OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# febrer
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fəˈβɾe/, balear /fəˈbɾe/ alguerès /faˈbɾe/ Occidental: nord-occidental /feˈβɾe/ valencià /feˈbɾeɾ/, /feˈβɾe/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: Del llatí februarius ‎(«mes de la Februa, festa de la purificació a l'antiga Roma»).

### Nom

febrer m. ‎(plural febrers)
* Segon mes de l'any.

#### Variants

* freber (alguerès)

#### Derivats

* februra, febrejar

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | gener gen. | febrer febr. | març . | abril abr. | maig . | juny . | juliol jul. | agost ag. | setembre set. | octubre oct. | novembre nov. | desembre des. |

#### Traduccions

* Alemany: Februar $^{(de)}$ m.
* Anglès: February $^{(en)}$
* Asturià: febreru $^{(ast)}$ m.
* Àzeri: fevral $^{(az)}$
* Basc: otsail $^{(eu)}$
* Belarús: люты $^{(be)}$ m. ‎(liuti)
* Bretó: C'hwevrer $^{(br)}$ m.
* Castellà: febrero $^{(es)}$ m.
* Crioll haitià: fevriye $^{(ht)}$
* Eslovè: februar $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: februaro $^{(eo)}$
* Francès: février $^{(fr)}$ m.
* Gallec: febreiro $^{(gl)}$ m.
* Hawaià: Pepeluali $^{(haw)}$
* Hindi: फ़रवरी $^{(hi)}$
* Hongarès: február $^{(hu)}$
* Italià: febbraio $^{(it)}$ m.
* Letó: februāris $^{(lv)}$
* Llengua de signes catalana: FEBRER $^{(csc)}$
* Neerlandès: februari $^{(nl)}$
* Occità: febrièr $^{(oc)}$ m.
* Polonès: luty $^{(pl)}$
* Portuguès: fevereiro $^{(pt)}$ m.
* Sard: frearzu $^{(sc)}$
* Suec: februari $^{(sv)}$
* Tahitià: fepuare $^{(ty)}$
* Vietnamita: tháng Hai $^{(vi)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·brer (2)
* Anagrama: freber

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# rucada
## Català

   * Pronúncia: oriental /ruˈka.ðə/, occidental /ruˈka.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De ruc i el sufix -ada, segle XX.

### Nom

rucada f. ‎(plural rucades)
* Acció poc assenyada.
* Al camp de Tarragona, allò que no té gaire importància o valor.
* A Reus, agrupació de rucs.

#### Sinònims

* (acció): burrada, bajanada, ximpleria, beneiteria
* (agrupació de rucs): burrada

#### Traduccions

* Castellà: burrada $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ru·ca·da (3)
* Anagrames: cardau, curada

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# juny
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈʒuɲ/, balear /ˈʒuɲ/ alguerès /ˈd͡ʒun/ Occidental: /ˈd͡ʒuɲ/
   * Rimes: -uɲ
   * Etimologia: Del llatí iūnius ‎(«mes dedicat a la deessa romana Juno»), segle XIII.

### Nom

juny m. ‎(plural junys)
* Sisè mes de l'any.

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | gener gen. | febrer febr. | març . | abril abr. | maig . | juny . | juliol jul. | agost ag. | setembre set. | octubre oct. | novembre nov. | desembre des. |

#### Traduccions

* Alemany: Juni $^{(de)}$ m.
* Anglès: June $^{(en)}$
* Asturià: xunu $^{(ast)}$ m.
* Àzeri: iyun $^{(az)}$
* Basc: ekain $^{(eu)}$
* Belarús: чэ́рвень $^{(be)}$ m. ‎(txerven)
* Bretó: Mezheven $^{(br)}$ m.
* Castellà: junio $^{(es)}$ m.
* Crioll haitià: jen $^{(ht)}$
* Eslovè: junij $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: junio $^{(eo)}$
* Francès: juin $^{(fr)}$ m.
* Gallec: xuño $^{(gl)}$ m.
* Hawaià: Iune $^{(haw)}$
* Hindi: जून $^{(hi)}$
* Hongarès: június $^{(hu)}$
* Italià: giugno $^{(it)}$
* Letó: jūnijs $^{(lv)}$
* Llengua de signes catalana: JUNY $^{(csc)}$
* Neerlandès: juni $^{(nl)}$
* Occità: junh $^{(oc)}$ m.
* Portuguès: junho $^{(pt)}$
* Rus: июнь $^{(ru)}$ m. ‎(iun)
* Sard: làmpadas $^{(sc)}$
* Suec: juni $^{(sv)}$
* Tahitià: tiunu $^{(ty)}$
* Vietnamita: tháng Sáu $^{(vi)}$

### Verb

juny
* (balear, valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de júnyer.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de júnyer.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb júnyer.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# juliol
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʒu.ɫiˈɔɫ/, occidental /d͡ʒu.ɫiˈɔɫ/
       Informal: /ʒu.ɾiˈɔɫ/, /d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/
   * Rimes: -ɔl
   * Etimologia: Cultisme de l’antic jullol, diminutiu de jull evitant la paronímia amb juny, del llatí iulius, de Juli Cèsar, segle XIII. Cognat dels occitans julh i julhet.

### Nom

juliol m. ‎(plural juliols)
* Setè mes de l'any.
* (peixos) lluerna fosca

#### Variants

* (col·loquial) juriol, joriol

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | gener gen. | febrer febr. | març . | abril abr. | maig . | juny . | juliol jul. | agost ag. | setembre set. | octubre oct. | novembre nov. | desembre des. |

#### Traduccions

* Alemany: Juli $^{(de)}$ m.
* Anglès: July $^{(en)}$
* Asturià: xunetu $^{(ast)}$
* Àzeri: iyul $^{(az)}$
* Basc: uztail $^{(eu)}$
* Belarús: лі́пень $^{(be)}$ m. ‎(lipen)
* Bretó: Gouere $^{(br)}$ m.
* Castellà: julio $^{(es)}$
* Crioll haitià: jiyè $^{(ht)}$
* Eslovè: julij $^{(sl)}$
* Esperanto: julio $^{(eo)}$
* Francès: juillet $^{(fr)}$
* Gallec: xullo $^{(gl)}$ m.
* Hawaià: Iulai $^{(haw)}$
* Hindi: जुलाई $^{(hi)}$
* Hongarès: július $^{(hu)}$
* Italià: luglio $^{(it)}$
* Letó: jūlijs $^{(lv)}$
* Llengua de signes catalana: JULIOL $^{(csc)}$
* Neerlandès: juli $^{(nl)}$
* Occità: julhet $^{(oc)}$
* Portuguès: julho $^{(pt)}$
* Suec: juli $^{(sv)}$
* Tahitià: tiurai $^{(ty)}$
* Vietnamita: tháng Bảy $^{(vi)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ju·li·ol (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Labernia y Esteller, Pere. Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana y llatina., Tom II, Barcelona, 1840.
* Atles: ALDC 631, PALDC 312, ALF 734

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /xuˈljol/, meridional /huˈljol/
       Americà: alt /x(u)ˈljol/, baix /huˈljol/, austral /xuˈljol/
   * Rimes: -ol

### Nom

juliol f. ‎(plural julioles)
* (peixos) lluerna roja

### Miscel·lània

* Síl·labes: ju·liol (2)

### Vegeu també

* juliol. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# agost
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈɣost/, occidental /aˈɣost/
   * Rimes: -ost
   * Etimologia: Del llatí vulgar *agustus, segle XIII, del llatí clàssic Augustus, sobrenom de l'emperador Octavi. Doblet de august.

### Nom

agost m. ‎(plural agosts o agostos)
* Vuitè mes de l'any.

#### Derivats

* agostador
* agostar
* agostejar
* agostenc
* agoster
* agostí
* agostís
* fer l'agost

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | gener gen. | febrer febr. | març . | abril abr. | maig . | juny . | juliol jul. | agost ag. | setembre set. | octubre oct. | novembre nov. | desembre des. |

#### Traduccions

* Alemany: August $^{(de)}$
* Anglès: August $^{(en)}$
* Asturià: agostu $^{(ast)}$
* Àzeri: avqust $^{(az)}$
* Basc: abuztu $^{(eu)}$
* Belarús: жні́вень $^{(be)}$ m. ‎(jniven)
* Bretó: Eost $^{(br)}$
* Castellà: agosto $^{(es)}$
* Crioll haitià: out $^{(ht)}$
* Eslovè: avgust $^{(sl)}$
* Esperanto: aŭgusto $^{(eo)}$
* Francès: août $^{(fr)}$
* Gallec: agosto $^{(gl)}$ m.
* Hawaià: ʻAukake $^{(haw)}$
* Hindi: अगस्त $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: augusztus $^{(hu)}$
* Italià: agosto $^{(it)}$ m.
* Letó: augusts $^{(lv)}$
* Llengua de signes catalana: FORMATGE $^{(csc)}$
* Malai: Ogos $^{(ms)}$
* Neerlandès: augustus $^{(nl)}$
* Occità: agost $^{(oc)}$
* Polonès: sierpień $^{(pl)}$
* Portuguès: agosto $^{(pt)}$
* Romanès: august $^{(ro)}$ m.
* Rus: август $^{(ru)}$ m. ‎(avgust)
* Sard: austu $^{(sc)}$
* Suec: augusti $^{(sv)}$
* Tahitià: 'ātete $^{(ty)}$
* Vietnamita: tháng Tám $^{(vi)}$

### Verb

agost
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de agostar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·gost (2)
* Anagrames: gasto, gosat

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Occità

   * Pronúncia: /aˈɡust/
   * Àudio: Bearn

### Nom

agost m. ‎(plural agostes o agosti [aranès])
* agost
# octubre
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ukˈtu.βɾə/ balear /okˈtu.bɾə/, /ukˈtu.bɾə/ Occidental: /okˈtu.bɾe/
   * Etimologia: Del llatí vulgar *octūbre, variant de octōber ‎(«vuitè mes de l'any romà»), segle XIV.

### Nom

octubre m. ‎(plural octubres)
* Desè mes de l'any.

#### Sinònims

* octobre (antic, septentrional, alguerès), vuitubre (antic, eivissenc), santuaïni (alguerès)

#### Derivats

* octubrada, octubrar-se, octubrer

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | gener gen. | febrer febr. | març . | abril abr. | maig . | juny . | juliol jul. | agost ag. | setembre set. | octubre oct. | novembre nov. | desembre des. |

#### Traduccions

* Alemany: Oktober $^{(de)}$ m.
* Anglès: October $^{(en)}$
* Asturià: ochobre $^{(ast)}$ m.
* Àzeri: oktyabr $^{(az)}$
* Basc: urri $^{(eu)}$
* Belarús: кастры́чнік $^{(be)}$ m. ‎(kastrítxnik)
* Bretó: Here $^{(br)}$ m.
* Castellà: octubre $^{(es)}$ m.
* Crioll haitià: oktòb $^{(ht)}$
* Eslovè: oktober $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: oktobro $^{(eo)}$
* Francès: octobre $^{(fr)}$ m.
* Gallec: outubro $^{(gl)}$ m.
* Hawaià: ʻOkakopa $^{(haw)}$
* Hindi: अक्टूबर $^{(hi)}$
* Hongarès: október $^{(hu)}$
* Italià: ottobre $^{(it)}$ m.
* Letó: oktobris $^{(lv)}$
* Llengua de signes catalana: OCTUBRE $^{(csc)}$
* Neerlandès: oktober $^{(nl)}$
* Occità: octobre $^{(oc)}$ m.
* Portuguès: outubro $^{(pt)}$ m.
* Rus: октябрь $^{(ru)}$ m. ‎(oktiabr)
* Sard: santuaine $^{(sc)}$
* Suec: oktober $^{(sv)}$
* Tahitià: 'ātopa $^{(ty)}$
* Vietnamita: tháng Mười $^{(vi)}$

### Verb

octubre
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de octubrar-se.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb octubrar-se.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb octubrar-se.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb octubrar-se.

#### Variants

* [1] octubro, octubri, octubr
* [2] octubri
* [3] octubri
* [4] octubri

### Miscel·lània

* Síl·labes: oc·tu·bre (3)
* Heterograma de 7 lletres (bceortu)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \okˈtu.βɾe\
       Americà: alt /okˈtu.bɾe/, baix \okˈtu.βɾe\
   * Rimes: -ubɾe

### Nom

octubre m. ‎(plural octubres)
* octubre

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | enero | febrero | marzo | abril | mayo | junio | julio | agosto | septiembre | octubre | noviembre | diciembre |

### Miscel·lània

* Síl·labes: oc·tu·bre (3)
* Heterograma de 7 lletres (bceortu)
# desembre
## Català

   * Pronúncia: oriental /dəˈzem.bɾə/, occidental /deˈzem.bɾe/
   * Rimes: -embɾe
   * Etimologia: De l’antic deembre amb influència de desè, de decembre, del llatí decembre(m), acusatiu de december ‎(«desè mes del calendari romà»), segle XIII.

### Nom

desembre m. ‎(plural desembres)
* Dotzè mes de l'any.

#### Sinònims

* nadal (alguerès)

#### Derivats

* desembral

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | gener gen. | febrer febr. | març . | abril abr. | maig . | juny . | juliol jul. | agost ag. | setembre set. | octubre oct. | novembre nov. | desembre des. |

#### Traduccions

* Alemany: Dezember $^{(de)}$ m.
* Anglès: December $^{(en)}$
* Asturià: avientu $^{(ast)}$ m.
* Àzeri: dekabr $^{(az)}$
* Basc: abendu $^{(eu)}$
* Belarús: сне́жань $^{(be)}$ m. ‎(snéjan)
* Bretó: Kerzu $^{(br)}$ m.
* Castellà: diciembre $^{(es)}$ m.
* Crioll haitià: desanm $^{(ht)}$
* Eslovè: december $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: decembro $^{(eo)}$
* Francès: décembre $^{(fr)}$ m.
* Gallec: decembro $^{(gl)}$ m.
* Hawaià: Kekemapa $^{(haw)}$
* Hindi: दिसम्बर $^{(hi)}$
* Hongarès: december $^{(hu)}$
* Italià: dicembre $^{(it)}$ m.
* Letó: decembris $^{(lv)}$
* Llengua de signes catalana: DESEMBRE $^{(csc)}$
* Neerlandès: december $^{(nl)}$
* Polonès: decembre $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: dezembro $^{(pt)}$ m.
* Rus: декабрь $^{(ru)}$ m. ‎(dekabr)
* Sard: nadale $^{(sc)}$
* Suec: december $^{(sv)}$
* Tahitià: tītema $^{(ty)}$
* Vietnamita: tháng Mười hai $^{(vi)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·sem·bre (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# novembre
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nuˈβem.bɾə/ balear /noˈvem.bɾə/, /nuˈvem.bɾə/ Occidental: nord-occidental /noˈβem.bɾe/ valencià /noˈvem.bɾe/, /noˈβem.bɾe/
   * Rimes: -embɾe
   * Etimologia: Del llatí novembre(m), acusatiu de november ‎(«novè mes del calendari romà»), segle XIV.

### Nom

novembre m. ‎(plural novembres)
* Onzè mes de l'any.

#### Sinònims

* (alguerès) santandria

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | gener gen. | febrer febr. | març . | abril abr. | maig . | juny . | juliol jul. | agost ag. | setembre set. | octubre oct. | novembre nov. | desembre des. |

#### Traduccions

* Alemany: November $^{(de)}$ m.
* Anglès: November $^{(en)}$
* Asturià: payares $^{(ast)}$ m.
* Àzeri: noyabr $^{(az)}$
* Basc: azaro $^{(eu)}$
* Belarús: лістапа́д $^{(be)}$ m. ‎(listapad)
* Bretó: Du $^{(br)}$ m.
* Castellà: noviembre $^{(es)}$ m.
* Coreà: 십일월 $^{(ko)}$ ‎(sibirwol)
* Crioll haitià: novanm $^{(ht)}$
* Eslovè: november $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: novembro $^{(eo)}$
* Francès: novembre $^{(fr)}$ m.
* Gallec: novembro $^{(gl)}$ m.
* Hawaià: Nowemapa $^{(haw)}$
* Hindi: नवम्बर $^{(hi)}$
* Hongarès: november $^{(hu)}$
* Italià: novembre $^{(it)}$ m.
* Letó: novembris $^{(lv)}$
* Llengua de signes catalana: NOVEMBRE $^{(csc)}$
* Neerlandès: november $^{(nl)}$
* Occità: novembre $^{(oc)}$ m.
* Portuguès: novembro $^{(pt)}$ m.
* Rus: ноябрь $^{(ru)}$ m. ‎(noiabr)
* Sard: sant'Andria $^{(sc)}$
* Suec: november $^{(sv)}$
* Tahitià: noema $^{(ty)}$, novema $^{(ty)}$
* Vietnamita: tháng Mười một $^{(vi)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·vem·bre (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Francès

   * Pronúncia: /nɔˈvɑ̃bʁ/

### Nom

novembre m. ‎(plural novembres)
* novembre

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | janvier | février | mars | avril | mai | juin | juillet | août, aout | septembre | octobre | novembre | décembre |

## Italià

   * Pronúncia: /noˈvɛm.bre/

### Nom

novembre m. ‎(plural novembri)
* novembre

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·vèm·bre (3)

## Llatí

   * Pronúncia: /nɔˈwɛm.brɛ/

### Adjectiu

novembre
* nominatiu neutre singular de november
* vocatiu neutre singular de november
* acusatiu neutre singular de november

## Occità
### Nom

novembre m. ‎(plural novembres)
* novembre

#### Variants

* noveme
# mascareta
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /məs.kəˈɾɛ.tə/ balear /məs.kəˈɾə.tə/, /məs.kəˈɾɛ.tə/ Occidental: /mas.kaˈɾe.ta/
   * Rimes: -ɛta
   * Etimologia: De màscara i el sufix -eta, calc del castellà mascarilla.

### Nom

mascareta f. ‎(plural mascaretes)
* (no normatiu) Forma diminutiva de màscara. (cosmètica, quirúrgica)

#### Relacionats

* salvaorelles
* morrió

### Miscel·lània

* Síl·labes: mas·ca·re·ta (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: Optimot, ésAdir
# contagi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kunˈta.ʒi/ balear /konˈta.ʒi/, /kunˈta.ʒi/ Occidental: nord-occidental /konˈta.ʒi/, valencià /konˈta.d͡ʒi/
   * Rimes: -aʒi
   * Etimologia: Del llatí contāgiu(m) ‎(«contacte, contagi»), segle XIX.

### Nom

contagi m. ‎(plural contagis)
* Adquisició d'una malaltia per contacte directe o proper (el seu alè, els seus fluïts corporals) amb un malalt.

#### Traduccions

* Alemany: Ansteckung $^{(de)}$ f.
* Anglès: contagion $^{(en)}$
* Belarús: інфе́кцыя $^{(be)}$ f. ‎(inféktsia)
* Búlgar: зара́зяване $^{(bg)}$ n. ‎(zaràziavane)
* Castellà: contagio $^{(es)}$
* Coreà: 전염 $^{(ko)}$ ‎(jeonyeom)
* Finès: tartunta $^{(fi)}$
* Francès: contagion $^{(fr)}$
* Gallec: contaxio $^{(gl)}$ m.
* Hongarès: ragály $^{(hu)}$
* Ido: kontagio $^{(io)}$
* Irlandès: tógáil $^{(ga)}$ f.
* Italià: contagio $^{(it)}$
* Japonès: 伝染 $^{(ja)}$
* Llatí: contagio $^{(la)}$ f.
* Neerlandès: besmetting $^{(nl)}$
* Occità: contagion $^{(oc)}$ m.
* Polonès: zarażenie $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: contágio $^{(pt)}$ m.
* Romanès: contagiune $^{(ro)}$ f.
* Rus: инфе́кция $^{(ru)}$ f. ‎(inféktsia)
* Tagal: lalin $^{(tl)}$
* Turc: salgın $^{(tr)}$
* Txec: nákaza $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: зара́за $^{(uk)}$ f. ‎(zaraza)
* Xinès: 傳染 $^{(zh)}$ ‎(传染, chuánrǎn)

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·ta·gi (3)
* Heterograma de 7 lletres (acginot)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# investidura
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /im.bəs.tiˈðu.ɾə/, balear /iɱ.vəs.tiˈðu.ɾə/ Occidental: nord-occidental /im.bes.tiˈðu.ɾa/ valencià /iɱ.ves.tiˈðu.ɾa/, /im.bes.tiˈðu.ɾa/
   * Rimes: -uɾa
   * Etimologia: Del llatí investitura, segle XVII

### Nom

investidura f. ‎(plural investidures)
* Cerimònia oficial de presa de possessió d'un càrrec.
* Acte mitjançant el qual un senyor conferia un títol a un vassall o li atorgava un feu.

#### Traduccions

* Anglès: investment $^{(en)}$
* Castellà: investidura $^{(es)}$
* Francès: investissement $^{(fr)}$
* Italià: investimento $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·ves·ti·du·ra (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# futbolista
## Català

   * Pronúncia: (masculí)
       Oriental: central /fub.buˈɫis.tə/ balear /fub.boˈɫis.tə/, /fub.buˈɫis.tə/ Occidental: nord-occidental /fub.boˈɫis.te/, valencià /fud.boˈɫis.te/
   * Rimes: -iste
   * Pronúncia: (femení)
       Oriental: central /fub.buˈɫis.tə/ balear /fub.boˈɫis.tə/, /fub.buˈɫis.tə/ Occidental: nord-occidental /fub.boˈɫis.ta/, valencià /fud.boˈɫis.ta/
   * Rimes: -ista
   * Etimologia: De futbol i el sufix -ista, segle XX.

### Nom

futbolista m. f. ‎(plural futbolistes)
* (futbol) jugador de futbol

#### Variants

* (masculí) futboliste (valencià)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fut·bo·lis·ta (4)

### Vegeu també

* futbolista. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \fuð.βoˈlis.ta\, meridional \fuð.βoˈlih.ta\
       Americà: alt \fud.βoˈlis.t(a)\, baix \fuð.βoˈlih.ta\
   * Rimes: -ista

### Nom

futbolista m. f. ‎(plural futbolistas)
* (futbol) jugador de futbol

#### Sinònims

* jugador de fútbol

### Miscel·lània

* Síl·labes: fut·bo·lis·ta (4)

### Vegeu també

* futbolista. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# refugiat
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /rə.fu.ʒiˈat/ Occidental: nord-occidental /re.fu.ʒiˈat/, valencià /re.fu.d͡ʒiˈat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: De refugiar.

### Nom

refugiat m. ‎(plural refugiats, femení refugiada)
* Persona que es troba fora del seu país d'origen o residència a causa d'un temor fonamentat de persecució per raons d'ètnia, religió, nacionalitat, pertinença a un grup social o opinions polítiques, i que no pot o no vol reclamar la protecció del seu país per a poder tornar-hi.

#### Compostos i expressions

* camp de refugiats

#### Traduccions

* Anglès: refugee $^{(en)}$
* Castellà: refugiado $^{(es)}$ m.
* Francès: réfugié $^{(fr)}$ m.
* Occità: refugiat $^{(oc)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·fu·gi·at (4)
* Heterograma de 8 lletres (aefgirtu)
* Anagrames: tafuregi, tafuregí, tafureig, trafegui, trafeguí

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Occità
### Nom

refugiat m. ‎(plural refugiats, femení refugiada)
* refugiat
# homicidi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /u.miˈsi.ði/ balear /o.miˈsi.ði/, /u.miˈsi.ði/ Occidental: /o.miˈsi.ði/
   * Rimes: -idi
   * Etimologia: Del llatí homicidium, segle XII.

### Nom

homicidi m. ‎(plural homicidis)
* Mort d'una persona causada per una altra.

#### Traduccions

* Alemany: Mord $^{(de)}$ m., Totschlag $^{(de)}$ m.
* Anglès: homicide $^{(en)}$
* Armeni: մարդասպանություն $^{(hy)}$ ‎(mardaspanutiun)
* Asturià: homicidiu $^{(ast)}$ m.
* Búlgar: убийство $^{(bg)}$ n. ‎(ubistvo)
* Castellà: homicidio $^{(es)}$ m.
* Coreà: 살인 $^{(ko)}$ ‎(sarin)
* Eslovè: umor $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: murdo $^{(eo)}$
* Feroès: dráp $^{(fo)}$ n., morð $^{(fo)}$ n.
* Finès: tappo $^{(fi)}$
* Francès: homicide $^{(fr)}$ m.
* Friülà: omicidi $^{(fur)}$ m.
* Gallec: homicidio $^{(gl)}$ m.
* Grec: ανθρωποκτονία $^{(el)}$ f. ‎(anthropoktonia)
* Hongarès: emberölés $^{(hu)}$
* Islandès: manndráp $^{(is)}$ n.
* Italià: omicidio $^{(it)}$ m.
* Japonès: 殺人 $^{(ja)}$
* Letó: slepkavība $^{(lv)}$ f.
* Llatí: homicidium $^{(la)}$ n.
* Noruec: drap $^{(no)}$ n.
* Occità: omicidi $^{(oc)}$ m.
* Polonès: zabójstwo $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: homicídio $^{(pt)}$ m.
* Romanès: omucidere $^{(ro)}$ f., omor $^{(ro)}$ n., homicid $^{(ro)}$ n.
* Serbocroat: убиство $^{(sh)}$, ubistvo $^{(sh)}$ n.
* Suec: mord $^{(sv)}$
* Tagal: pagkapatay $^{(tl)}$
* Xinès: 殺人 $^{(zh)}$ ‎(杀人, shārén)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ho·mi·ci·di (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Llatí

   * Pronúncia: /hɔˈmɪ.kɪ.diː/

### Nom

homicidī
* genitiu singular de homicīdium
# referèndum
## Català

   * Pronúncia: oriental /rə.fəˈɾɛn.dum/, occidental /re.feˈɾɛn.dum/
   * Etimologia: Del llatí referĕndum ‎(«que s'ha de referir»), acusatiu del participi del verb referō.

### Nom

referèndum m. ‎(plural referèndums)
* Sotmetre a l'aprovació dels votants una proposta legislativa o un qüestió important.

#### Traduccions

* Anglès: referendum $^{(en)}$
* Castellà: referéndum $^{(es)}$
* Francès: réferéndum $^{(fr)}$
* Italià: referendum $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·fe·rèn·dum (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# davanter
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /də.βənˈte/, balear /də.vənˈte/ Occidental: nord-occidental /da.βanˈte/ valencià /da.vanˈteɾ/, /da.βanˈteɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: De davant i el sufix -er, segle XIX

### Nom

davanter m. ‎(plural davanters, femení davantera)
* (esports de pilota) Cadascun dels jugadors que formen la línia davantera.
* (voleibol) Cadascun dels tres jugadors que ocupen la zona d'atac.
* (pilota basca) Jugador que ocupa normalment els quadres davanters en un partit per parelles o de trios.

#### Notes

* En rugbi, els davanters són els jugadors del número 1 al número 8.
* En voleibol, els davanters es classifiquen, segons la seva disposició en l'eix transversal de la pista de joc, en atacants laterals i atacants centrals.

#### Traduccions

* Anglès: forward $^{(en)}$
* Castellà: delantero $^{(es)}$
* Francès: avant $^{(fr)}$
* Italià: avanti $^{(it)}$

#### Traduccions

* Anglès: front line player $^{(en)}$
* Castellà: delantero $^{(es)}$
* Francès: avant $^{(fr)}$
* Basc: aurrelari $^{(eu)}$
* Castellà: delantero $^{(es)}$
* Francès: avant $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: da·van·ter (3)
* Anagrames: adverant, tardaven, ventrada

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* davanter. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# negar la major
## Català
### Verb

negar la major
* (filosofia, política) Negar la premissa bàsica d'un raonament.
    «Però el PP ja ens té acostumats a negar la major, actitud que ha derivat en una crisi que tard o prompte havia d’arribar a un territori en què alguns han volgut prioritzar el benestar dels visitants al benestar general.»(Moisès Vizcaino, «Amb turisme però sense aigua i sense taxa», Diari La Veu del País Valencià, 2024)

#### Traduccions

* Castellà: negar la mayor $^{(es)}$
* Francès: nier la majeure $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: ésAdir