benefactiu
geometrialarirentzat
geometrialariarentzat
geometrialarientzat
Instrumental
geometrialariz
geometrialariaz
geometrialariez
Partitiu
geometrialaririk
Prolatiu
geometrialaritzat
Causal
geometrialarirengatik
geometrialariarengatik
geometrialariengatik
Locatius
Inessiu
geometrialarirengan
geometrialariarengan
geometrialariengan
Ablatiu
geometrialarirengandik
geometrialariarengandik
geometrialariengandik
Al·latiu
geometrialarirengana
geometrialariarengana
geometrialariengana
Terminatiu
geometrialarirenganaino
geometrialariarenganaino
geometrialarienganaino
Al·l. direcional
geometrialarirenganantz
geometrialariarenganantz
geometrialarienganantz
Gen. locatiu
geometrialarirenganako
geometrialariarenganako
geometrialarienganako :
# geometrei
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -i.

### Nom

geometrei
* genitiu i datiu definit singular de geometră
# geometriae
## Llatí

   * Pronúncia: /ɡɛ.oːˈmɛ.trɪ.aj/

### Nom

geōmetriae
* nominatiu plural de geōmetria
* vocatiu plural de geōmetria
* genitiu singular de geōmetria
* datiu singular de geōmetria
# geometriaj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ɡe.o.meˈtri.aj/

### Adjectiu

geometriaj
* forma plural de geometria
# geometrialaria
## Basc
### Nom

geometrialaria
* absolutiu definit singular de geometrialari
# geometrelor
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -lor.

### Nom

geometrelor
* genitiu i datiu definit plural de geometră
* vocatiu plural de geometră
# geometriajn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ɡe.o.meˈtri.ajn/

### Adjectiu

geometriajn
* acusatiu plural de geometria
# geometrele
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -le.

### Nom

geometrele
* nominatiu i acusatiu definit plural de geometră
# geometria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʒə.u.məˈtɾi.ə/ balear /ʒə.o.məˈtɾi.ə/, /ʒə.u.məˈtɾi.ə/ Occidental: /d͡ʒe.o.meˈtɾi.a/
   * Rimes: -ia
   * Etimologia: Del llatí geometria, del grec antic γεωμετρία ‎(geōmetría, literalment «mesura de la terra»), de γεως ‎(geōs, «terra») i μέτρον ‎(métron, «mesura»).

### Nom

geometria f. ‎(plural geometries)
* Part de la matemàtica que estudia l'espai i les seves mesures.

#### Relacionats

geòmetra, geomètric

#### Traduccions

* Alemany: Geometrie $^{(de)}$ f.
* Anglès: geometry $^{(en)}$
* Castellà: geometría $^{(es)}$
* Francès: géométrie $^{(fr)}$
* Gallec: xeometría $^{(gl)}$ f.
* Italià: geometria $^{(it)}$
* Portuguès: geometria $^{(pt)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·o·me·tri·a (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Esperanto

   * Pronúncia: /ɡe.o.meˈtri.a/

### Adjectiu

geometria ‎(plural geometriaj, acusatiu geometrian, plural acusatiu geometriajn)
* geomètric -a

## Italià

   * Pronúncia: /d͡ʒe.o.meˈtriː.a/

### Nom

geometria f. ‎(plural geometrie)
* geometria

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·o·me·trì·a (5)

## Llatí

   * Pronúncia: /ɡɛ.oːˈmɛ.trɪ.a/
   * Etimologia: Del grec antic γεωμετρία ‎(geōmetría), compost de γεως ‎(geōs, «terra») i μέτρον ‎(métron, «mesura»), és a dir, "mesura de la terra".

### Nom

geōmetria f. ‎(genitiu geōmetriae)
* geometria

#### Declinació

1a declinació -a, -ae :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | geōmetria | geōmetriae |
| Vocatiu | geōmetria | geōmetriae |
| Acusatiu | geōmetriam | geōmetriās |
| Genitiu | geōmetriae | geōmetriārum |
| Datiu | geōmetriae | geōmetriīs |
| Ablatiu | geōmetriā | geōmetriīs |
# gerarxia
## Català antic
### Nom

gerarxia f. ‎(plural gerarxias o gerarxies)
* forma alternativa de gerarchia

### Vegeu també

* Obres de referència: Faraudo, DTCA
# gerarxias
## Català antic
### Nom

gerarxias
* forma plural de gerarxia
# gerda
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʒɛr.də/, occidental /ˈd͡ʒɛɾ.ða/
   * Rimes: -ɛɾda

### Adjectiu

gerda f. ‎(plural gerdes)
* Forma femenina de gerd.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ger·da (2)
* Anagrama: greda
# gerencia
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /xeˈɾen.θja/, meridional \heˈɾeŋ.θja\
       Americà: alt /x(e)ˈɾen.sja/, baix \heˈɾeŋ.sja\, austral /xeˈɾen.sja/
   * Rimes: -enθja
   * Etimologia: De gerente.

### Nom

gerencia f. ‎(plural gerencias)
* gerència

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·ren·cia (3)
# gerarxies
## Català antic
### Nom

gerarxies
* forma plural de gerarxia
# gerencias
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /xeˈɾen.θjas/, meridional \heˈɾeŋ.θjah\
       Americà: alt /xeˈɾen.s(ja)s/, baix \heˈɾeŋ.sjah\, austral /xeˈɾen.sjas/
   * Rimes: -enθjas

### Nom

gerencias f. pl.
* forma plural de gerencia

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·ren·cias (3)
# gerarchies
## Català antic
### Nom

gerarchies
* forma plural de gerarchia
# frein de pointe
## Francès
### Nom

frein de pointe m. ‎(plural freins de pointe)
* (hoquei sobre patins) tac de frenada

#### Sinònims

* butée de freinage
* butée du pied

### Vegeu també

* frein de pointe. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# freins de pointe
## Francès
### Nom

freins de pointe m. pl.
* forma plural de frein de pointe
# freixura
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾəˈʃu.ɾə/ Occidental: nord-occidental /fɾejˈʃu.ɾa/ valencià /fɾejˈʃu.ɾa/, /fɾeˈʃu.ɾa/
   * Rimes: -uɾa
   * Etimologia: Del llatí tardà frixūra ‎(«freginat, fregit de freixura»), de frīgō ‎(«fregir»), segle XIII. Cognat del francès fressure.

### Nom

freixura f. ‎(plural freixures)
* Part de les entranyes de l'animal que serveix per a respirar.

#### Sinònims

* coradella (valencià), corades, perdiu

#### Derivats

* esfreixurar

#### Traduccions

* Anglès: lights $^{(en)}$, lungs $^{(en)}$
* Castellà: bofe $^{(es)}$ m., asadura $^{(es)}$ f.
* Francès: fressure $^{(fr)}$ f., mou $^{(fr)}$ m.
* Italià: corata $^{(it)}$ f.
* Llatí: pulmo $^{(la)}$, pneumon $^{(la)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: frei·xu·ra (3)
* Anagrames: feixurar, xifrareu, xifràreu

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* Labernia y Esteller, Pere. Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana y llatina., Tom I, Barcelona, 1864.
# fremda
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈfrem.da/

### Adjectiu

fremda ‎(plural fremdaj, acusatiu fremdan, plural acusatiu fremdajn)
* aliè, estranger, foraster
# freinage
## Francès

   * Pronúncia: /fʁɛˈnaʒ/

### Nom

freinage m. ‎(plural freinages)
* frenada

### Vegeu també

* freinage. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 16 agost 2014].
# freiré
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /fɾeiˈɾe/
       Americà: alt /f(ɾei)ˈɾe/, baix /fɾeiˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

freiré
* primera persona del singular (yo) del futur d'indicatiu del verb freír
# freinages
## Francès

   * Pronúncia: /fʁɛˈnaʒ/

### Nom

freinages m. pl.
* forma plural de freinage
# freiner
## Francès

   * Pronúncia: /fʁɛˈne/
   * Etimologia: Del llatí frēnāre.

### Verb

freiner
* frenar

#### Conjugació
### Vegeu també

* freiner. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 16 agost 2014].
# freins
## Francès

   * Pronúncia: /fʁɛ̃/

### Nom

freins m. pl.
* forma plural de frein
# gatinyin
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡəˈti.ɲin/, occidental /ɡaˈti.ɲin/
   * Rimes: -iɲin

### Verb

gatinyin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb gatinyar-se.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb gatinyar-se.

#### Variants

* [1] gatinyen
* [2] gatinyen
# gatinyis
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡəˈti.ɲis/, occidental /ɡaˈti.ɲis/
   * Rimes: -iɲis

### Verb

gatinyis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb gatinyar-se.

#### Variants

* gatinyes
# gatinyi
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡəˈti.ɲi/, occidental /ɡaˈti.ɲi/
   * Rimes: -iɲi

### Verb

gatinyi
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb gatinyar-se.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb gatinyar-se.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb gatinyar-se.

#### Variants

* [1] gatinye
* [2] gatinye
* [3] gatinye
# gatinyà
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡə.tiˈɲa/, occidental /ɡa.tiˈɲa/
   * Rimes: -a

### Verb

gatinyà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de gatinyar-se.
# gatinyeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡə.tiˈɲɛw/ balear /ɡə.tiˈɲəw/, /ɡə.tiˈɲɛw/ Occidental: /ɡa.tiˈɲew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

gatinyeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de gatinyar-se.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb gatinyar-se.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb gatinyar-se.

#### Variants

* [1] gatinyau
* [3] gatinyau