OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# cors
## Català

   * Pronúncia: (nàutica) /ˈkors/
   * Rimes: -oɾs
   * Pronúncia: (Còrsega, cor) /ˈkɔrs/
   * Rimes: -ɔɾs
   * Etimologia: [1] Del llatí cursus, segle XIV. Doblet de curs.
   * Etimologia: [2] Del llatí corsus, de Corsica.

### Nom

cors m. ‎(plural corsos)
* Campanya naval mercant contra naus enemigues amb la patent del govern.

#### Traduccions

* Castellà: corso $^{(es)}$ m.

### Adjectiu

cors m. ‎(femení corsa, plural masculí corsos, plural femení corses)
* Originari, pertanyent o relatiu a Còrsega.

#### Traduccions

* Castellà: corso $^{(es)}$ m.
* Gallec: corso $^{(gl)}$

### Nom

cors m. ‎(plural corsos, femení corsa)
* Natural de Còrsega.
* (masculí singular) Llengua pròpia de Còrsega fortament relacionada amb l'italià i sovint considerada com una forma dialectal d'aquesta última.

#### Traduccions

* Castellà: corso $^{(es)}$ m.
* Gallec: corso $^{(gl)}$
* Castellà: corso $^{(es)}$ m.
* Gallec: corso $^{(gl)}$

### Nom

cors m. pl.
* Forma plural de cor.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: orcs, rocs, rosc

### Vegeu també

* Wikizziunariu, edició en cors
* Entrades en cors al Viccionari en català
* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Català antic

   * Etimologia: [1] Del llatí corpus.
   * Etimologia: [2] Del llatí cursus.

### Nom

cors m. ‎(plural cors o corses o corsos)
* cos (organisme, matèria corporal)
    «L’ aygua entrant en la terra no es cors, axí con la potencia vegetativa qui 's mou per l' arbre sens que no es cors; cor si era cors, seguir -s' ia que .j. cors entràs en altre, lo qual entrament es negable e no dubitable.» (Ramon Llull, Art demostrativa, 1283)
* buc (cos d’una nau)

#### Derivats

* cos

#### Compostos i expressions

* nos/ton/son cors - jo/tu/ell en persona
* cors per cors - lluita cos a cos

### Nom

cors m. ‎(plural cors o corses o corsos)
* cos (lloc de curses en festes d’armes)
* curs (camí)
    «Enaxí con la setmana fa son cors per los .vii. dies, enaxí la febra quartana fa son cors per les .iiii. cambres del quadrangle de malencolia.» (Ramon Llull, Començaments de medicina, 1274-1283)
* cors (campanya naval)
    «Don Nuno armà una nau e dues galees per entrar en cors en les partides de Barberia.» (Jaume I, Llibre dels feits, 1380)

#### Derivats

* cos

### Nom

cors
* forma plural de cor

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo, DTCA

## Francès

   * Pronúncia: /kɔʁ/

### Nom

cors m. pl.
* forma plural de cor

## Llatí

   * Pronúncia: /kɔrs/
   * Etimologia: Del prefix com- i hortus.

### Nom

cors f. ‎(genitiu cortis)
* pati
* gent, massa (multitud)
* seguici d'un pretor
* companyia militar

#### Declinació

3a declinació -, -is (tema i) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | cors | cortēs |
| Vocatiu | cors | cortēs |
| Acusatiu | cortem | cortēs |
| Genitiu | cortis | cortium |
| Datiu | cortī | cortibus |
| Ablatiu | corte | cortibus |

#### Variants

* cohorts

#### Derivats

* concordātiō
* concordia
* concordiālis
* concorditer
* concordō
* concors
# canòdrom
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kəˈnɔ.ðɾum/ balear /kəˈnɔ.ðɾom/, /kəˈnɔ.ðɾum/ Occidental: /kaˈnɔ.ðɾom/
   * Rimes: -ɔdɾom
   * Etimologia: Del castellà canódromo, híbrid del llatí canis ‎(«gos, ca») i del grec antic δρόμος ‎(drómos, «cursa»), per analogia amb hipódromo, segle XX. Vegeu també cino- i -drom.

### Nom

canòdrom m. ‎(plural canòdroms)
* Conjunt d’instal·lacions per a curses de llebrers

#### Sinònims

* cinòdrom

#### Traduccions

* Anglès: greyhound race track $^{(en)}$
* Castellà: canódromo $^{(es)}$ m.
* Francès: cynodrome $^{(fr)}$
* Italià: cinodromo $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·nò·drom (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# criosol
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kɾi.uˈsɔɫ/ balear /kɾi.oˈsɔɫ/, /kɾi.uˈsɔɫ/ Occidental: /kɾi.oˈsɔɫ/
   * Rimes: -ɔl
   * Etimologia: Del prefix crio- i sòl.

### Nom

criosol m. ‎(plural criosols)
* Sòl de climes freds que reposa sobre un pergelisol.

#### Variants

* criosòl (grafia obsoleta)

#### Traduccions

* Anglès: cryosol $^{(en)}$
* Castellà: criosol $^{(es)}$
* Francès: cryosol $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·o·sol (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# criosòl
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kɾi.uˈsɔɫ/ balear /kɾi.oˈsɔɫ/, /kɾi.uˈsɔɫ/ Occidental: /kɾi.oˈsɔɫ/
   * Rimes: -ɔl

### Nom

criosòl m. ‎(plural criosòls)
* Grafia obsoleta des del 2017 de criosol.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·o·sòl (3)
# durisol
## Català

   * Pronúncia: /du.ɾiˈsɔɫ/
   * Rimes: -ɔl
   * Etimologia: Del llatí dūrus i sòl.

### Nom

durisol m. ‎(plural durisols)
* Sòl amb un horitzó dúric o petrodúric que es troba en zones àrides.

#### Variants

* durisòl (grafia obsoleta)

#### Traduccions

* Anglès: durisol $^{(en)}$
* Castellà: durisol $^{(es)}$
* Francès: durisol $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: du·ri·sol (3)
* Heterograma de 7 lletres (dilorsu)

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# durisòl
## Català

   * Pronúncia: /du.ɾiˈsɔɫ/
   * Rimes: -ɔl

### Nom

durisòl m. ‎(plural durisòls)
* Grafia obsoleta des del 2017 de durisol.

### Miscel·lània

* Síl·labes: du·ri·sòl (3)
* Heterograma de 7 lletres (dilorsu)
# entisol
## Català

   * Pronúncia: oriental /ən.tiˈsɔɫ/, occidental /en.tiˈsɔɫ/
   * Rimes: -ɔl

### Nom

entisol m. ‎(plural entisols)
* Sòl molt poc desenvolupat ric en contingut mineral i sense cap horitzó definit.

#### Variants

* entisòl (grafia obsoleta)

#### Traduccions

* Anglès: entisol $^{(en)}$
* Castellà: entisol $^{(es)}$
* Francès: entisol $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·ti·sol (3)
* Heterograma de 7 lletres (eilnost)
* Anagrama: ensolit

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# entisòl
## Català

   * Pronúncia: oriental /ən.tiˈsɔɫ/, occidental /en.tiˈsɔɫ/
   * Rimes: -ɔl

### Nom

entisòl m. ‎(plural entisòls)
* Grafia obsoleta des del 2017 de entisol.

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·ti·sòl (3)
* Heterograma de 7 lletres (eilnost)
* Anagrama: ensolit
# me caso en dena
## Català

   * Pronúncia: (vulgar) central /məˌka.zunˈde.nə/, occidental /meˌka.zonˈde.na/

### Interjecció

me caso en dena
* (eufemisme) me cago en Déu

#### Traduccions

* Anglès: Good grief! $^{(en)}$
* Francès: Nom d’un chien ! $^{(fr)}$
* Italià: Perbacco! $^{(it)}$
* Castellà: ¡Vaya por Dios! $^{(es)}$ ¡mecachis! $^{(es)}$
* Suec: Herregud! $^{(sv)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, DSFF
# déna
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈde.nə/, occidental /ˈde.na/
   * Rimes: -ena

### Nom

déna m. ‎(només en singular)
* Grafia obsoleta des del 2017 de dena ‎(«Déu»).

### Miscel·lània

* Síl·labes: dé·na (2)
* Anagrames: nade, neda, nedà

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC
# dena
## Català

   * Pronúncia: (nom 1) oriental /ˈdɛ.nə/, occidental /ˈde.na/
   * Rimes: -ɛna
   * Pronúncia: (nom 2) oriental /ˈde.nə/, occidental /ˈde.na/
   * Rimes: -ena
   * Etimologia: [1] Del català antic deena, del llatí vulgar *decēna, segle XV.
   * Etimologia: [2] Eufemisme de Déu.

### Nom

dena f. ‎(plural denes)
* (antic) Forma alternativa de desena.
* Sèrie de deu avemaries que forma part del rosari.
* Gra més gros d’un rosari que separa grups de deu grans més petits, usat per a comptar els gloriapatris.

#### Traduccions

* Anglès: decade $^{(en)}$
* Castellà: diez $^{(es)}$ m.
* Francès: dizaine $^{(fr)}$ f.
* Castellà: diez $^{(es)}$ m.
* Francès: pater $^{(fr)}$ m.

### Nom

dena m. ‎(només en singular)
* (vulgarisme, renecs) Déu

#### Variants

* déna (grafia obsoleta)

#### Derivats

* càgon dena
* vatua dena
* me caso en dena

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·na (2)
* Anagrames: nade, neda, nedà

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# potables
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /puˈtab.bɫəs/, /puˈta.βɫəs/ balear /poˈtab.bɫəs/, /puˈtab.bɫəs/ Occidental: nord-occidental /poˈtab.bɫes/, /poˈta.βɫes/ valencià /poˈta.bɫes/
   * Rimes: -ables

### Adjectiu

potables inv. pl.
* Forma plural de potable.

### Miscel·lània

* Síl·labes: po·ta·bles (3)
* Heterograma de 8 lletres (abelopst)
# potable
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /puˈtab.bɫə/, /puˈta.βɫə/ balear /poˈtab.bɫə/, /puˈtab.bɫə/ Occidental: nord-occidental /poˈtab.bɫe/, /poˈta.βɫe/ valencià /poˈta.bɫe/
   * Rimes: -able
   * Etimologia: Del llatí pōtābilis ‎(«bevible»), de pōtāre ‎(«beure»), segle XV.

### Adjectiu

potable inv. ‎(plural potables)
* Apte per a beure.
* passable

#### Sinònims

* bevible

#### Antònims

* impotable

#### Traduccions

* Anglès: potable $^{(en)}$
* Castellà: potable $^{(es)}$
* Francès: potable $^{(fr)}$
* Italià: potabile $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: po·ta·ble (3)
* Heterograma de 7 lletres (abelopt)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# potatge
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /puˈta.d͡ʒə/ balear /poˈta.d͡ʒə/, /puˈta.d͡ʒə/ Occidental: /poˈta.d͡ʒe/
   * Rimes: -adʒe
   * Etimologia: Del francès antic potage, de pot, segle XIV.

### Nom

potatge m. ‎(plural potatges)
* Plat amb diferents ingredients, normalment hortalisses, cuits en brou dins una olla.

#### Traduccions

* Anglès: potage $^{(en)}$
* Castellà: potaje $^{(es)}$ m.
* Francès: potage $^{(fr)}$ m.
* Italià: miscuglio $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: po·tat·ge (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# potatges
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /puˈta.d͡ʒəs/ balear /poˈta.d͡ʒəs/, /puˈta.d͡ʒəs/ Occidental: /poˈta.d͡ʒes/
   * Rimes: -adʒes

### Nom

potatges m. pl.
* Forma plural de potatge.

### Miscel·lània

* Síl·labes: po·tat·ges (3)
# potasses
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /puˈta.səs/ balear /poˈta.səs/, /puˈta.səs/ Occidental: /poˈta.ses/
   * Rimes: -ases

### Nom

potasses f. pl.
* Forma plural de potassa.

### Miscel·lània

* Síl·labes: po·tas·ses (3)
# potingue
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \poˈtiŋ.ɡe\
       Americà: alt \p(o)ˈtiŋ.ɡe\, baix \poˈtiŋ.ɡe\
   * Rimes: -inɡe
   * Etimologia: Singular analògic del català potingues.

### Nom

potingue m. ‎(plural potingues)
* potinga

### Miscel·lània

* Síl·labes: po·tin·gue (3)
* Heterograma de 8 lletres (eginoptu)
# potingues
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /puˈtiŋ.ɡəs/ balear /poˈtiŋ.ɡəs/, /puˈtiŋ.ɡəs/ Occidental: /poˈtiŋ.ɡes/
   * Rimes: -iŋɡes

### Nom

potingues f. pl.
* Forma plural de potinga.

### Miscel·lània

* Síl·labes: po·tin·gues (3)
* Heterograma de 9 lletres (eginopstu)

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \poˈtiŋ.ɡes\, meridional \poˈtiŋ.ɡeh\
       Americà: alt \poˈtiŋ.ɡ(e)s\, baix \poˈtiŋ.ɡeh\, austral \poˈtiŋ.ɡes\
   * Rimes: -inɡes

### Nom

potingues m. pl.
* forma plural de potingue

### Miscel·lània

* Síl·labes: po·tin·gues (3)
* Heterograma de 9 lletres (eginopstu)
# potinga
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /puˈtiŋ.ɡə/ balear /poˈtiŋ.ɡə/, /puˈtiŋ.ɡə/ Occidental: /poˈtiŋ.ɡa/
   * Rimes: -iŋɡa
   * Etimologia: De l'occità potinga, de potingaire, alteració de apoticari ‎(«apotecari») per analogia amb pòt i -aire, segle XIX.

### Nom

potinga f. ‎(plural potingues)
* (col·loquial) Medicament o cosmètic de dubtosa composició o efectes.

#### Variants

* potingo

#### Derivats

* empotingar

#### Descendents

* Castellà: potingue

#### Traduccions

* Anglès: concoction $^{(en)}$
* Castellà: potingue $^{(es)}$ m.
* Italià: decotto $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: po·tin·ga (3)
* Heterograma de 7 lletres (aginopt)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# ans
## Català

   * Pronúncia: /ˈans/
   * Rimes: -ans
   * Homòfon: ants
   * Etimologia: Del llatí *anzi, variant davant vocal de ante ‎(«abans, davant»), segle XII.

### Adverbi

ans
* abans

#### Variants

* enans

### Conjunció

ans
* sinó que, però

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: nas, san

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Occità
### Nom

ans m. pl.
* forma plural de an
# atràs
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈtɾas/, occidental /aˈtɾas/
   * Rimes: -as
   * Etimologia: Adverbi: del llatí ad trans, segle XIII. En alguns parlars és castellanisme o aragonesisme.
   * Etimologia: Nom: del castellà atraso, segle XVIII.

### Adverbi

atràs
* (antic, tortosí, valencià septentrional, Aragó) endarrere

### Nom

atràs m. ‎(plural atrassos)
* (castellanisme) endarreriment
    «Se troba Espanya en un atràs relativament més gran.» (Joan Rosselló de Son Forteza, Manyoc de fruyta mallorquina, 1903)
* (castellanisme, plural) endarreriments (deutes)

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·tràs (2)
* Anagrama: taràs

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
* Atles Lingüístic del Domini Català

## Català antic

   * Etimologia: Del llatí vulgar ad trans ‎(«a l'altra part»).

### Adverbi

atràs
* endarrere
    «Que en aquel conseyl jurassen tots sobre los sants Evangelis e la crou de Déu que, a l' entrar de Maylorques, quant s' envahiria, negun rich hom ni cavaller ni hom de peu, que negú no tornàs atràs.» (Jaume I, Llibre dels fets, segle XIII)

#### Variants

* atraç

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo, CIVAL
# ben
## Català

   * Pronúncia: /ˈben/
   * Rimes: -en
   * Homòfon: vent

### Adverbi

ben
* Forma de l'adverbi bé davant d'un adjectiu, adverbi o forma verbal.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Occità

   * Pronúncia: /ˈbe/
   * Àudio: Bearn

### Nom

ben m. ‎(plural bens)
* bé

### Adverbi

ben
* bé

#### Sinònims

* plan
* molt
# dalt
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈdaɫ/ balear /ˈdaɫt/, /ˈdaɫ/ Occidental: nord-occidental /ˈdaɫ/ valencià /ˈdaɫt/, /ˈdaɫ/
   * Rimes: -alt
   * Etimologia: De de i alt, segle XIV.

### Adverbi

dalt
* A la part superior, de més amunt.

#### Compostos i expressions

* daltabaix

#### Derivats

* endalt

#### Traduccions

* Anglès: above $^{(en)}$, upstairs $^{(en)}$
* Castellà: arriba $^{(es)}$
* Llengua de signes catalana: AMUNT $^{(csc)}$

### Preposició

dalt
* damunt

### Nom

dalt m. ‎(plural dalts)
* Part superior.

#### Traduccions

* Basc: gain $^{(eu)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# dellà-ahir
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /dəˌʎa.əˈi/ Occidental: nord-occidental /deˌʎa.aˈi/, valencià /deˌʎa.aˈiɾ/
   * Rimes: -i(ɾ)

### Adverbi

dellà-ahir
* (obsolet) abans-d'ahir

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·llà·a·hir (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# despús-ahir
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /dəˌpu.zəˈi/ Occidental: nord-occidental /deˌpu.zaˈi/ valencià /deˌpu.zaˈiɾ/, /deˌpu.zaˈi/
   * Rimes: -i(ɾ)

### Adverbi

despús-ahir
* Sinònim de abans-d'ahir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·pús·a·hir (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# despús-anit
## Català

   * Pronúncia: oriental /dəˌpu.zəˈnit/, occidental /deˌpu.zaˈnit/
   * Rimes: -it

### Adverbi

despús-anit
* (en desús) la nit anterior a anit passada

#### Traduccions

* Anglès: the night before last $^{(en)}$
* Castellà: anteanoche $^{(es)}$
* Francès: avant-hier soir $^{(fr)}$
* Italià: l'altro ieri notte $^{(it)}$
* Occità: ardelaser $^{(oc)}$, part-a-ser $^{(oc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·pús·a·nit (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# despús-demà
## Català

   * Pronúncia: oriental /dəsˌpuz.dəˈma/, occidental /desˌpuz.ðeˈma/
   * Rimes: -a
   * Etimologia: De despús i demà ‎(literalment «després de demà»).

### Adverbi

despús-demà
* Sinònim de demà passat.

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·pús·de·mà (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# dins
## Català

   * Pronúncia: /ˈdins/
   * Rimes: -ins

### Adverbi

dins
* A l'interior d'un espai delimitat.

#### Traduccions

* Alemany: drinnen $^{(de)}$
* Anglès: inside $^{(en)}$
* Àrab: فِي بَطْن‎ $^{(ar)}$
* Armeni: մեջ $^{(hy)}$ ‎(medj)
* Belarús: усярэ́дзіне $^{(be)}$ ‎(ussiarédzine)
* Castellà: dentro $^{(es)}$
* Danès: inde $^{(da)}$
* Eslovac: vnútri $^{(sk)}$
* Eslovè: notri $^{(sl)}$
* Finès: sisäpuolella $^{(fi)}$
* Francès: dedans $^{(fr)}$
* Friülà: dentri $^{(fur)}$
* Gal·lès: i mewn $^{(cy)}$
* Grec antic: ἔνδον $^{(grc)}$ ‎(éndon)
* Hebreu: בִּפְנִים‎ $^{(he)}$
* Hindi: अंदर $^{(hi)}$
* Hongarès: bent $^{(hu)}$
* Italià: dentro $^{(it)}$
* Japonès: 中に $^{(ja)}$
* Kurd: hindir $^{(ku)}$
* Letó: iekšā $^{(lv)}$
* Llatí: intus $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: INTRODUIR $^{(csc)}$
* Macedoni: внатре $^{(mk)}$
* Mongol: дотор $^{(mn)}$
* Neerlandès: binnen $^{(nl)}$
* Noruec: inne $^{(no)}$
* Polonès: w środku $^{(pl)}$, wewnątrz $^{(pl)}$
* Portuguès: dentro $^{(pt)}$
* Romanès: înăuntru $^{(ro)}$
* Rus: внутри́ $^{(ru)}$ ‎(vnutrí)
* Serbocroat: unutra $^{(sh)}$
* Suahili: ndani $^{(sw)}$
* Suec: innanför $^{(sv)}$
* Telugu: లోపల $^{(te)}$
* Turc: içinde $^{(tr)}$
* Txec: uvnitř $^{(cs)}$
* Ucraïnès: усере́дині $^{(uk)}$ ‎(usserèdini)
* Való: ådvins $^{(wa)}$
* Vènet: drénto $^{(vec)}$
* Xinès: 裡邊 $^{(zh)}$ ‎(里边, lǐbiān)

### Nom

dins m. ‎(plural invariable)
* (pilota basca) Part d'una canxa tocant a la paret esquerra.

#### Traduccions

* Basc: barrualde $^{(eu)}$
* Castellà: dentro $^{(es)}$
* Francès: intérieur $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* dins. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Català antic
### Verb

dins
* segona persona singular (tu) del present de subjuntiu de dinar

## Anglès

   * Pronúncia: /dɪnz/

### Nom

dins
* forma plural de din

### Verb

dins
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de din

## Occità

   * Pronúncia: /ˈdins/
   * Àudio: Bearn

### Preposició

dins
* dins

#### Variants

* dens (gascó)

#### Sinònims

* laguens de (aranès)
# drins
## Català

   * Pronúncia: /ˈdɾins/
   * Rimes: -ins
   * Etimologia: Vegeu dins.

### Adverbi

drins
* (alguerès) Forma alternativa de dins.

### Preposició

drins
* (alguerès) Forma alternativa de dins.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# fins
## Català

   * Pronúncia: /ˈfins/
   * Rimes: -ins
   * Etimologia: Del català antic fins, de fin i el sufix -s ‎(adverbial), del llatí fīne, ablatiu de fīnis ‎(«el límit»), segle XIV.

### Preposició

fins
* Introdueix allò que és el terme on arriba alguna cosa sense sobrepassar-lo.

#### Traduccions

* Afrikaans: tot $^{(af)}$, totdat $^{(af)}$
* Anglès: until $^{(en)}$
* Àrab: حَتَّى‎ $^{(ar)}$
* Basc: arte $^{(eu)}$
* Belarús: да $^{(be)}$ ‎(da)
* Bengalí: অবধি $^{(bn)}$
* Búlgar: до $^{(bg)}$ ‎(do)
* Castellà: hasta $^{(es)}$
* Coreà: 까지 $^{(ko)}$ ‎(kkaji)
* Danès: indtil $^{(da)}$
* Eslovac: do $^{(sk)}$
* Eslovè: do $^{(sl)}$
* Esperanto: ĝis $^{(eo)}$
* Estonià: kuni $^{(et)}$
* Finès: saakka $^{(fi)}$
* Francès: jusqu'à $^{(fr)}$
* Frisó occidental: oant $^{(fy)}$
* Gallec: deica $^{(gl)}$
* Georgià: -მდე $^{(ka)}$ ‎(mde)
* Grec: μέχρι $^{(el)}$ ‎(mekhri), ως $^{(el)}$ ‎(os)
* Grec antic: ἕως $^{(grc)}$ ‎(héōs), μέχρι $^{(grc)}$ ‎(mékhri), μέσφα $^{(grc)}$ ‎(méspha), ἄχρι $^{(grc)}$ ‎(ákhri)
* Hebreu: עַד‎ $^{(he)}$
* Hindi: तक $^{(hi)}$
* Hongarès: -ig $^{(hu)}$
* Ídix: ביז‎ $^{(yi)}$
* Ido: til $^{(io)}$
* Irlandès: go dtí $^{(ga)}$
* Islandès: þangað til $^{(is)}$
* Italià: finché $^{(it)}$, fino a $^{(it)}$
* Japonès: まで $^{(ja)}$ ‎(made)
* Kurd: heta $^{(ku)}$
* Letó: lidz $^{(lv)}$
* Lituà: kol $^{(lt)}$
* Llatí: usque ad $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: FINS $^{(csc)}$
* Macedoni: до $^{(mk)}$
* Neerlandès: totdat $^{(nl)}$
* Occità: fins $^{(oc)}$
* Persa: تا‎ $^{(fa)}$
* Polonès: do $^{(pl)}$
* Portuguès: até $^{(pt)}$
* Romanès: până $^{(ro)}$
* Rus: до $^{(ru)}$ ‎(do)
* Serbocroat: до $^{(sh)}$, do $^{(sh)}$
* Suahili: mpaka $^{(sw)}$
* Suec: tills $^{(sv)}$
* Tadjik: то $^{(tg)}$
* Turc: -e $^{(tr)}$
* Txec: do $^{(cs)}$
* Ucraïnès: до $^{(uk)}$ ‎(do)
* Urdú: تک‎ $^{(ur)}$
* Való: diski $^{(wa)}$
* Vietnamita: đến $^{(vi)}$
* Xinès: 直到 $^{(zh)}$ ‎(zhídào)

### Adverbi

fins
* fins i tot

### Nom

fins m. pl.
* Forma plural de fi.

### Adjectiu

fins m. pl.
* Forma plural de fi.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Francès

   * Pronúncia: /fɛ̃/

### Adjectiu

fins m. pl.
* forma plural de fin

### Nom

fins m. pl.
* forma plural de fin
# gens
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʒens/, occidental /ˈd͡ʒens/
   * Rimes: -ens
   * Homòfon: gents
   * Etimologia: Del llatí gěnus ‎(«gènere, mena»), segle XII, amb caràcter adverbial per l’ús reforçat en frases negatives amb el sentit «de cap mena».

### Adverbi

gens
* Absència de quantitat respecte d'una totalitat anterior.
    No n'hi ha gens. No queda gens de sucre.
* (interrogatiu, condicional) Quantitat mínima d'una suposició.
    Si fa gens de fred, et posaràs malalt. Et queda gens de sal?

#### Notes

Aplicat a un substantiu va seguit sempre de la preposició de.

#### Compostos i expressions

* no gens
* gens ni mica

#### Relacionats

* cap (coses comptables)

#### Traduccions

* Anglès: not at all $^{(en)}$
* Castellà: nada $^{(es)}$
* Francès: nullement $^{(fr)}$, pas du tout $^{(fr)}$
* Italià: affatto $^{(it)}$
* Anglès: any $^{(en)}$
* Castellà: un poco $^{(es)}$, algo $^{(es)}$
* Francès: un peu $^{(fr)}$
* Italià: un po' $^{(it)}$

### Nom

gens m. pl.
* Forma plural de gen.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Francès

   * Pronúncia: /ʒɑ̃/

### Nom

gens m. f. ‎(plurale tantum)
* gent

## Llatí

   * Pronúncia: /ɡɛns/
   * Etimologia: De l'arrel protoindoeuropea ǵenh₁- («enerar»)

### Nom

gēns f. ‎(genitiu gentis)
* família
* tribu, clan

#### Declinació

3a declinació -, -is (tema i) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | gēns | gentēs |
| Vocatiu | gēns | gentēs |
| Acusatiu | gentem | gentēs |
| Genitiu | gentis | gentium |
| Datiu | gentī | gentibus |
| Ablatiu | gente | gentibus |

#### Derivats

* genticus
* gentilīcius
* gentīlis
* gentīlitās