# net
## Català

   * Pronúncia: (adjectiu, adverbi)
       Oriental: central /ˈnɛt/ balear /ˈnət/, /ˈnɛt/ Occidental: /ˈnet/
   * Rimes: -ɛt
   * Pronúncia: (nom) /ˈnet/
   * Rimes: -et
   * Etimologia: Adjectiu, adverbi: del llatí *nittus, de nitidus, segle XIII. Doblet de nèdol amb una evolució fonètica diferent, i del cultisme nítid.
   * Etimologia: Nom: masculí de neta, del baix llatí nepta, de neptis, segle XIII.

### Adjectiu

net m. ‎(femení neta, plural masculí nets, plural femení netes)
* Sense brutícia, polit, netejat.
    El vidre de la finestra ha quedat net.
    Net com una patena: molt net.
    Passar-ho a net: fer una còpia per presentar, oposada a l'esborrany o còpia en brut.
* Sense deduccions, despeses, derivats.
    El total net ascendeix a 100 euros.
    Pes net: pes només del producte.
* Sense armes, sense antecedents judicials, sense passat criminal, sense estar en possessió d'estupefaents o d'indicis delictius.
    Van procedir a escorcollar-lo, però el van trobar net.
    Fer net: començar de zero.
* Sense vilesa, clar.
    «Sabia que en Bernat duia un negoci no gaire net, encara que la gent que la voltava li ho volia amagar.» (Maria-Antònia Oliver, Cròniques de la molt anomenada ciutat de Montcarrà, 1972)
* (argot casteller) Es diu d'un castell que es construeix sense pinya, o sense folre o manilles quan normalment n'hi hauria.

#### Sinònims

* clar, nítid, transparent, polit
* endreçat, ordenat
* immaculat, impol·lut
* líquid (guanys)
* precís

#### Antònims

* brut, tacat, emmerdat (vulgar)

#### Derivats

* netejar
* netedat

#### Traduccions

* Afrikaans: skoon $^{(af)}$
* Albanès: i pastër $^{(sq)}$
* Alemany: sauber $^{(de)}$
* Anglès: clean $^{(en)}$
* Àrab: نَظِيف‎ $^{(ar)}$
* Armeni: մաքուր $^{(hy)}$ ‎(makur)
* Àzeri: təmiz $^{(az)}$
* Basc: garbi $^{(eu)}$
* Belarús: чы́сты $^{(be)}$ ‎(txisti)
* Bengalí: সাফ $^{(bn)}$
* Búlgar: чист $^{(bg)}$ ‎(txist)
* Castellà: limpio $^{(es)}$ m.
* Coreà: 깨끗하다 $^{(ko)}$ ‎(kkaekkeuthada)
* Danès: ren $^{(da)}$
* Eslovac: čistý $^{(sk)}$
* Eslovè: čist $^{(sl)}$
* Estonià: puhas $^{(et)}$
* Feroès: reinur $^{(fo)}$
* Finès: puhdas $^{(fi)}$
* Francès: net $^{(fr)}$ m., propre $^{(fr)}$
* Friülà: net $^{(fur)}$
* Gallec: limpo $^{(gl)}$
* Gal·lès: glân $^{(cy)}$
* Georgià: სუფთა $^{(ka)}$ ‎(supta)
* Grec: καθαρός $^{(el)}$ ‎(katharós)
* Grec antic: καθαρός $^{(grc)}$ ‎(katharós)
* Hindi: साफ़ $^{(hi)}$
* Hongarès: tiszta $^{(hu)}$
* Ídix: ריין‎ $^{(yi)}$
* Ido: neta $^{(io)}$
* Irlandès: glan $^{(ga)}$
* Islandès: hreinn $^{(is)}$
* Italià: pulito $^{(it)}$
* Japonès: 清い $^{(ja)}$
* Kazakh: таза $^{(kk)}$ ‎(taza)
* Kirguís: аруу $^{(ky)}$ ‎(aruu)
* Letó: tirs $^{(lv)}$
* Lituà: švarus $^{(lt)}$
* Llatí: purus $^{(la)}$, mundus $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: NET $^{(csc)}$
* Luxemburguès: propper $^{(lb)}$
* Macedoni: чист $^{(mk)}$
* Maltès: nadif $^{(mt)}$
* Maori: ma $^{(mi)}$
* Mongol: цэвэр $^{(mn)}$
* Neerlandès: schoon $^{(nl)}$
* Nepalès: सफा $^{(ne)}$
* Occità: net $^{(oc)}$
* Persa: پاک‎ $^{(fa)}$
* Polonès: czysty $^{(pl)}$
* Portuguès: limpo $^{(pt)}$
* Quítxua: llimphu $^{(qu)}$
* Romanès: curat $^{(ro)}$
* Rus: чи́стый $^{(ru)}$ ‎(txisti)
* Serbocroat: чист $^{(sh)}$, čist $^{(sh)}$
* Sicilià: pulitu $^{(scn)}$
* Suahili: safi $^{(sw)}$
* Suec: ren $^{(sv)}$
* Tagal: malinis $^{(tl)}$
* Tahitià: mā $^{(ty)}$
* Tai: สะอาด $^{(th)}$
* Tàtar: таза $^{(tt)}$
* Turc: temiz $^{(tr)}$
* Txec: čistý $^{(cs)}$
* Urdú: صاف‎ $^{(ur)}$
* Uzbek: toza $^{(uz)}$
* Vènet: neto $^{(vec)}$
* Vietnamita: sạch sẽ $^{(vi)}$
* Xinès: 乾淨 $^{(zh)}$ ‎(干净, qiánjìng)
* Alemany: netto $^{(de)}$
* Anglès: net $^{(en)}$
* Basc: garbi $^{(eu)}$
* Castellà: neto $^{(es)}$ m.
* Danès: netto $^{(da)}$
* Francès: net $^{(fr)}$ m.
* Castellà: limpio $^{(es)}$ m.

### Adverbi

net
* Netament, clar i sense confusió.
    «Van fer una aposta clara per un model de joventut que jugués net, amb valors cristians, que parlés un català actual però correcte.» (Jordi Riera Pujal, Tres revistes infantils en català en ple franquisme, 2016)

### Nom

net m. ‎(plural nets, femení neta)
* Fill del fill o de la filla.

#### Variants

* nét (grafia obsoleta)

#### Antònims

* avi

#### Relacionats

* netastre
| | | Polítics | Polítics | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis |
| | | Polítics | Polítics | Línia recta | Línia col·lateral | Línia col·lateral | Línia col·lateral | Línia col·lateral |
| Antecedents | -5 | | | quadravi (m) quadràvia (f) |
| Antecedents | -4 | | | rebesavi (m) rebesàvia (f) | quadrioncle (m) quadritia (f) |
| Antecedents | -3 | | | besavi (m) besàvia (f) | rebesoncle (m) rebestia (f) | rebesoncles valencians | rebesoncles valencians segons |
| Antecedents | -2 | | ressogre (m) ressogra (f) | avis: - avi (m) - àvia (f) | besoncle (m) bestia (f) | besoncles valencians | besoncles valencians segons |
| Antecedents | -1 | cononcle (m) contia (f) | sogres: - sogre (m) - sogra (f) | pares: - pare (m) - mare (f) | oncle (m) tia (f) | oncle valencià (m) tia valenciana (f) | oncles valencians segons |
| | 0 | cunyat (m) cunyada (f) | cònjuge: - marit (m) - muller (f) | si mateix | germà (m) germana (f) | cosí (germà) (m) cosina (germana) (f) | cosí prim (m) cosina prima (f) | cosí tercer (m) cosina tercera (f) |
| Descendents | +1 | | gendre (m) nora (f) | fills: - fill (m) - filla (f) | nebot (m) neboda (f) | nebot valencià (m) neboda valenciana (f) | nebots valencians segons |
| Descendents | +2 | | | nets: - net (m) - neta (f) | besnebot (m) besneboda (f) | renebots valencians |
| Descendents | +3 | | | besnet (m) besneta (f) | rebesnebot (m) rebesneboda (f) | rebesnebots valencians |
| Descendents | +4 | | | rebesnet (m) rebesneta (f) | quadrinebot (m) quadrineboda (f) | quadrinebots valencians |
| Descendents | +5 | | | quadrinet (m) quadrineta (f) | nebots cinquens | nebots cinquens valencians |

#### Traduccions

* Alemany: Enkel $^{(de)}$
* Anglès: grandson $^{(en)}$
* Àrab: حَفِيد‎ $^{(ar)}$ m.
* Asturià: nietu $^{(ast)}$
* Búlgar: внук $^{(bg)}$ m. ‎(vnuk)
* Castellà: nieto $^{(es)}$
* Danès: sønnesøn $^{(da)}$ c.
* Eslovac: vnuk $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: vnuk $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: nepo $^{(eo)}$
* Estonià: pojapoeg $^{(et)}$
* Francès: petit-fils $^{(fr)}$
* Friülà: nevôt $^{(fur)}$
* Gallec: neto $^{(gl)}$
* Gal·lès: ŵyr $^{(cy)}$ m.
* Georgià: შვილიშვილი $^{(ka)}$ ‎(xvilíxvili)
* Grec: εγγονός $^{(el)}$ m. ‎(engonós)
* Hebreu: נֶכֶד $^{(he)}$ m.
* Irlandès: ó $^{(ga)}$ m., mac $^{(ga)}$ m.
* Islandès: sonarsonur $^{(is)}$ m.
* Italià: nipote $^{(it)}$ m.
* Llatí: nepos $^{(la)}$ m.
* Llengua de signes catalana: NÉT $^{(csc)}$
* Macedoni: внук $^{(mk)}$ m.
* Neerlandès: kleinzoon $^{(nl)}$ m.
* Noruec: sønnesønn $^{(no)}$ m.
* Occità: felen $^{(oc)}$ m.
* Persa: نوه‎ $^{(fa)}$
* Polonès: wnuk $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: neto $^{(pt)}$ m.
* Romanès: nepot $^{(ro)}$ m.
* Rus: внук $^{(ru)}$ m. ‎(vnuk)
* Sànscrit: पौत्र $^{(sa)}$ m.
* Sard: nabodi $^{(sc)}$
* Serbocroat: унук $^{(sh)}$ m., unuk $^{(sh)}$
* Sicilià: niputi $^{(scn)}$ m.
* Suec: sonson $^{(sv)}$ c.
* Tàtar: онык $^{(tt)}$
* Turc: torun $^{(tr)}$
* Xinès: 孫子 $^{(zh)}$ ‎(孙子, sūnzǐ)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: ten $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: net

## Anglès

   * Pronúncia: /nɛt/ àudio (EUA)

### Adjectiu

net ‎(no comparable)
* net (sense deduccions)
    Net weight ― Pes net

### Interjecció

net
* (tennis, tennis de taula) xarxa

### Nom

net ‎(plural nets)
* xarxa, malla

#### Sinònims

* cord
* (xarxa de protecció) backstop, screen, goal net

### Verb

net ‎(3a persona singular present nets, gerundi netting, passat i participi netted)
* Caçar amb una xarxa.
* Instal·lar una xarxa.

## Basc
### Adverbi

net
* completament, molt

## Francès
### Adjectiu

net m. ‎(femení nette, plural masculí nets, plural femení nettes)
* net

## Occità

   * Pronúncia: /net/

### Nom

net f. ‎(plural nets)
* (aranès) forma alternativa de nuèit ‎(«nit»)