OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# gràcia
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɡɾa.si.ə/, occidental /ˈɡɾa.si.a/
       Informal: /ˈɡɾa.sjə/, /ˈɡɾa.sja/
   * Rimes: -asia
   * Etimologia: Del llatí grātia, de grātus ‎(«grat»), segle XIII.

### Nom

gràcia f. ‎(plural gràcies)
* Do, expressió de bona voluntat.
    La gràcia de Déu, gaudir de la gràcia del rei
* Resultar plaent.
    No em fa gràcia passar per aquesta escala tan estreta!
* Causant del riure.
    M'han explicat un acudit que feia molta gràcia!
* Causant de sorpresa.
    Vols treballar i no cansar-te, em fas gràcia!
* Elegància en els moviments o en el fer, destresa, traça, habilitat.
* Traç decoratiu que forma la terminació de les astes dels caràcters d'una tipografia.

#### Derivats

* agraciar

#### Compostos i expressions

* fer el cop de gràcia: enllestir un assumpte.
* fer gràcia: divertir, atreure, provocar irritació.

#### Traduccions

* Alemany: Anmut $^{(de)}$ f.
* Anglès: fun $^{(en)}$
* Castellà: gracia $^{(es)}$ f.
* Danès: ynde $^{(da)}$ c.
* Francès: grâce $^{(fr)}$ f.
* Italià: grazia $^{(it)}$ f.
* Alemany: Serife $^{(de)}$ f.
* Anglès: serif $^{(en)}$
* Castellà: gracia $^{(es)}$ f.
* Francès: empattement $^{(fr)}$ m.
* Italià: grazia $^{(it)}$ f.
* Portuguès: serifa $^{(pt)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: grà·ci·a (3)
* Anagrama: Garcia

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# grip
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡɾip/
   * Rimes: -ip
   * Etimologia: Del francès grippe, de gripper ‎(«agafar de sobte»), del fràncic *grīpan, segle XIX.

### Nom

grip f. ‎(plural grips)
* Malaltia infecciosa que afecta els ocells i els mamífers, provocada per virus ARN de la família dels ortomixovírids.

#### Sinònims

* influença

#### Derivats

* engripat, gripal

#### Traduccions

* Afrikaans: griep $^{(af)}$
* Albanès: grip $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Grippe $^{(de)}$ f.
* Anglès: flu $^{(en)}$, influenza $^{(en)}$
* Àrab: إِنْفْلُوِنْزَا‎ $^{(ar)}$ f.
* Aragonès: gripe $^{(an)}$
* Armeni: գրիպ $^{(hy)}$ ‎(grip)
* Àzeri: qrip $^{(az)}$
* Basc: gripe $^{(eu)}$
* Belarús: грып $^{(be)}$ m. ‎(hrip)
* Búlgar: грип $^{(bg)}$ m. ‎(grip)
* Castellà: gripe $^{(es)}$
* Coreà: 인플루엔자 $^{(ko)}$ ‎(inpeulluenja)
* Danès: influenza $^{(da)}$ c.
* Eslovac: chrípka $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: gripa $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: gripo $^{(eo)}$
* Estonià: gripp $^{(et)}$
* Finès: influenssa $^{(fi)}$
* Francès: grippe $^{(fr)}$
* Gallec: gripe $^{(gl)}$ f.
* Georgià: გრიპი $^{(ka)}$ ‎(gripi)
* Grec: γρίπη $^{(el)}$ f. ‎(gripi)
* Hebreu: שפעת‎ $^{(he)}$ f.
* Hindi: इनफ़्लुएंज़ा $^{(hi)}$
* Hongarès: influenza $^{(hu)}$
* Ídix: גריפּע‎ $^{(yi)}$ f.
* Islandès: flensa $^{(is)}$ f.
* Italià: influenza $^{(it)}$ f.
* Kazakh: тұмау $^{(kk)}$ ‎(tumaw/tumau)
* Kirguís: грипп $^{(ky)}$ ‎(gripp)
* Letó: gripa $^{(lv)}$ f.
* Lituà: gripas $^{(lt)}$ m.
* Llatí: influentia $^{(la)}$ f.
* Llengua de signes catalana: MALALT+REFREDAT $^{(csc)}$
* Luxemburguès: Gripp $^{(lb)}$ f.
* Macedoni: грип $^{(mk)}$ m.
* Mongol: томуу $^{(mn)}$
* Neerlandès: griep $^{(nl)}$ f.
* Occità: gripa $^{(oc)}$ f.
* Polonès: grypa $^{(pl)}$
* Portuguès: gripe $^{(pt)}$
* Romanès: gripă $^{(ro)}$ f.
* Rus: грипп $^{(ru)}$ m. ‎(gripp)
* Serbocroat: грип $^{(sh)}$, grip $^{(sh)}$ m.
* Tadjik: грипп $^{(tg)}$
* Tagal: trangkaso $^{(tl)}$
* Tai: ไข้หวัดใหญ่ $^{(th)}$
* Tàtar: грипп $^{(tt)}$
* Turc: grip $^{(tr)}$
* Txec: chřipka $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: грип $^{(uk)}$ m. ‎(hrip)
* Urdú: انفلوئنزا‎ $^{(ur)}$
* Uzbek: gripp $^{(uz)}$
* Vietnamita: cúm $^{(vi)}$
* Xinès: 流行性感冒 $^{(zh)}$ ‎(liúxíngxìnggǎnmào)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Anglès

   * Pronúncia: /ɡrɪp/ àudio (EUA)

### Nom

grip ‎(plural grips)
* agafador

#### Sinònims

* handgrip

### Verb

grip ‎(3a persona singular present grips, gerundi gripping, passat i participi gripped)
* agafar

### Vegeu també

* grip. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# influença
## Català

   * Pronúncia: oriental /iɱ.fɫuˈɛn.sə/, occidental /iɱ.fɫuˈen.sa/
   * Rimes: -ɛnsa
   * Etimologia: De l'italià influenza, del llatí influentia ‎(«influència») per l'influx dels astres. Doblet de influència.

### Nom

influença f. ‎(plural influences)
* grip

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·flu·en·ça (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# influences
## Català

   * Pronúncia: oriental /iɱ.fɫuˈɛn.səs/, occidental /iɱ.fɫuˈen.ses/
   * Rimes: -ɛnses

### Nom

influences f. pl.
* Forma plural de influença.

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·flu·en·ces (4)

## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Nom

influences
* forma plural de influence

### Verb

influences
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de influence
# palaia misèries
## Català
### Nom

palaia misèries f. ‎(plural palaies misèries)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Zeugopterus regius)
* llisèria

#### Sinònims

* serrandell, palaia miseries

#### Hiperònims

* peixos > escoftàlmids

#### Traduccions

* Anglès: Eckstrom's topknot $^{(en)}$, eckströms topknot $^{(en)}$
* Asturià: gatu $^{(ast)}$, raposu $^{(ast)}$
* Castellà: pelaya $^{(es)}$, pelaya miseres $^{(es)}$
* Francès: phrynorhombe unimaculé $^{(fr)}$ m.

### Vegeu també

* palaia misèries. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# negret
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nəˈɣɾɛt/ balear /nəˈɣɾət/, /nəˈɣɾɛt/ Occidental: /neˈɣɾet/
   * Rimes: -ɛt
   * Etimologia: De negre i el sufix -et ‎(«diminutiu»), segle XIX.

### Nom

negret m. ‎(plural negrets)
* Espècie de tauró de la família dels esquàlids de color de bru a negre amb algunes zones més fosques al ventre (Etmopterus spinax).
* (peixos) bestriu
* (peixos) pàmpol pudent
* (peixos) trotllo

#### Sinònims

* agullat negre, peix negre, peix xovato, negrito, negritu

#### Traduccions

* Alemany: Samtbauchhai $^{(de)}$, schwarzer Dornhai $^{(de)}$
* Anglès: spinax $^{(en)}$, velvet belly $^{(en)}$
* Asturià: pexdegatu $^{(ast)}$, pexe de gatu $^{(ast)}$, gatu $^{(ast)}$, gata $^{(ast)}$
* Castellà: cochino $^{(es)}$, lija $^{(es)}$, mielga $^{(es)}$, negrito $^{(es)}$
* Francès: aiguillat noir $^{(fr)}$, sagre $^{(fr)}$, sagre commun $^{(fr)}$
* Italià: moretto $^{(it)}$, sagri moretto $^{(it)}$, sagrino $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ne·gret (2)
* Anagrames: gerent, regent

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Termcat
# gutxo
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈɡu.t͡ʃu/ balear /ˈɡu.t͡ʃo/, /ˈɡu.t͡ʃu/ Occidental: /ˈɡu.t͡ʃo/
   * Rimes: -utʃo

### Nom

gutxo m. ‎(plural gutxos)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Centroscymnus coelolepis)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Centrophorus granulosus)

#### Sinònims

* (Centroscymnus coelolepis) porc, porc de la mar, porc marí, porc marí de fonera, gutxu
* (Centrophorus granulosus) porc, porc de la mar, porc marí, porc marí gratellós, ullada, gutxu

#### Hiperònims

* taurons > esquàlids

#### Traduccions

* Anglès: Portuguese dogfish $^{(en)}$
* Castellà: pailona $^{(es)}$
* Francès: pailona commun $^{(fr)}$
* Anglès: gulper shark $^{(en)}$
* Asturià: gatu $^{(ast)}$
* Castellà: quelvacho $^{(es)}$
* Francès: squale-chagrin commun $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: gut·xo (2)

### Vegeu també

* gutxo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# llenguado
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʎəŋˈɡwa.ðu/ balear /ʎəŋˈɡwa.ðo/, /ʎəŋˈɡwa.ðu/ Occidental: /ʎeŋˈɡwa.ðo/
   * Rimes: -ado
   * Etimologia: Del castellà lenguado, de lengua, segle XVII.

### Nom

llenguado m. ‎(plural llenguados)
* Peix de la família dels soleids de cos molt aplanat i els ulls al costat dret (Solea solea).
* Peix de la família dels soleids de cos ovalat lleugerament arrodonit (Pegusa lascaris).
* Peix de la família dels bòtids (Arnoglossus kessleri).
* Peix de la família dels soleids d’uns 20 cm. de longitud (Pegusa nasuta).
* (peixos) llenguado d'arena
* (peixos) llenguado tasconer
* (peixos) llenguada
* (peixos) llenguado menut
* (peixos) bruixa
* (peixos) llengua de Sant Pau
* (peixos) palaia
* Solea solea
* Pegusa lascaris
* Pegusa nasuta

#### Sinònims

* (Solea solea) llenguada, llenguat, palaí, palaia, pelaí, pelaia, peluda, pelut, ruarda
** (arcaismes, localismes) lenguado, llengado, llongard, palai, palaya
* (Pegusa lascaris) llenguado d'arena, palaí petit, palaia, palaieta, pelaí, ruarda
* (Arnoglossus kessleri) palaia rara, palaia rossa, peluda, peluda de Kessler, serrandell, llenguada
* (Pegusa nasuta) llenguado nassut, palaia, pelaia, peluda
** (arcaismes, localismes) lenguado, palaya, peluga

#### Hiperònims

* peixos > soleids (Solea solea, Pegusa lascaris, Pegusa nasuta)
* peixos > bòtids (Arnoglossus kessleri)

#### Traduccions

* Alemany: Seezunge $^{(de)}$
* Anglès: common sole $^{(en)}$, Dover sole $^{(en)}$
* Asturià: llinguáu $^{(ast)}$, llinguáu finu $^{(ast)}$, llinguáu de verdá $^{(ast)}$, rapapelu $^{(ast)}$
* Castellà: lenguado $^{(es)}$, lenguado común $^{(es)}$
* Danès: søtunge $^{(da)}$ c.
* Francès: sole $^{(fr)}$, sole commune $^{(fr)}$
* Italià: sagliola $^{(it)}$
* Suec: sjötunga $^{(sv)}$ c.
* Anglès: sand sole $^{(en)}$
* Asturià: llinguáu $^{(ast)}$, llinguáu sabliegu $^{(ast)}$
* Castellà: lenguado de arena $^{(es)}$, sortija $^{(es)}$
* Francès: sole pole $^{(fr)}$, sole-pole $^{(fr)}$
* Anglès: scaldback $^{(en)}$, scaldfish $^{(en)}$
* Castellà: peluda $^{(es)}$
* Francès: arnoglosse lanterne $^{(fr)}$, fausse limande $^{(fr)}$, fausse limande de Kessler $^{(fr)}$, lanterne $^{(fr)}$
* Anglès: snouted sole $^{(en)}$
* Castellà: suela del Mar Egeo $^{(es)}$
* Francès: sole de mer Egée $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: llen·gua·do (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
* llenguado. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# cobdícies
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kubˈdi.si.əs/ balear /kobˈdi.si.əs/, /kubˈdi.si.əs/ Occidental: /kobˈdi.si.es/
   * Rimes: -isies

### Nom

cobdícies f. pl.
* Forma plural de cobdícia.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cob·dí·ci·es (4)
# cobdícia
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kubˈdi.si.ə/ balear /kobˈdi.si.ə/, /kubˈdi.si.ə/ Occidental: /kobˈdi.si.a/
   * Rimes: -isia
   * Etimologia: Del baix llatí cupiditia, del llatí clàssic cupiditas.

### Nom

cobdícia f. ‎(plural cobdícies)
* Desig excessiu d'adquirir riqueses per guardar-les.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: cob·dí·ci·a (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# esllavissada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əz.ʎə.βiˈsa.ðə/, balear /əz.ʎə.viˈsa.ðə/ Occidental: nord-occidental /ez.ʎa.βiˈsa.ða/ valencià /ez.ʎa.viˈsa.ða/, /ez.ʎa.βiˈsa.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De esllavissar-se.

### Nom

esllavissada f. ‎(plural esllavissades)
* Despreniment de terres, roques o murs.

#### Traduccions

* Anglès: landslide $^{(en)}$
* Castellà: corrimiento $^{(es)}$ m.
* Francès: glissement de terrain $^{(fr)}$ m.
* Italià: frana $^{(it)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·lla·vis·sa·da (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# esllavissades
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əz.ʎə.βiˈsa.ðəs/, balear /əz.ʎə.viˈsa.ðəs/ Occidental: nord-occidental /ez.ʎa.βiˈsa.ðes/ valencià /ez.ʎa.viˈsa.ðes/, /ez.ʎa.βiˈsa.ðes/
   * Rimes: -ades

### Nom

esllavissades f. pl.
* Forma plural de esllavissada.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·lla·vis·sa·des (5)
# morena
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /muˈɾɛ.nə/ balear /moˈɾə.nə/, /muˈɾɛ.nə/ Occidental: /moˈɾe.na/
   * Rimes: -ɛna
   * Etimologia: [1] Del llatí muraena, segle XIV.
   * Etimologia: [2] Del llatí vulgar *morena, de *haemorrheuma per influx de muraena, del grec antic αἱμορρεῦμα ‎(haimorrheûma), de αἷμα ‎(haîma, «sang») i ῥέω ‎(rhéō, «rajar»), segle XIII.

### Nom

morena f. ‎(plural morenes)
* (peixos) Peix serpentiforme de la família dels murènids, de color bru clapejat, de pell sense escates recoberta de mucositat (Muraena helena).
* (peixos) morenot

#### Variants

* (Muraena helena) muré, murena

#### Traduccions

* Alemany: Gefleckte muräne $^{(de)}$, Muräne $^{(de)}$
* Anglès: Mediterranean moray $^{(en)}$, moray $^{(en)}$, moray eel $^{(en)}$
* Asturià: morena $^{(ast)}$
* Basc: itsas suge $^{(eu)}$
* Castellà: morena $^{(es)}$, morena mediterránea $^{(es)}$, murena $^{(es)}$
* Francès: murène $^{(fr)}$, murène de Méditerranée $^{(fr)}$
* Italià: murena $^{(it)}$

### Nom

morena f. ‎(plural morenes)
* hemorroide

### Adjectiu

morena f. ‎(plural morenes)
* Forma femenina de morè.
* Forma femenina de moreno.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mo·re·na (3)
* Heterograma de 6 lletres (aemnor)
* Anagrames: aromen, nomerà

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
* morena. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.

## Castellà

   * Pronúncia: /moˈɾe.na/
   * Rimes: -ena

### Nom

morena f. ‎(plural morenas)
* (peixos) morena.

### Adjectiu

morena f. ‎(plural morenas)
* forma femenina de moreno

### Miscel·lània

* Síl·labes: mo·re·na (3)
* Heterograma de 6 lletres (aemnor)

### Vegeu també

* morena. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# rajada caputxa
## Català
### Nom

rajada caputxa f. ‎(plural rajades caputxa)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Dipturus oxyrinchus)

#### Sinònims

* caputxet, caputxó, càvec, clavell, clavell de morro llarg, corretja, llisol, morell, negrito, rajada, rajada escrita, rajada estrellada, cabac, caputxo, cavach, corretxa, ratjada

#### Hiperònims

* rajades i milanes > raids

#### Traduccions

* Anglès: longnose skate $^{(en)}$, longnosed skate $^{(en)}$
* Asturià: raya picuda $^{(ast)}$, raya picón $^{(ast)}$, rayón $^{(ast)}$
* Castellà: picón $^{(es)}$, raya estrellada $^{(es)}$, raya picuda $^{(es)}$
* Francès: pocheteau noir $^{(fr)}$

### Vegeu també

* rajada caputxa. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# rajada
## Català

   * Pronúncia: oriental /rəˈʒa.ðə/, occidental /raˈʒa.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia:
       Del llatí raia
       Del verb rajar

### Nom

rajada f. ‎(plural rajades)
* (peixos) Peix del gènere Raja, de forma romboide, caracteritzat per tenir unes aletes cartilaginoses que, vistes de prop semblen les ratlles d'una pinta.
* Vessar un raig d'algun líquid.
* escrita
* clavellada
* blanca
* rajada caputxa
* rajada estrellada
* rajada peluda
* rajada de Sant Pere
* rajada cardaire
* rajada clavellada
* rajada morella

#### Sinònims

* clavellada, escrita, fumat, llisol, menjamoixines, moradell, rajada escrita, rajada ordinària, rajada punxosa, rajadó, romeguera, llisól, raia, raiada, raja, ratjada, ratxada, rejada, retjada, romiguera, taparrabos

#### Hiperònims

* rajades i milanes > raids

#### Traduccions

* Anglès: ray $^{(en)}$
* Asturià: raya $^{(ast)}$
* Castellà: raya $^{(es)}$
* Francès: raie $^{(fr)}$
* Italià: razza $^{(it)}$
* Anglès: jet $^{(en)}$
* Castellà: chorreo $^{(es)}$
* Francès: écoulement $^{(fr)}$
* Italià: sgocciolamento $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ra·ja·da (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* rajada. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.

## Portuguès
### Nom

rajada
* ràfega
# obstruir
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ups.tɾuˈi/ balear /ops.tɾuˈi/, /ups.tɾuˈi/ Occidental: nord-occidental /ops.tɾuˈi/ valencià /ops.tɾuˈiɾ/, /os.tɾuˈi/
   * Rimes: -i(ɾ)
   * Homòfon: obstruí
   * Etimologia: Del llatí obstruere, segle XIX.

### Verb

obstruir trans.
* Barrar o impedir el pas o l'acció d'algú o quelcom.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: obstrueixo, obstrueix, obstruïm

#### Traduccions

* Anglès: obstruct $^{(en)}$
* Castellà: obstruir $^{(es)}$
* Francès: obstruer $^{(fr)}$
* Italià: ostruire $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: obs·tru·ir (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \o(β)sˈtɾwiɾ\, meridional \o(β)hˈtɾwiɾ\
       Americà: alt /obsˈt͡swiɾ/, baix \o(β)hˈtɾwiɾ\
   * Rimes: -iɾ
   * Etimologia: Del llatí obstruĕre.

### Verb

obstruir trans. ‎(present obstruyo, passat obstruí, futur obstruiré)
* obstruir

#### Relacionats

* obstrucción

### Miscel·lània

* Síl·labes: obs·truir (2)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre obstruir
# obstruyo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \o(β)sˈtɾu.ʝo\, meridional \o(β)hˈtɾu.ʝo\
       Americà: alt /obsˈt͡su.ʝo/, baix \o(β)hˈtɾu.ʝo\, austral \o(β)hˈtɾu.ʒo\
   * Rimes: -uʝo

### Verb

obstruyo
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb obstruir

### Miscel·lània

* Síl·labes: obs·tru·yo (3)
# obstruyó
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \o(β)s.tɾuˈʝo\, meridional \o(β)h.tɾuˈʝo\
       Americà: alt /obs.t͡s(u)ˈʝo/, baix \o(β)h.tɾuˈʝo\, austral \o(β)h.tɾuˈʒo\
   * Rimes: -o

### Verb

obstruyó
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del passat simple del verb obstruir

### Miscel·lània

* Síl·labes: obs·tru·yó (3)
# arcane
## Anglès

   * Pronúncia: /ɑːʳkeɪn
   * Etimologia: Del llatí arcanus.

### Adjectiu

arcane ‎(comparatiu more arcane, superlatiu most arcane)
* arcà

### Miscel·lània

* Síl·labes: ar·cane (2)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Collins Dictionary© sobre arcane
* Per a més informació vegeu l'entrada al Cambridge English Dictionary© sobre arcane

## Italià

   * Pronúncia: /arˈkaː.ne/

### Adjectiu

arcane f. pl.
* forma plural de arcana

### Miscel·lània

* Síl·labes: ar·cà·ne (3)
# arcano
## Castellà

   * Pronúncia: /aɾˈka.no/
   * Rimes: -ano
   * Etimologia: Del llatí arcānus.

### Adjectiu

arcano m. ‎(femení arcana, plural masculí arcanos, plural femení arcanas)
* arcà (secret)

### Nom

arcano m. ‎(plural arcanos)
* arcà (misteri)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ar·ca·no (3)
* Anagrames: acoran, acorná, ácrona, ancora, áncora, canora, carona, corana, rácano

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre arcano

## Gallec

   * Pronúncia: /aɾˈkano̝/
   * Etimologia: Del llatí arcānus.

### Adjectiu

arcano
* arcà (secret)

### Nom

arcano m. ‎(plural arcanos)
* arcà (misteri)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ar·ca·no (3)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario da Real Academia Galega sobre arcano
* Per a més informació vegeu l'entrada al Dicionário Estraviz sobre arcano

## Italià

   * Pronúncia: /arˈkaː.no/
   * Etimologia: Del llatí arcānus.

### Adjectiu

arcano m. ‎(femení arcana, plural masculí arcani, plural femení arcane)
* arcà (secret)

### Nom

arcano m. ‎(plural arcani)
* arcà (misteri)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ar·cà·no (3)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Treccani sobre arcano

## Portuguès

   * Etimologia: Del llatí arcānus.

### Adjectiu

arcano
* arcà (secret)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ar·ca·no (3)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Dicionário Priberam da Língua Portuguesa sobre arcano
# pon
## Català

   * Pronúncia: /ˈpɔn/
   * Rimes: -ɔn
   * Homòfon: pont

### Verb

pon
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de pondre.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb pondre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈpon/, meridional \ˈpoŋ\
       Americà: alt /ˈpon/, baix \ˈpoŋ\, austral /ˈpon/
   * Rimes: -on

### Verb

pon
* segona persona del singular (tú) de l'imperatiu del verb poner

#### Variants

* (voseo) poné

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
# rap
## Català

   * Pronúncia: /ˈrap/
   * Rimes: -ap

### Nom

rap m. ‎(plural raps)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Lophius)
* (Lophius budegassa)
* (Lophidae)
* rap vermell

#### Sinònims

* (Lophius budegassa) buldroi, peix pescador, rap blanc, rap fotaire, rap negre, rap vermell

#### Hiperònims

* peixos > lòfids

#### Traduccions

* Alemany: Seeteufel $^{(de)}$ m.
* Anglès: monkfish $^{(en)}$
* Asturià: pixín $^{(ast)}$, pezapu $^{(ast)}$
* Castellà: pejesapo $^{(es)}$, rape $^{(es)}$
* Finès: merikrotti $^{(fi)}$
* Francès: lotte $^{(fr)}$ f.
* Friülà: baudroie $^{(fur)}$ f.
* Gallec: peixe sapo $^{(gl)}$ m.
* Hongarès: ördöghal $^{(hu)}$
* Irlandès: láimhíneach $^{(ga)}$ m.
* Italià: coda di rospo $^{(it)}$ f.
* Polonès: żabnica $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: tamboril $^{(pt)}$ m.
* Anglès: angler fish $^{(en)}$, black-bellied angler $^{(en)}$
* Asturià: pixín aguarón $^{(ast)}$, aguarón $^{(ast)}$, pezapu $^{(ast)}$
* Castellà: pejesapo $^{(es)}$, rape $^{(es)}$, rape negro $^{(es)}$, rape rojizo $^{(es)}$
* Francès: baudroie $^{(fr)}$, baudroie rousse $^{(fr)}$

### Verb

rap
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de rapar.
    Forma amb desinència zero baleàrica i algueresa: [jo] rapo, rape, rap o rapi.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: arp, par $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
* rap. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# matèries primeres
## Català
### Nom

matèries primeres f. pl.
* Forma plural de matèria primera.