OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# llissa
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʎi.sə/, occidental /ˈʎi.sa/
   * Rimes: -isa

### Nom

llissa f. ‎(plural llisses)
* Gènere de peixos de la família dels mugílids i de l'ordre dels mugiliformes (Mugil).
* Família de peixos de l'ordre dels mugiliformes (Mugilidae).
* llissa vera
* llissa fusany
* llissa galta-roja
* llissa morruda
* llissa capplà
* (central) llissa llobarrera

#### Sinònims

* (Mugilidae) mújol

#### Traduccions

* Asturià: muil $^{(ast)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: llis·sa (2)
* Anagrames: llassi, llassí, sallis, sallís

### Vegeu també

* llissa. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# anyívol
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əˈɲi.βuɫ/ balear /əˈɲi.voɫ/, /əˈɲi.vuɫ/ Occidental: nord-occidental /aˈɲi.βoɫ/ valencià /aˈɲi.voɫ/, /aˈɲi.βoɫ/
   * Rimes: -ivol
   * Etimologia: De any i el sufix -ívol, segle XIX.

### Adjectiu

anyívol m. ‎(femení anyívola, plural masculí anyívols, plural femení anyívoles)
* De només un any de durada o de bons fruits.
* (central, mallorquí) Malaltís, amb salut fràgil.

#### Sinònims

* anyer

#### Traduccions

* Castellà: añal $^{(es)}$, vecero $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·nyí·vol (3)
* Heterograma de 7 lletres (ailnovy)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, Optimot
# -isk
## Suec

   * Etimologia: Del nòrdic antic -iskr, del protogermànic *-iskaz, del protoindoeuropeu *-iskos.

### Sufix

-isk
* -ic

#### Variants

* -sk
# -ismo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈiz.mo/, meridional /ˈih.mo/
       Americà: alt /ˈiz.mo/, baix /ˈih.mo/
   * Etimologia: Del llatí -ismus, del grec antic -ισμός ‎(-ismós).

### Sufix

-ismo
* -isme

#### Derivats
## Gallec

   * Etimologia: Del llatí -ismus, del grec antic -ισμός ‎(-ismós).

### Sufix

-ismo
* -isme

## Italià

   * Pronúncia: /ˈi.zmo/
   * Etimologia: Del llatí -ismus, del grec antic -ισμός ‎(-ismós).

### Sufix

-ismo
* -isme

#### Derivats
## Portuguès

   * Etimologia: Del llatí -ismus, del grec antic -ισμός ‎(-ismós).

### Sufix

-ismo
* -isme

#### Derivats
## Tagal

   * Etimologia: Del castellà -isme, del llatí -ismus, del grec antic -ισμός ‎(-ismós).

### Sufix

-ismo
* -isme
# àdhuc
## Català

   * Pronúncia: /ˈa.ðuk/
   * Etimologia: Del llatí adhuc ‎(«fins ara, fins aquí»), segle XII.

### Adverbi

àdhuc
* (obsolet) Sinònim de fins i tot.

### Miscel·lània

* Síl·labes: àd·huc (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# fins i tot
## Català

   * Pronúncia: /ˌfin.zi ˈtot/
   * Etimologia: De fins i i tot, amb la segona partícula com a intensificadora, segle XIX.

### Adverbi

fins i tot
* Marca d'èmfasi en informació que es considera imprevisible o inesperada.
    «Vá néxe de una máre véa i estêril, predicará sána, doctrina, va tení vida angêlica, fins i tot pensávan si éll éra el Messías, y respongué que no.»Anònim, Evangelis des diumenges y festas en que no se pot trabaiá (1847)
    «En certa forma, existia la convicció per part de l'Església i, fins i tot dels partits d'esquerra, que conceptes universals com el de civilització només es podia dur a la pràctica en el marc de la nació.»Pere Salas Vives, L'espanyolització de Mallorca: 1808-1923 (2020)

#### Sinònims

* fins, i tot, inclús, àdhuc (obsolet)

#### Traduccions

* Alemany: sogar $^{(de)}$, auch $^{(de)}$
* Anglès: even $^{(en)}$
* Castellà: incluso $^{(es)}$, hasta $^{(es)}$, aun $^{(es)}$, inclusive $^{(es)}$
* Esperanto: eĉ $^{(eo)}$
* Francès: même $^{(fr)}$, encore $^{(fr)}$
* Portuguès: mesmo $^{(pt)}$, até $^{(pt)}$, ainda $^{(pt)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# che ora è
## Italià
### Frase feta

che ora è
* quina hora és?

#### Sinònims

* che ore sono

#### Descendents

* Cimbrià: ke ora iz
# anar-se'n
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈnar.sən/, occidental /aˈnaɾ.sen/

### Verb

anar-se'n
* Forma pronominal de anar.

#### Sinònims

* tocar el dos, fotre el camp, aixecar el camp, prendre els tapins

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: me'n vaig, se'n va, ens n'anem

### Miscel·lània

* Anagrama: sanaren

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# pensar en les musaranyes
## Català
### Verb

pensar en les musaranyes
* Sinònim de badar.

#### Sinònims

* estar a la lluna de València, pensar en l'amor de les tres taronges (mallorquí, menorquí), jeure al jaç, estar als núvols, tenir el cap a tres quarts de quinze

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, DSFF
# pensar en l'amor de les tres taronges
## Català
### Verb

pensar en l'amor de les tres taronges
* (mallorquí, menorquí) Sinònim de badar.

#### Sinònims

* estar a la lluna de València, pensar en les musaranyes, jeure al jaç, estar als núvols, tenir el cap a tres quarts de quinze

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# mitòman
## Català

   * Pronúncia: oriental /miˈtɔ.mən/, occidental /miˈtɔ.man/
   * Etimologia: Del prefix mito- i el sufix -man.

### Adjectiu

mitòman m. ‎(femení mitòmana, plural masculí mitòmans, plural femení mitòmanes)
* Que està afectat de mitomania.

#### Traduccions
### Nom

mitòman m. ‎(plural mitòmans, femení mitòmana)
* Persona afectada de mitomania.

#### Traduccions

* Alemany: Pseudologe $^{(de)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mi·tò·man (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# friqui
## Català

   * Pronúncia: /ˈfɾi.ki/
   * Rimes: -iki
   * Etimologia: De l'anglès freaky, segle XXI.

### Adjectiu

friqui inv. ‎(plural friquis)
* (col·loquial, despectiu) Rar, estrafolari.
    «No ho sé, Joana, sembla molt friqui, això de tenir majordom –va dir la Margalida mentre intentava connectar el mòbil.» (Gemma Pasqual, Endevina qui, pàg. 35, 2012)

#### Sinònims

* estrany, rar, anòmal, irregular, extravagant, peculiar, inusual, estrafolari, excèntric

### Nom

friqui m. f. ‎(plural friquis)
* (col·loquial, despectiu) Persona rara, estrafolària, sovint socialment marginada.
    «Mira, considera’m una ànima solitària, si vols. Però no una friqui.» (Lourdes Boïgues, El secret de Caterina Cremec, pàg. 72, 2008)
    «El cambrer s'ho va apuntar a la mà (pobre, no sabia que m'ho havia inventat per canviar de tema. A aquella hora feien el Detectiu Conan, una friqui com jo ho sabia perfectament) i va anar a preparar-me el frankfurt.» (Adrià Aguacil, La botiga de vides, pàg. 80, Animallibres, 2020)
* (col·loquial) Persona que es dedica obsessivament a un tema o una afecció.
    «Semblen acabats d’eixir de la caverna. [...] Apa, els friquis de la guitarreta, ja estem tots.» (Pasqual Alapont, Demà podries morir, pàg. 32, 2016)

#### Variants

* freaky (no adaptat), friki

#### Sinònims

* [1] fric, freak (no adaptat)
* [2] fan, obsès, fanàtic, obsessionat, boig, fric, freak (no adaptat)

#### Relacionats

* otaku

#### Derivats

* fricada, friquisme

#### Traduccions

* Anglès: freak $^{(en)}$, geek $^{(en)}$,
* Castellà: friki $^{(es)}$ m. f., friqui $^{(es)}$ m. f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fri·qui (2)
* Anagrama: fiquir

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, Optimot, ésAdir
* Per a més informació vegeu l'entrada al Com Ho Diria sobre friqui
# angula
## Català

   * Pronúncia: oriental /əŋˈɡu.ɫə/, occidental /aŋˈɡu.ɫa/
   * Rimes: -ula
   * Etimologia: Del castellà angula, del basc angula, del llatí anguilla, doblet del patrimonial anguila, segle XX.

### Nom

angula f. ‎(plural angules)
* Anguila jove que migra de la mar als rius.
* (valencià, tortosí) anguila

#### Traduccions

* Anglès: elver $^{(en)}$
* Asturià: angula $^{(ast)}$ f.
* Castellà: angula $^{(es)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: an·gu·la (3)
* Anagrama: alguna

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, Termcat

## Castellà

   * Pronúncia: \aŋˈɡu.la\
   * Rimes: -ula
   * Etimologia: Del basc angula, del llatí anguilla. Doblet del patrimonial anguila.

### Nom

angula f. ‎(plural angulas)
* angula

### Verb

angula
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del present d’indicatiu del verb angular
* segona persona del singular (tú) de l'imperatiu del verb angular

#### Variants

* [2]: (voseo) angulá

### Miscel·lània

* Síl·labes: an·gu·la (3)
* Anagrames: alguna, laguna, nagual

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre angula
* angula. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# exasperant
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əɡ.zəs.pəˈɾan/ balear /əɡ.zəs.pəˈɾant/, /əɡ.zəs.pəˈɾan/ Occidental: nord-occidental /eɡ.zas.peˈɾan/ valencià /eɡ.zas.peˈɾant/, /eɡ.zas.peˈɾan/
   * Rimes: -ant
   * Etimologia: De exasperar.

### Adjectiu

exasperant inv. ‎(plural exasperants)
* Que exaspera.

#### Traduccions
### Verb

exasperant
* Gerundi del verb exasperar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·as·pe·rant (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# exasperants
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɡ.zəs.pəˈɾans/, occidental /eɡ.zas.peˈɾans/
   * Rimes: -ans

### Adjectiu

exasperants inv. pl.
* Forma plural de exasperant.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·as·pe·rants (4)
# abornar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.βurˈna/ balear /ə.boɾˈna/, /ə.burˈna/ Occidental: nord-occidental /a.βorˈna/ valencià /a.boɾˈnaɾ/, /a.βoɾˈna/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: abornà
   * Etimologia: Del prefix a- i born amb influx semàntic de abordar.

### Verb

abornar trans.
* (dialectal nord-occidental i valencià septentrional) abordar, aquissar

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: aborno, aborna, abornem

#### Sinònims

* (aquissar): abuixar (nord-occidental), amussar (valencià)

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bor·nar (3)
* Anagrames: boraran, bornara, bornarà, obraran, orbaran, robaran

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB
# garoina
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ɡəˈɾɔj.nə/ Occidental: nord-occidental /ɡaˈɾɔj.na/ valencià /ɡaˈɾɔj.na/, /ɡaˈɾɔj.nɔ/
   * Rimes: -ɔjna
   * Etimologia: Del llatí *carulia, segle XX, plural de *carulium, del grec antic κάρυον ‎(káryon, «fruit de closca dura»).

### Nom

garoina f. ‎(plural garoines)
* Animal que viu en el mar i que té el cos cobert d'una mena de closca anomenada testa, de la que sobresurten una mena punxes mòbils.

#### Sinònims

* eriçó de mar, garota

#### Traduccions

* Asturià: oriciu $^{(ast)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·roi·na (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# sigil·losa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /si.ʒiɫˈɫo.zə/, /si.ʒiˈɫo.zə/ balear /si.ʒiɫˈɫo.zə/ Occidental: nord-occidental /si.ʒiɫˈɫo.za/, /si.ʒiˈɫo.za/ valencià /si.d͡ʒiɫˈɫo.za/, /si.d͡ʒiˈɫo.za/
   * Rimes: -oza

### Adjectiu

sigil·losa f. ‎(plural sigil·loses)
* Forma femenina de sigil·lós.

### Miscel·lània

* Síl·labes: si·gil·lo·sa (4)
* Anagrama: assorollo
# fanny packs
## Anglès
### Nom

fanny packs
* forma plural de fanny pack
# bum bags
## Anglès
### Nom

bum bags
* forma plural de bum bag
# ronyonera
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ru.ɲuˈne.ɾə/ balear /ro.ɲoˈne.ɾə/, /ru.ɲuˈne.ɾə/ Occidental: /ro.ɲoˈne.ɾa/
   * Rimes: -eɾa
   * Etimologia: De ronyó i el sufix -era, segle XX.

### Nom

ronyonera f. ‎(plural ronyoneres)
* ronyonada
    «I en especial la meua àvia, que digué que m'havia vist, en somnis, tancat en una presó i prop d'un mort amb una gran coltellada a la ronyonera.» (Vicent Josep Escartí, Els cabells d'Absalom, pàg. 47, 1994)
* Cartera o bossa que hom porta subjectada a la cintura amb una nansa on desa diners o altres objectes.
    «El decenni dels vuitanta va introduir un invent de gust dubtós: les ronyoneres.» (Josep Lluís Micó i Andrea Vázquez, Moda, tendències i negoci, 2009)
    «Jordi comprovà que a la ronyonera portava el mòbil carregat. L’havia ficat dins una bosseta de plàstic per precaució.» (Josep-Joan Miralles, Un somni vora el mar, pàg. 33, 2004)
* (medicina) Recipient d’ús sanitari, sovint de metall, que té forma de ronyó.
* (futbol americà) Peça de l'equip d'un jugador en forma de faixa que protegeix i escalfa la ronyonada.
* (barceloní) Mantell usat per a tapar la gropa dels animals quan plou.

#### Variants

* renyonera, rinyonera

#### Traduccions

* Alemany: Gürteltasche $^{(en)}$ f.
* Anglès: bum bag $^{(en)}$ (britànic), fanny pack $^{(en)}$ (americà), fanny pouch $^{(en)}$, belt bag $^{(en)}$
* Castellà: riñonera $^{(es)}$ f.
* Coreà: 허리 주머니 $^{(ko)}$ ‎(heori jumeoni)
* Danès: mavebælte $^{(da)}$ n.
* Finès: vyölaukku $^{(fi)}$
* Francès: sac banane $^{(fr)}$ m., banane $^{(fr)}$ f., pochette dorsale $^{(fr)}$ f., sacoche de ceinture $^{(fr)}$ f., sacoche dorsale $^{(fr)}$
* Italià: marsupio $^{(it)}$ m.
* Japonès: ウエストバッグ $^{(ja)}$ ‎(uesutobaggu)
* Noruec: rumpetaske $^{(no)}$
* Polonès: torba na pas $^{(pl)}$
* Portuguès: pochete $^{(pt)}$ f. (brasiler), bolsa de cintura $^{(pt)}$ f. (Portugal)
* Romanès: borsetă $^{(ro)}$ f.
* Suec: midjeväska $^{(sv)}$ c., magväska $^{(sv)}$ c.
* Turc: bel çantası $^{(tr)}$
* Vietnamita: túi bao tử $^{(vi)}$
* Castellà: riñonera $^{(es)}$ f.
* Anglès: kidney pad $^{(en)}$
* Castellà: protector de riñones $^{(es)}$ m.
* Francès: protège-lombaires $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·nyo·ne·ra (4)

### Vegeu també

* ronyonera. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
# bum bag
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈbʌm.bæɡ/ Austràlia
   * Etimologia: Literalment «la bossa del darrere», en referència al cul, 1951.

### Nom

bum bag ‎(plural bum bags)
* (britànic, irlandès, australià, neozelandès) ronyonera

#### Variants

* bumbag

#### Sinònims

* fanny pack (estatunidenc, canadenc), waist bag, belt bag, moon bag, belly bag (estatunidenc), geebag (irlandès)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en anglès
* Obres de referència: Merriam, Collins, Cambridge, Dict
# fanny pack
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfæni pæk/ Anglaterra Meridional
   * Etimologia: Literalment «la bossa del darrere», en referència al cul, 1957.

### Nom

fanny pack ‎(plural fanny packs)
* (estatunidenc, canadenc) ronyonera
    She wears her fanny pack every day on her morning jog around Central Park.Cada matí, quan surt a córrer a Central Park, duu la ronyonera penjada.

#### Sinònims

* bum bag (britànic, irlandès, australià, neozelandès), waist bag, belt bag, moon bag, belly bag (estatunidenc), geebag (irlandès)

#### Notes

Malgrat que és el terme comú als Estats Units i al Canadà, pot percebre's ofensiu en altres zones del món anglòfon perquè fora de Nord-amèrica fanny es refereix als genitals femenins enlloc del cul.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en anglès
* Obres de referència: Merriam, Collins, Cambridge, Dict
# Dominica
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /du.miˈni.kə/ balear /do.miˈni.kə/, /du.miˈni.kə/ Occidental: /do.miˈni.ka/
   * Rimes: -ika
   * Etimologia: Del castellà dominica ‎(«domínica») perquè va ser descoberta per Colom un diumenge.

### Nom propi

Dominica f.
* Illa i estat de l'arxipèlag de les Antilles, al Carib, que es troba al entre dues illes franceses, Guadeloupe al nord i Martinica al sud. El nom oficial és Commonwealth of Dominica (Mancomunitat de Dominica).

#### Gentilicis

* dominiquès, dominiquesa, dominiquesos, dominiqueses.

#### Traduccions

* Anglès: Dominica $^{(en)}$
* Asturià: Dominica $^{(ast)}$ f.
* Castellà: Dominica $^{(es)}$ f.
* Vietnamita: Dominica $^{(vi)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: Do·mi·ni·ca (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GEC, ésAdir
# paradoxal
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pə.ɾə.ðukˈsaɫ/ balear /pə.ɾə.ðokˈsaɫ/, /pə.ɾə.ðukˈsaɫ/ Occidental: /pa.ɾa.ðokˈsaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: De paradoxa i el sufix -al, segle XX.

### Adjectiu

paradoxal inv. ‎(plural paradoxals)
* Que sobta per ser contradictori segons el sentit comú, si més no, en aparença.

#### Sinònims

* absurd, il·lògic, contradictori

#### Traduccions

* Anglès: paradoxical $^{(en)}$
* Castellà: paradójico $^{(es)}$
* Francès: paradoxal $^{(fr)}$
* Gallec: paradoxal $^{(gl)}$
* Italià: paradossale $^{(it)}$
* Portuguès: paradoxal $^{(pt)}$
* Suec: paradoxal $^{(sv)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: pa·ra·do·xal (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# estar a la lluna de València
## Català

   * Etimologia: Tradicionalment s’explica que els que feien tard per tornar a la ciutat de València es trobaven les portes de la mullada tancades i havien de passar la nit al ras sota la lluna. La llegenda és recollida per Joan Amades que hi afegeix que existia un hostal fora muralla anomenat La Lluna. Segons Josep M. Sugranyes és d’origen mariner; la lluna era la platja de València en forma de mitja lluna que dificultava l’operació de fondejar les barques i sovint els passatgers havien de quedar-se a la platja. Segons Coromines, forma part dels sentits figurats de lluna com a cosa frívola o enganyosa, i recorda el sentit valencià de «vestíbul, celobert o eixida».

### Verb

estar a la lluna de València
* Sinònim de badar.

#### Variants

* estar a la lluna, estar en la lluna
* tenir el cap a la lluna

#### Sinònims

* pensar en les musaranyes, pensar en l'amor de les tres taronges (mallorquí, menorquí), jeure al jaç, estar als núvols, tenir el cap a tres quarts de quinze, estar al cel de les oques, no saber quin dia menja pa, ésser un pregadéu de rostoll

#### Relacionats

* quedar-se a la lluna de València

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DSFF
* ↑ Sugranyes, Josep M. Garbellada de refranys, 1999, p. 77-78. ISBN 9788489890473.
* ↑ Coromines, Joan. «DECat. V, 305b40-60». A: Diccionari etimològic i complementari de la llengua catalana. Barcelona: Curial Edicions Catalanes, 1980-1991.
# plegar el ram
## Català

   * Etimologia: Per metàfora, segle XIX.

### Verb

plegar el ram
* Sinònim de anar-se'n.
* Abandonar un ofici o objectiu.

#### Sinònims

* aixecar el camp, tancar la botiga, vendre la casa i anar a lloguer, plegar banderes, plegar veles

#### Traduccions
### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DCVB, DSFF
# còmplice
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈkɔm.pɫi.sə/, occidental /ˈkɔm.pɫi.se/
   * Etimologia: Del llatí complicem, segle XIV

### Nom

còmplice m. f. ‎(plural còmplices)
* Persona que ajuda a cometre un delicte.

#### Traduccions

* Anglès: accomplice $^{(en)}$
* Castellà: cómplice $^{(es)}$ m. f.
* Francès: complice $^{(fr)}$ m. f.
* Italià: complice $^{(it)}$ m. f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: còm·pli·ce (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# Mallorca
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /məˈʎɔr.kə/ Occidental: nord-occidental /maˈʎɔr.ka/ valencià /maˈʎɔɾ.ka/, /maˈʎɔɾ.kɔ/
   * Rimes: -ɔɾka
   * Etimologia: Del romandalusí *Mallorca, d’origen desconegut, segle XIII, amb consonant lateral palatal paral·lela a altres topònims mallorquins sense iodització romànica o àrab, compareu amb Sóller. El llatí Maiorica, de maior ‎(«major») en contraposició a Minorica de minor ‎(«menor»), hauria d’haver evolucionat com major o bé amb iodització àrab, però no hi ha constància de pronúncia ioditzada, a banda d’alguna grafia antiga Maylorcha suposadament per ultracorrecció. Probablement el llatí és una adaptació amb reinterpretació d’una llengua desconeguda, potser lígur, compareu amb Menorca.

### Nom propi

Mallorca f.
* Illa de la Mediterrània occidental.
* La lletra M en lectura lletrejada.

#### Derivats

* mallorquí

#### Traduccions

* Alemany: Mallorca $^{(de)}$ n.
* Anglès: Majorca $^{(en)}$
* Castellà: Mallorca $^{(es)}$
* Japonès: マヨルカ $^{(ja)}$ ‎(mayoruka)
* Xinès: 馬略卡 $^{(zh)}$ ‎(马略卡, mǎlüèkǎ)

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ma·llor·ca (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, OnCat

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /maˈʎoɾ.ka/, meridional /maˈʝoɾ.ka/
       Americà: alt /maˈʝoɾ.k(a)/, baix /maˈʝoɾ.ka/, austral \maˈʒoɾ.ka\
   * Rimes: -oɾka
   * Etimologia: Del castellà antic Mayorca, del llatí Maiorica, de maior.

### Nom propi

Mallorca f.
* Mallorca

#### Relacionats

* mallorquín

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ma·llor·ca (3)
* Anagrama: macollar

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà
# Manresa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /mənˈrɛ.zə/ Occidental: nord-occidental /manˈrɛ.za/ valencià /manˈrɛ.za/, /manˈrɛ.zɛ/ Informal: local /mənˈdɾɛ.zə/
   * Rimes: -ɛza
   * Etimologia: D'origen preromà sobre la base *Minurisia d’origen desconegut, potser del protocèltic *moniyos ‎(«turó»). Documentat al segle IX com Menresa i en baix llatí Minorisa, compareu amb Menorca.

### Nom propi

Manresa
* Ciutat catalana situada al centre del Principat i a la vora del Cardener, capital del Bages.
* Cognom d’origen toponímic

#### Derivats

* (gentilici) manresà

### Miscel·lània

* Síl·labes: Man·re·sa (3)
* Anagrames: ansarem, ansàrem, manares, menaràs, mesaran, samaren, sanarem, sanàrem

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, OnCat
* Cognoms de la població, Idescat
# rossellonesa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ru.sə.ʎuˈnɛ.zə/ balear /ro.sə.ʎoˈnə.zə/, /ru.sə.ʎuˈnɛ.zə/ Occidental: /ro.se.ʎoˈne.za/
   * Rimes: -ɛza

### Adjectiu

rossellonesa f. ‎(plural rosselloneses)
* Forma femenina de rossellonès.

### Nom

rossellonesa f. ‎(plural rosselloneses)
* Forma femenina de rossellonès.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ros·se·llo·ne·sa (5)
# rosselloneses
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ru.sə.ʎuˈnɛ.zəs/ balear /ro.sə.ʎoˈnə.zəs/, /ru.sə.ʎuˈnɛ.zəs/ Occidental: /ro.se.ʎoˈne.zes/
   * Rimes: -ɛzes

### Adjectiu

rosselloneses f. pl.
* Forma plural de rossellonesa.

### Nom

rosselloneses f. pl.
* Forma plural de rossellonesa.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ros·se·llo·ne·ses (5)
# rossellonesos
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ru.sə.ʎuˈnɛ.zus/ balear /ro.sə.ʎoˈnə.zos/, /ru.sə.ʎuˈnɛ.zus/ Occidental: /ro.se.ʎoˈne.zos/
   * Rimes: -ɛzos

### Adjectiu

rossellonesos m. pl.
* Forma plural de rossellonès.

### Nom

rossellonesos m. pl.
* Forma plural de rossellonès.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ros·se·llo·ne·sos (5)
# intempèrie
## Català

   * Pronúncia: oriental /in.təmˈpɛ.ɾi.ə/, occidental /in.temˈpɛ.ɾi.e/
   * Etimologia: Del llatí intemperies, segle XIX.

### Nom

intempèrie f. ‎(plural intempèries)
* Duresa en les condicions meteorològiques.

#### Sinònims

* temperi, mal temps, maltempsada

#### Compostos i expressions

* a la intempèrie

#### Traduccions

* Anglès: inclemency $^{(en)}$, bad weather $^{(en)}$
* Castellà: intemperie $^{(es)}$ f.
* Francès: intempérie $^{(fr)}$ f.
* Italià: intemperie $^{(it)}$ f. pl.

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·tem·pè·ri·e (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# a la intempèrie
## Català
### Adverbi

a la intempèrie
* A l’exterior, sense cobert.
    Haureu de dormir a la intempèrie.

#### Sinònims

* a camp ras, a cel obert, a l'aire lliure, a la serena, al ras, a sol i serena

#### Traduccions

* Anglès: in the open $^{(en)}$
* Castellà: a la imtemperie $^{(es)}$
* Francès: en plein air $^{(fr)}$
* Italià: alle intemperie $^{(it)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, DSFF
# fer costat
## Català
### Verb

fer costat trans.
* Ajudar o protegir algú.
    No t'amoïnis, nosaltres et farem costat.

#### Traduccions

* Anglès: back $^{(en)}$, support $^{(en)}$
* Castellà: apoyar $^{(es)}$
* Francès: appuyer $^{(fr)}$
* Italià: spalleggiare $^{(it)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, GDLC, DSFF
# sigil·lós
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /si.ʒiɫˈɫos/, /si.ʒiˈɫos/ balear /si.ʒiɫˈɫos/ Occidental: nord-occidental /si.ʒiɫˈɫos/, /si.ʒiˈɫos/ valencià /si.d͡ʒiɫˈɫos/, /si.d͡ʒiˈɫos/
   * Rimes: -os
   * Etimologia: De sigil i el sufix -ós.

### Adjectiu

sigil·lós m. ‎(femení sigil·losa, plural masculí sigil·losos, plural femení sigil·loses)
* Caracteritzat pel sigil, per la precaució en guardar un secret.

#### Traduccions

* Anglès: discreet $^{(en)}$
* Castellà: sigiloso $^{(es)}$
* Francès: discret $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: si·gil·lós (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB