OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# meulassin
## Català
### Verb

meulassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb meular.

### Miscel·lània

* Síl·labes: meu·las·sin (3)
* Anagrames: mansiules, maulessin, miulassen, musselina
# meulassis
## Català
### Verb

meulassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb meular.

### Miscel·lània

* Síl·labes: meu·las·sis (3)
* Anagrames: maulessis, miulasses, siulàssem
# miràssem
## Català
### Verb

miràssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb mirar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mi·ràs·sem (3)
* Anagrama: arméssim

## Català antic
### Verb

miràssem
* primera persona plural (nós, nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de mirar
# miràssets
## Català antic
### Verb

miràssets
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de mirar
# miràsseu
## Català
### Verb

miràsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb mirar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mi·ràs·seu (3)
* Anagrames: arméssiu, assumiré, musaries, rumiessa, sumaries, sumàries, uïssarem, uïssàrem

## Català antic
### Verb

miràsseu
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de mirar
# miràssim
## Català
### Verb

miràssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb mirar.
# miràs
## Català
### Verb

miràs
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb mirar.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb mirar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mi·ràs (2)
* Anagrames: armis, raïms

## Català antic
### Verb

miràs
* segona persona plural (vós, vosaltres) del passat de mirar
* primera persona singular (io, yo, jo) de l'imperfet de subjuntiu de mirar
* tercera persona singular (él, eyl, ell) de l'imperfet de subjuntiu de mirar
# miràssiu
## Català
### Verb

miràssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb mirar.
# miràveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /miˈɾa.βəw/, balear /miˈɾa.vəw/ Occidental: nord-occidental /miˈɾa.βew/ valencià /miˈɾa.vew/, /miˈɾa.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

miràveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de mirar.
# miràreu
## Català

   * Pronúncia: oriental /miˈɾa.ɾəw/, occidental /miˈɾa.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

miràreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de mirar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb mirar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mi·rà·reu (3)
* Anagrames: arrimeu, rauríem, rumiaré

## Català antic
### Verb

miràreu
* segona persona plural (vós, vosaltres) del passat de mirar
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de mirar
# miràvets
## Català antic
### Verb

miràvets
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de mirar
# munteguessen
## Català
### Verb

munteguessen
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb muntar.
# muntaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /munˈta.βən/, balear /munˈta.vən/ Occidental: nord-occidental /munˈta.βen/ valencià /munˈta.ven/, /munˈta.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

muntaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de muntar.
# muntaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /munˈta.βəs/, balear /munˈta.vəs/ Occidental: nord-occidental /munˈta.βes/ valencià /munˈta.ves/, /munˈta.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

muntaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de muntar.
# munteguessa
## Català
### Verb

munteguessa
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb muntar.
# muntegueu
## Català
### Verb

muntegueu
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb muntar.
# muntavi
## Català
### Verb

muntavi
* (col·loquial septentrional) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de muntar.
# munteguesses
## Català
### Verb

munteguesses
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb muntar.
# munteguem
## Català
### Verb

munteguem
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb muntar.
# mound
## Anglès

   * Pronúncia: /maʊnd/

### Nom

mound ‎(plural mounds)
* mota, túmul

### Vegeu també

* mound. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# mountain
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈmaʊntɪn/ àudio (RU); /ˈmæ̃ʊ̯̃(n)ʔn̩/ àudio (EUA i Canadà)
   * Etimologia: Del francès antic, derivat del llatí montānus.

### Nom

mountain ‎(plural mountains)
* muntanya

### Vegeu també

* ↑ Collins
* ↑ emmasaying
* ↑ PronounceNames
* ↑ Andrea Holm
# moules
## Francès

   * Pronúncia: /mul/

### Nom

moules f. pl.
* forma plural de moule
# moulte
## Francès

   * Pronúncia: /mult/

### Adjectiu

moulte f. ‎(plural moultes)
* forma femenina de moult
# mounds
## Anglès
### Nom

mounds
* forma plural de mound
# mountain sickness
## Anglès
### Nom

mountain sickness ‎(incomptable)
* mal de muntanya

### Vegeu també

* mountain sickness. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# moult
## Francès

   * Pronúncia: /mult/
   * Etimologia: Del francès mitjà moult; originalment del llatí multum.

### Adverbi

moult
* molt

### Adjectiu

moult m. ‎(femení moulte, plural masculí moults, plural femení moultes)
* (usualment invariable) molt
    «Après moult dégradations, l'urne est enterrée dans le cimetière près de l'église.» ((Philippe Charlier. Médecin des morts, 2008. París: Fayard, 2006, 22. ISBN 978-2-213-62722-9.))(afegiu la traducció en català)

#### Sinònims

* beaucoup de
* de nombreux
* maint

### Vegeu també

* Entrada «moult» al Trésor de la langue française informatisé (TLFi).
# moultes
## Francès

   * Pronúncia: /mult/

### Adjectiu

moultes f. pl.
* forma plural de moulte
# moults
## Francès

   * Pronúncia: /mult/

### Adjectiu

moults m. pl.
* forma plural de moult
# mount
## Anglès

   * Pronúncia: /maʊnt/ àudio (EUA)
   * Etimologia: Del llatí mons «muntanya»

### Nom

mount ‎(plural mounts)
* mont
* cavalcadura, muntura

#### Notes

Usat amb topònims es sol abreviar per Mt.
# màrmol
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈmar.muɫ/ balear /ˈmaɾ.moɫ/, /ˈmar.muɫ/ Occidental: /ˈmaɾ.moɫ/

### Nom

màrmol m. ‎(plural màrmols)
* (arcaisme, peixos) mabre

### Miscel·lània

* Síl·labes: màr·mol (2)

### Vegeu també

* màrmol. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# màrqueting
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈmar.kə.tiŋ/, balear /ˈmaɾ.kə.tiŋk/ Occidental: /ˈmaɾ.ke.tiŋ/
   * Etimologia: De l'anglès marketing, gerundi de market ‎(«comercialitzar, posar al mercat»).

### Nom

màrqueting m. ‎(plural màrquetings)
* Procès de planificació de la distribució i venda de productes i serveis.

#### Traduccions

* Anglès: marketing $^{(en)}$
* Castellà: mercadotecnia $^{(es)}$, marketing $^{(es)}$
* Francès: mercatique $^{(fr)}$, marketing $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: màr·que·ting (3)
* Heterograma de 10 lletres (aegimnqrtu)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# màrfiga
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈmar.fi.ɣə/, occidental /ˈmaɾ.fi.ɣa/
   * Etimologia: Variant de màrfega per tancament de la vocal posttònica.

### Nom

màrfiga f. ‎(plural màrfigues)
* (nord-occidental, mallorquí) màrfega

### Miscel·lània

* Síl·labes: màr·fi·ga (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# màrgens
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈmar.ʒəns/, occidental /ˈmaɾ.d͡ʒens/

### Nom

màrgens m. pl.
* (dialectal) Forma alternativa de marges.

### Miscel·lània

* Síl·labes: màr·gens (2)
* Heterograma de 7 lletres (aegmnrs)
* Anagrama: germans
# màrtir
## Català

   * Pronúncia: /ˈmar.tir/
   * Etimologia: Del llatí martyr, segle XIII.

### Nom

màrtir m. f. ‎(plural màrtirs)
* Aquell que en defensa pacífica de la religió perd la vida en mans d'altres, especialment quan és mitjançant tortura.
* Per extensió, qualsevol persona que perd la vida o pateix greument per defensar un ideal.
* Per extensió, qualsevol persona que pateix injustament o desproporcionada.

#### Traduccions

* Albanès: martir $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Märtyrer $^{(de)}$ m.
* Anglès: martyr $^{(en)}$
* Àrab: شَهِيد‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: մարտիրոս $^{(hy)}$ ‎(martiròs)
* Belarús: паку́тнік $^{(be)}$ m. ‎(pakútnik)
* Búlgar: мъчени́к $^{(bg)}$ m. ‎(matxenik)
* Castellà: mártir $^{(es)}$
* Coreà: 순교자 $^{(ko)}$ ‎(sun-gyoja)
* Eslovac: mučeník $^{(sk)}$ m., martýr $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: mučenik $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: martiro $^{(eo)}$
* Estonià: märter $^{(et)}$
* Finès: marttyyri $^{(fi)}$
* Francès: martyr $^{(fr)}$ m.
* Friülà: martar $^{(fur)}$ m.
* Gallec: mártir $^{(gl)}$ m. f.
* Georgià: წამებული $^{(ka)}$ ‎(tsamèbuli)
* Grec: μάρτυρας $^{(el)}$ m. f. ‎(màrtiras)
* Hebreu: שָׁהִיד $^{(he)}$ m.
* Hindi: शहीद $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: mártír $^{(hu)}$
* Indonesi: syahid $^{(id)}$
* Italià: martire $^{(it)}$ m.
* Japonès: 殉教者 $^{(ja)}$
* Kazakh: шаһит $^{(kk)}$ ‎(şahït/xahit)
* Kurd: şehîd $^{(ku)}$
* Macedoni: маченик $^{(mk)}$ m.
* Malai: martir $^{(ms)}$
* Maori: matira $^{(mi)}$
* Neerlandès: martelaar $^{(nl)}$ m.
* Noruec: martyr $^{(no)}$ m.
* Paixtu: شهيد $^{(ps)}$ m.
* Persa: شهید‎ $^{(fa)}$
* Polonès: męczennik $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: mártir $^{(pt)}$ m.
* Romanès: martir $^{(ro)}$ m., mucenic $^{(ro)}$ m.
* Rus: му́ченик $^{(ru)}$ m. ‎(mútxenik)
* Serbocroat: мученик $^{(sh)}$ m. (ciríl·lic), mučenik $^{(sh)}$ m. (llatí)
* Suec: martyr $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: шаҳид $^{(tg)}$
* Tàtar: шаһит $^{(tt)}$
* Turc: şehit $^{(tr)}$, gazi $^{(tr)}$
* Txec: mučedník $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: му́ченик $^{(uk)}$ m. ‎(mútxenik)
* Xinès: 烈士 $^{(zh)}$ ‎(lièshì)

### Miscel·lània

* Síl·labes: màr·tir (2)
* Anagrames: marrit, mirrat, ritmar

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# màrfega
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈmar.fə.ɣə/, occidental /ˈmaɾ.fe.ɣa/
   * Etimologia: De l’àrab andalusí *márfaqa, segle XIV, de مِرْفَقَة ‎(mírfaqa, «coixí de seure»), de مِرْفَق ‎(mírfaq, «braç per recolzar-s’hi, colze»).

### Nom

màrfega f. ‎(plural màrfegues)
* Espècie de sac gran amb un forat al mig que, ple de palla o espart, serveix de matalàs.
* Persona grossa, pesada i tosca.
* Estora que sol ser d'escuma de poliuretà, o potser inflable, utilitzat com aïllant en els bivacs o en sessions de gimnàstica, per tal d'aïllar-se del terra.

#### Sinònims

* (matalàs): marafega (eivissenc), marfa (septentrional), màrfaga (arcaisme), màrfiga (nord-occidental, mallorquí), pallaritxo (alguerès), pallassa (septentrional), saconi (alguerès)

#### Traduccions

* Castellà: jergón $^{(es)}$, márfega $^{(es)}$, márraga $^{(es)}$
* Castellà: jergón $^{(es)}$
* Castellà: esterilla $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: màr·fe·ga (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* Petit Atles Lingüístic del Domini Català
* Labernia y Esteller, Pere. Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana y llatina., Tom II, Barcelona, 1840. p. 138.
# nabla
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈnab.bɫə/, /ˈna.βɫə/ balear /ˈnab.bɫə/ Occidental: nord-occidental /ˈnab.bɫa/, /ˈna.βɫa/ valencià /ˈna.bɫa/
   * Etimologia: Del llatí nabla, del grec antic νάβλα ‎(nábla).

### Nom

nabla m. ‎(plural nables)
* (música) Instrument musical hebreu de deu cordes amb un marc rectangular.
* (matemàtiques, física) Operador diferencial vectorial que pot representar el gradient, la divergència o el rotacional d’una funció.
* (matemàtiques) Símbol ∇ usat per representar l’operador diferencial vectorial.

#### Traduccions

* Anglès: nabla $^{(en)}$
* Francès: nabla $^{(fr)}$ m.
* Anglès: nabla $^{(en)}$
* Francès: nabla $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: na·bla (2)
* Anagrames: banal, blana, Laban

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DNV, GDLC, DCVB
# nac
## Caló català

   * Pronúncia: /ˈnak/
   * Etimologia: Del romaní nakh.

### Nom

nac ‎(nak) m.
* nas

#### Sinònims

* rutsaní

### Vegeu també

* Escudero, Jean-Paul; Adiego, Ignasi-Xavier. «Vocabulari del kalò català», I Tchatchipen, 2001, núm. 33
# nabiu
## Català

   * Pronúncia: oriental /nəˈβiw/, occidental /naˈbiw/
   * Rimes: -iw
   * Etimologia: De nabís, d’un ibèric *anabiki ‎ cognat del basc ahabi.

### Nom

nabiu m. ‎(plural nabius)
* Fruit esfèric, morat negrós, de gust dolç produït de la nabissera

#### Sinònims

* avajó, nabís, naió

#### Traduccions

* Albanès: boronicë $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Heidelbeere $^{(de)}$ f.
* Anglès: blueberry $^{(en)}$
* Asturià: arándanu $^{(ast)}$ m.
* Castellà: arándano $^{(es)}$ m.
* Coreà: 블루베리 $^{(ko)}$ ‎(beulluberi)
* Danès: blåbær $^{(da)}$ n.
* Eslovac: čučoriedka $^{(sk)}$ f.
* Finès: mustikka $^{(fi)}$
* Francès: myrtille $^{(fr)}$ f., bleuet $^{(fr)}$ m.
* Friülà: cernìcule $^{(fur)}$ f.
* Gallec: arando $^{(gl)}$ m.
* Grec: μύρτιλο $^{(el)}$ n. ‎(mírtilo)
* Hebreu: אוכמניה $^{(he)}$ f.
* Ídix: טשערניצע‎ $^{(yi)}$
* Italià: mirtillo $^{(it)}$ m.
* Japonès: ブルーベリー $^{(ja)}$ ‎(burūberī)
* Llatí: vaccinium $^{(la)}$ n.
* Macedoni: боровинка $^{(mk)}$ f.
* Maltès: mirtilla $^{(mt)}$
* Noruec: blåbær $^{(no)}$ n.
* Occità: avajon $^{(oc)}$ m.
* Persa: بلوبری‎ $^{(fa)}$
* Polonès: czarna jagoda $^{(pl)}$ f., borówka czarna $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: mirtilo $^{(pt)}$ m.
* Retoromànic: izun $^{(rm)}$ m.
* Romanès: coacăză $^{(ro)}$ f., afină $^{(ro)}$ f.
* Rus: черни́ка $^{(ru)}$ f. ‎(txernika), голуби́ка $^{(ru)}$ f. ‎(golubika)
* Suec: blåbär $^{(sv)}$ n.
* Txec: borůvka $^{(cs)}$ f.
* Vietnamita: việt quất xanh $^{(vi)}$
* Xinès: 藍莓 $^{(zh)}$ ‎(蓝莓, lánméi)

### Miscel·lània

* Síl·labes: na·biu (2)
* Anagrames: binau, buina, nubià

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# nabo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈna.βo\
       Americà: alt /ˈna.bo/, baix \ˈna.βo\
   * Rimes: -abo
   * Etimologia: Del llatí napus.

### Nom

nabo m. ‎(plural nabos)
* nap
* (arquitectura) columna espigó

#### Sinònims

* bolo
* columna espigón
* espigón

### Miscel·lània

* Síl·labes: na·bo (2)

### Vegeu també

* nabo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 juliol 2014].
# nabos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈna.βos\, meridional \ˈna.βoh\
       Americà: alt /ˈna.b(o)s/, baix \ˈna.βoh\, austral \ˈna.βos\
   * Rimes: -abos

### Nom

nabos m. pl.
* forma plural de nabo
# nabís
## Català

   * Pronúncia: oriental /nəˈβis/, occidental /naˈbis/
   * Rimes: -is
   * Etimologia: D’un ibèric *anabiki ‎ cognat del basc ahabi.

### Nom

nabís m. ‎(plural nabissos)
* (andorrà, pallarès) nabiu

#### Derivats

* nabissera

### Nom

nabís m. f. pl.
* Forma plural de nabí.

### Miscel·lània

* Síl·labes: na·bís (2)
* Anagrames: basin, binàs, sabin

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# nacacuitlaxcolli
## Nàhuatl clàssic
### Nom

nacacuitlaxcolli
* xoriço
# nacaire
## Francès

   * Pronúncia: /naˈkɛʁ/

### Nom

nacaire f. ‎(plural nacaires)
* nacra

### Vegeu també

* nacaire. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# mig esquerre
## Català
### Nom

mig esquerre m. ‎(plural migs esquerres o mitjos esquerres, femení mig esquerra)
* (futbol, hoquei sobre herba) Mig que juga més a prop de la banda esquerra del camp de joc.

#### Sinònims

* interior esquerre (hoquei sobre herba)
* mig volant esquerre (futbol)

#### Traduccions

* Anglès: inside left $^{(en)}$, left halfback $^{(en)}$
* Castellà: interior izquierdo $^{(es)}$, medio izquierda $^{(es)}$, medio izquierdo $^{(es)}$, medio volante izquierdo $^{(es)}$
* Francès: demi gauche $^{(fr)}$, intérieur gauche $^{(fr)}$

### Vegeu també

* mig esquerre. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# mig d'obertura
## Català
### Nom

mig d'obertura m. f. ‎(plural migs d'obertura)
* (rugbi) Jugador situat darrere els davanters, que s'encarrega d'enllaçar el joc entre les línies de jugadors immediates després de rebre la pilota del mig de melé, d'un agrupament o d'un servei de toc, i de fer avançar l'equip, fer un xut de sobrebot o un xut a seguir.

#### Notes

El mig d'obertura és el jugador número 10.

#### Traduccions

* Anglès: fly-half $^{(en)}$, half back $^{(en)}$, outside half $^{(en)}$, stand-off half $^{(en)}$
* Castellà: medio de apertura $^{(es)}$
* Francès: demi d'ouverture $^{(fr)}$, ouvreur $^{(fr)}$

### Vegeu també

* mig d'obertura. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# mig de melé
## Català
### Nom

mig de melé m. f. ‎(plural migs de melé)
* (rugbi) Jugador situat darrere els davanters, que s'encarrega d'introduir la pilota a la melé ordenada, enllaçar el joc de les línies immediates i fer avançar els davanters després d'un agrupament.

#### Notes

El mig de melé és el jugador número 9.

#### Traduccions

* Anglès: scrum half $^{(en)}$
* Castellà: medio de melé $^{(es)}$
* Francès: demi de mêlée $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* mig de melé. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# mig volant dreta
## Català
### Nom

mig volant dreta f. ‎(plural migs volants dretes)
* Forma femenina de mig volant dret.
# mig esquerra
## Català
### Nom

mig esquerra f. ‎(plural migs esquerres)
* Forma femenina de mig esquerre.
# mig swing
## Català
### Nom

mig swing m. ‎(plural migs swings o mitjos swings)
* (golf, anglicisme) Swing en què la pujada del bastó arriba a poca altura.

#### Traduccions

* Anglès: half swing $^{(en)}$
* Castellà: medio swing $^{(es)}$
* Francès: demi swing $^{(fr)}$, demi-élan $^{(fr)}$

### Vegeu també

* mig swing. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# mig volant dret
## Català
### Nom

mig volant dret m. ‎(plural migs volants drets o mitjos volants drets, femení mig volant dreta)
* (futbol) mig dret

### Vegeu també

* mig volant dret. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# mig dret
## Català
### Nom

mig dret m. ‎(plural migs drets o mitjos drets, femení mig dreta)
* (futbol, hoquei sobre herba) Mig que juga més a prop de la banda dreta del camp de joc.

#### Sinònims

* interior dret (hoquei sobre herba)
* mig volant dret (futbol)

#### Traduccions

* Anglès: inside right $^{(en)}$, right halfback $^{(en)}$
* Castellà: interior derecha $^{(es)}$, interior derecho $^{(es)}$, medio derecha $^{(es)}$, medio derecho $^{(es)}$, medio volante derecho $^{(es)}$
* Francès: demi droit $^{(fr)}$, intérieur droit $^{(fr)}$

### Vegeu també

* mig dret. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# mig dreta
## Català
### Nom

mig dreta f. ‎(plural migs dretes)
* Forma femenina de mig dret.
# mig volant
## Català
### Nom

mig volant m. f. ‎(plural migs volants o mitjos volants)
* (futbol) mig

### Vegeu també

* mig volant. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# muinoarengatik
## Basc
### Nom

muinoarengatik
* causal definit singular de muino
# muinoarentzat
## Basc
### Nom

muinoarentzat
* benefactiu definit singular de muino
# muigues
## Català
### Verb

muigues
* (col·loquial valencià) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb morir.
# muinoak
## Basc
### Nom

muinoak
* absolutiu definit plural de muino
* ergatiu definit singular de muino
# muinoarekin
## Basc
### Nom

muinoarekin
* comitatiu definit singular de muino
# muinoaren
## Basc
### Nom

muinoaren
* genitiu definit singular de muino
# muinoa
## Basc
### Nom

muinoa
* absolutiu definit singular de muino
# muinoan
## Basc
### Nom

muinoan
* inessiu definit singular de muino
# muigueu
## Català
### Verb

muigueu
* (col·loquial valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb morir.
# muino
## Basc

   * Pronúncia: meridional /mu.i.ɲo/, septentrional /mu.i.no/
   * Àudio: Sant Sebastià
   * Etimologia: D’una arrel preromana *monnio-, cognat del català monyó i bony.

### Nom

muino inan.
* turó, pujol, tossal

#### Declinació

Nom comú inanimat en vocal
Cas
Indefinit
Singular
Plural
Absolutiu
muino
muinoa
muinoak
Ergatiu
muinok
muinoak
muinoek
Datiu
muinori
muinoari
muinoei
Genitiu
muinoren
muinoaren
muinoen
Comitatiu
muinorekin
muinoarekin
muinoekin
Benefactiu
muinorentzat
muinoarentzat
muinoentzat
Instrumental
muinoz
muinoaz
muinoez
Partitiu
muinorik
Prolatiu
muinotzat
Causal
muinorengatik
muinoarengatik
muinoengatik
Locatius
Inessiu
muinotan
muinoan
muinoetan
Ablatiu
muinotatik
muinotik
muinoetatik
Al·latiu
muinotara
muinora
muinoetara
Terminatiu
muinotaraino
muinoraino
muinoetaraino
Al·l. direcional
muinotarantz
muinorantz
muinoetarantz
Gen. locatiu
muinotako
muinoko
muinoetako :
# molguessin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /muɫˈɣe.sin/ balear /moɫˈɣe.sin/, /muɫˈɣe.sin/ Occidental: /moɫˈɣe.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

molguessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb moldre.
# molgueu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /muɫˈɣɛw/ balear /moɫˈɣəw/, /muɫˈɣɛw/ Occidental: /moɫˈɣew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

molgueu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb moldre.
# molgues
## Català
### Verb

molgues
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb moldre.
# molguessis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /muɫˈɣe.sis/ balear /moɫˈɣe.sis/, /muɫˈɣe.sis/ Occidental: /moɫˈɣe.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

molguessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb moldre.
# molguessen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /muɫˈɣe.sən/ balear /moɫˈɣe.sən/, /muɫˈɣe.sən/ Occidental: /moɫˈɣe.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

molguessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb moldre.
# molguesses
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /muɫˈɣe.səs/ balear /moɫˈɣe.səs/, /muɫˈɣe.səs/ Occidental: /moɫˈɣe.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

molguesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb moldre.
# molgui
## Català

   * Pronúncia: /ˈmɔɫ.ɣi/
   * Rimes: -ɔlɡi

### Verb

molgui
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb moldre.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb moldre.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb moldre.
# molgueríveu
## Català
### Verb

molgueríveu
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de moldre.
# molguessa
## Català
### Verb

molguessa
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb moldre.
# mòllera
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈmɔ.ʎə.ɾə/, occidental /ˈmɔ.ʎe.ɾa/
   * Etimologia: De moll i el sufix -era, del llatí mullus, segle XIV.

### Nom

mòllera f. ‎(plural mòlleres)
* Peix de la família dels glàdids, de fons fangosos, de color marró rosaci clar i de carn apreciada (Trisopterus minutus capelanus).
* (peixos) capellà
* (peixos) mòllera pigada
* (peixos) mòllera roquera

#### Sinònims

* (Trisopterus minutus capelanus) barraca, capellà, capellans, faneca, mamona, mòllera blanca, mòlleres, mollereta, mollerí, alfaneca, capalla, fàneca, molera, mòllara, móllera

#### Traduccions

* Anglès: capelan $^{(en)}$, poor cord $^{(en)}$
* Castellà: barbada $^{(es)}$, capellan $^{(es)}$, capellán $^{(es)}$, móllera $^{(es)}$
* Francès: capelan $^{(fr)}$, petit tacaud $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: mò·lle·ra (3)
* Anagrames: lloarem, lloàrem, orellam

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, Termcat
# mòllera borda
## Català
### Nom

mòllera borda f. ‎(plural mòlleres bordes)
* mòllera roquera
* escolà
* fura

### Vegeu també

* mòllera borda. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.