OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# tronc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈtɾoŋ/, balear /ˈtɾoŋk/ Occidental: nord-occidental /ˈtɾoŋ/ valencià /ˈtɾoŋk/, /ˈtɾoŋ/
   * Rimes: -oŋk
   * Etimologia: De l'adjectiu llatí trǔncus ‎(«tallat, mutilat») i més endavant també en llatí «tronc d'un arbre», segle XIV.

### Nom

tronc m. ‎(plural troncs)
* (botànica) Part dels arbres entre l'arrel i la copa, equivalent a la tija d'altres vegetals.
* (anatomia) Part del cos entre les extremitats i el cap.
* Centre d'una disciplina o organització.
* (argot casteller) Part vertical central d'un castell per sota del pom de dalt.

#### Traduccions

* Alemany: Stamm $^{(de)}$ m.
* Anglès: trunk $^{(en)}$
* Castellà: tronco $^{(es)}$
* Eslovac: kmeň $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: deblo $^{(sl)}$ n.
* Esperanto: trunko $^{(eo)}$
* Francès: tronc $^{(fr)}$
* Friülà: tronc $^{(fur)}$
* Gallec: tronco $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: boncyff $^{(cy)}$ m.
* Georgià: ტანი $^{(ka)}$ ‎(tani)
* Grec: κορμός $^{(el)}$ m. ‎(kormós)
* Hindi: तना $^{(hi)}$ m.
* Irlandès: stoc $^{(ga)}$ m.
* Italià: tronco $^{(it)}$
* Japonès: 幹 $^{(ja)}$
* Kurd: qurm $^{(ku)}$
* Llatí: truncus $^{(la)}$ m.
* Noruec: stamme $^{(no)}$ m.
* Occità: tronc $^{(oc)}$ m.
* Persa: تنه $^{(fa)}$
* Polonès: pień $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: tronco $^{(pt)}$ m.
* Quítxua: kurku $^{(qu)}$
* Romanès: trunchi $^{(ro)}$ n.
* Rus: ствол $^{(ru)}$ m. ‎(stvol)
* Serbocroat: дебло $^{(sh)}$, deblo $^{(sh)}$ n.
* Sicilià: truncu $^{(scn)}$ m.
* Suec: stam $^{(sv)}$ c.
* Tai: ต้น $^{(th)}$
* Turc: gövde $^{(tr)}$
* Txec: kmen $^{(cs)}$ m.
* Uzbek: tana $^{(uz)}$
* Való: buk $^{(wa)}$ m.
* Vietnamita: thân cây $^{(vi)}$
* Xinès: 樹幹 $^{(zh)}$ ‎(树干, shùgàn)
* Alemany: Torso $^{(de)}$ m.
* Anglès: torso $^{(en)}$
* Àrab: جِسْم‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: իրան $^{(hy)}$ ‎(iran)
* Belarús: ту́лава $^{(be)}$ n. ‎(túlava)
* Bretó: kef $^{(br)}$ m.
* Búlgar: ту́ловище $^{(bg)}$ n. ‎(túlovixte)
* Danès: overkrop $^{(da)}$ c.
* Esperanto: torso $^{(eo)}$
* Estonià: kere $^{(et)}$
* Finès: vartalo $^{(fi)}$
* Francès: torse $^{(fr)}$ m.
* Gallec: tronco $^{(gl)}$ m.
* Georgià: ტანი $^{(ka)}$ ‎(tani)
* Grec: κορμός $^{(el)}$ m. ‎(kormós)
* Hebreu: גֵּו $^{(he)}$ m.
* Hindi: धड़ $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: törzs $^{(hu)}$
* Islandès: búkur $^{(is)}$ m.
* Neerlandès: torso $^{(nl)}$
* Txec: trup $^{(cs)}$ m.
* Xinès: 軀幹 $^{(zh)}$ ‎(躯干, qūgàn)

### Verb

tronc
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de troncar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# trop
## Català

   * Pronúncia: /ˈtɾɔp/
   * Rimes: -ɔp
   * Etimologia: Del llatí tropus, del grec antic τρóπος ‎(trópos), segle XVI.

### Nom

trop m. ‎(plural trops)
* Figura retòrica de caràcter semàntic quan s’usa un mot amb una significació que no és la pròpia.

#### Hipònims

* antonomàsia, metàfora, metonímia, sinècdoque

#### Traduccions

* Anglès: trope $^{(en)}$
* Castellà: tropo $^{(es)}$
* Francès: trope $^{(fr)}$ m.
* Italià: tropo $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: port $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DECat

## Català antic

   * Etimologia: De l'occità antic trop (actual tròp), del llatí *troppus ‎(«ramat, excés»), del fràncic *þorp ‎(«aplec, assemblea»).

### Adverbi

trop
* molt, massa
    «Lo camarlench dix al cardenal que ço que el havia dit sseria trop greu de adur a fi e que seria trop de gran messió a precurar aquell negoci.» (Ramon Llull, Romanç d'Evast e Blaquerna, 1283)
    «Tempransa és virtut qui stà en mig de dos vicis: la ·I· vici és peccat per massa granea, l' altre és peccat per massa poca quantitat. E per aysò, entre trop e poc cové star tempransa.» (Llibre de l'orde de cavalleria, s. XV)

#### Derivats

* tropell

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo, DTCA, CIVAL

## Francès

   * Etimologia: Del llatí *troppus, del fràncic *þorp ‎(«aplec, assemblea»).

### Adverbi

trop
* massa
    C'est trop grand pour moi. ― És massa gran per a mi.
* (col·loquial) Emprat com a intensificador, molt
    Il est trop mignon. ― És molt maco.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: port $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Dictionnaire Larousse Français sobre trop
# tros
## Català

   * Pronúncia: /ˈtɾɔs/
   * Rimes: -ɔs
   * Etimologia: D'origen incert, segle XIII. Potser de l’occità antic tors (actual tros), del llatí thyrsus ‎(«tija»). La transposició va ser paral·lela a trossar i destrossar, verbs que van influir en l’evolució semàntica de «fragment de tija» al resultat de «trosseig o destrossa». Possible doblet de tors via l’italià.

### Nom

tros m. ‎(plural trossos)
* Part, porció d'un tot.
* Àrea de cultiu, típicament petita, en la que hom hi treballa, normalment com a afició.

#### Variants

* troç

#### Sinònims

* bocí, gota, mica, àtom
* engruna, fragment, mica, part, partícula, pessic, poc, xic
* fragment, tall

#### Derivats

* trossejar
* destrossar

#### Compostos i expressions

* ser un tros de pa = ser molt bona persona

#### Descendents

* Castellà: trozo
* Portuguès: troço

#### Traduccions

* Afrikaans: stuk $^{(af)}$
* Albanès: copë $^{(sq)}$
* Alemany: Stück $^{(de)}$ n.
* Anglès: piece $^{(en)}$, bit $^{(en)}$, slice $^{(en)}$
* Armeni: մաս $^{(hy)}$ ‎(mas)
* Búlgar: парче $^{(bg)}$ n. ‎(partxe)
* Castellà: trozo $^{(es)}$ m., pedazo $^{(es)}$ m.
* Danès: stykke $^{(da)}$ n.
* Eslovac: kus $^{(sk)}$ m., kúsok $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: peco $^{(eo)}$
* Feroès: stykki $^{(fo)}$ n.
* Finès: pala $^{(fi)}$
* Francès: morceau $^{(fr)}$ m.
* Georgià: ნატეხი $^{(ka)}$ ‎(nàtekhi)
* Grec: κομμάτι $^{(el)}$ n. ‎(kommati)
* Hongarès: darab $^{(hu)}$
* Italià: pezzo $^{(it)}$ m., fetta $^{(it)}$ f.
* Letó: gabals $^{(lv)}$ m.
* Lituà: gabalas $^{(lt)}$ m.
* Llatí: pars $^{(la)}$ f., fragmentum $^{(la)}$ n., fragmen $^{(la)}$ n.
* Neerlandès: stuk $^{(nl)}$ n.
* Noruec: stykke $^{(no)}$ n.
* Polonès: kawałek $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: pedaço $^{(pt)}$ m.
* Rus: кусо́к $^{(ru)}$ m. ‎(kussok)
* Suec: stycke $^{(sv)}$ n.
* Txec: kus $^{(cs)}$
* Xinès: 片 $^{(zh)}$ ‎(piàn)

### Verb

tros
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de trossar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: rost, rots, sort $^{(revers)}$, Sort $^{(revers)}$, tors

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DECat, Optimot
# trot
## Català

   * Pronúncia: /ˈtɾɔt/
   * Rimes: -ɔt
   * Etimologia: De trotar, segle XV.

### Nom

trot m. ‎(plural trots)
* Manera de caminar d’un quadrúpede avançant alternativament un parell de potes de cada costat.
* Manera de feinejar amb pressa però sense perdre el domini.

#### Derivats

* trotí

#### Relacionats

* Aire dels cavalls: pas, ambladura, trot, galop

#### Traduccions

* Anglès: trot $^{(en)}$
* Castellà: trote $^{(es)}$
* Francès: trot $^{(fr)}$
* Italià: trotto $^{(it)}$

### Verb

trot
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de trotar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: tort $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# truc
## Català

   * Pronúncia: /ˈtɾuk/
   * Rimes: -uk
   * Etimologia: De trucar i la desinència Ø, d’origen onomatopeic pels cops, segle XIV.

### Nom

truc m. ‎(plural trucs)
* Acció enginyosa que aconsegueix un efecte insospitat.
* (billar) Acció i efecte d'una bola de topar amb una altra en el transcurs d'una partida.
* (bitlles catalanes) Element llançat amb la mà que consisteix en una bola de fusta, propi de la modalitat pallaresa.
* Joc de cartes jugat habitualment per parelles i en què cada bàndol intenta puntuar a través de dos jocs simultanis, el truc i l'envit.
* Un dels dos jocs que formen el joc de truc, consistent en guanyar dues bases de tres.
* (videojocs) Acció enginyosa en què, per mitjà de la introducció d'un codi amagat, el jugador aconsegueix accedir a continguts addicionals d'un videojoc o millorar les habilitats del seu personatge.
* trucada

#### Sinònims

* (bitlles catalanes) curro

#### Derivats

* retruc, retrucar
* trucar
* trucatge

#### Traduccions

* Alemany: Trick $^{(de)}$ f., List $^{(de)}$ f., Falle $^{(de)}$ f.
* Anglès: trick $^{(en)}$
* Castellà: truco $^{(es)}$ m.
* Danès: knep $^{(da)}$ n., trick $^{(da)}$ n.
* Estonià: vemp $^{(et)}$, temp $^{(et)}$, trikk $^{(et)}$
* Finès: temppu $^{(fi)}$
* Francès: tour $^{(fr)}$ m.
* Gallec: truco $^{(gl)}$ m.
* Grec antic: δόλος $^{(grc)}$ m. ‎(dólos)
* Hebreu: לַהֲטוּט‎ $^{(he)}$ m.
* Hongarès: trükk $^{(hu)}$, csíny $^{(hu)}$
* Japonès: 欺き $^{(ja)}$
* Llatí: dolus $^{(la)}$ m., sutela $^{(la)}$ f.
* Portuguès: truque $^{(pt)}$ m.
* Rus: обма́н $^{(ru)}$ m. ‎(obman)
* Suec: trick $^{(sv)}$ n., fint $^{(sv)}$ c.
* Txec: trik $^{(cs)}$ m., kouzlo $^{(cs)}$ n.
* Xinès: 詭計 $^{(zh)}$ ‎(诡计, guǐjì), 把戲 $^{(zh)}$ ‎(把戏, bǎxì)
* Castellà: golpe $^{(es)}$ m.
* Castellà: truque $^{(es)}$ m.
* Alemany: Cheat $^{(de)}$ m.
* Anglès: cheat $^{(en)}$
* Búlgar: измама $^{(bg)}$ f. ‎(izmama)
* Castellà: truco $^{(es)}$ m.
* Finès: huijaus $^{(fi)}$
* Francès: astuce $^{(fr)}$, triche $^{(fr)}$, truc $^{(fr)}$, cheat $^{(fr)}$ m.
* Hebreu: צ׳יט‎ $^{(he)}$ m.
* Hongarès: csalás $^{(hu)}$
* Islandès: svindl $^{(is)}$ n.
* Japonès: チート $^{(ja)}$ ‎(chīto)
* Polonès: cheat $^{(pl)}$ m., kod $^{(pl)}$ m., czit $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: batota $^{(pt)}$ f., trapaça $^{(pt)}$ f.
* Rus: чит $^{(ru)}$ m. ‎(txit)
* Xinès: 作弊碼 $^{(zh)}$ ‎(作弊码, zuòbìmǎ)

### Verb

truc
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de trucar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: curt $^{(revers)}$, turc

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* truc. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
* truc. Terminologia dels videojocs. Informació cedida per TERMCAT.

## Francès

   * Pronúncia: /tʁyk/

### Nom

truc m. ‎(plural trucs)
* truc
* (col·loquial) daixò, daixonses

#### Sinònims

* astuce, triche
# trui
## Català

   * Pronúncia: /ˈtɾuj/
   * Rimes: -uj

### Nom

trui m. ‎(plural truis)
* (mallorquí, col·loquial) Forma alternativa de trull.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: ritu, Tuïr
# trull
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈtɾuʎ/ balear /ˈtɾuʎ/, /ˈtɾuj/ Occidental: /ˈtɾuʎ/
   * Rimes: -uʎ
   * Etimologia: [1] Del llatí tardà *troclu(m), metàtesi del vulgar *torclu(m), síncope de torculum ‎(«premsa»), de torqueō ‎(«retorçar, esprémer»), segle XIII.
   * Etimologia: [2] Variant de traüll.

### Nom

trull m. ‎(plural trulls)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

### Nom

trull m. ‎(plural trulls)
* (mallorquí, menorquí) Renou i moviment fort d'activitat intensa.

#### Sinònims

* traüll, tràfec

### Verb

trull
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de trullar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# tsar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈtsar/ Occidental: nord-occidental /ˈtsar/, valencià /ˈsaɾ/
   * Rimes: -aɾ
   * Etimologia: Del rus царь ‎(tsar), del llatí Caesar ‎(«Cèsar»). Doblet de cèsar i de kàiser via l’alemany.

### Nom

tsar m. ‎(plural tsars, femení tsarina)
* Títol ostentat per diferents reis o emperadors d'Europa oriental, particularment búlgars i russos.
* (figuradament) Algú investit amb un gran poder o autoritat, un autòcrata.

#### Traduccions

* Anglès: tsar $^{(en)}$
* Castellà: zar $^{(es)}$ m.
* Francès: tsar $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: arts, sart, tars

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Anglès

   * Etimologia: Del rus царь ‎(tsar).

### Nom

tsar ‎(plural tsars)
* tsar

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: arts, rats, sart, star, tars
# trust
## Català

   * Pronúncia: /ˈtɾust/
   * Rimes: -ust
   * Etimologia: De l'anglès nord-americà trust ‎(«company»).

### Nom

trust m. ‎(plural trusts o trustos)
* Fusió d'empreses del mateix sector però que participaven en diferents fases en la fabricació del producte.

#### Traduccions

* Anglès: trust $^{(en)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: turts

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# tuc
## Català

   * Pronúncia: /ˈtuk/
   * Rimes: -uk
   * Etimologia: D'origen incert.

### Nom

tuc m. ‎(plural tucs)
* (Pallars, Ribagorça) cim
    O en tuc de neu, jo retrob el paratge [...] («Sol i de dol», J.V. Foix)

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# tub
## Català

   * Pronúncia: /ˈtup/
   * Rimes: -up
   * Etimologia: Del llatí tŭbus, segle XIX.

### Nom

tub m. ‎(plural tubs)
* Cilindre més llarg que ample, emprat generalment per a canalitzar líquids.

#### Compostos i expressions

* tub d'assaig: Tub emprat per a fer experiments químics.
* tub digestiu: Tot l'espai que recorren els aliments des de la boca fins a l'anus.

#### Derivats

* intubar

#### Traduccions

* Albanès: tub $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Tube $^{(de)}$ f., Rohr $^{(de)}$ n., Röhre $^{(de)}$ f.
* Anglès: tube $^{(en)}$, pipe $^{(en)}$
* Àrab: أُنْبُوبَة‎ $^{(ar)}$ f.
* Armeni: խողովակ $^{(hy)}$ ‎(khokhovak)
* Asturià: tubu $^{(ast)}$ m.
* Castellà: tubo $^{(es)}$
* Coreà: 관 $^{(ko)}$ ‎(gwan)
* Eslovac: rura $^{(sk)}$ f., trubica $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: cev $^{(sl)}$ f.
* Finès: tuubi $^{(fi)}$
* Francès: tube $^{(fr)}$
* Friülà: tubul $^{(fur)}$ m.
* Gallec: tubo $^{(gl)}$ m.
* Grec: σωλήνας $^{(el)}$ m. ‎(solinas)
* Grec antic: σωλήν $^{(grc)}$ m. ‎(sōlḗn)
* Hebreu: שְׁפוֹפֶרֶת‎ $^{(he)}$ f.
* Indonesi: tabung $^{(id)}$
* Italià: tubo $^{(it)}$
* Japonès: 管 $^{(ja)}$
* Mongol: хоолой $^{(mn)}$
* Neerlandès: buis $^{(nl)}$ f.
* Polonès: tuba $^{(pl)}$ f., rura $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: tubo $^{(pt)}$ m.
* Romanès: tub $^{(ro)}$ n.
* Rus: тю́бик $^{(ru)}$ m. ‎(tiúbik), тру́бка $^{(ru)}$ f. ‎(trubka)
* Serbocroat: цијев $^{(sh)}$ f. (ciríl·lic), cijev $^{(sh)}$ f. (llatí)
* Suahili: tyubu $^{(sw)}$, mrija $^{(sw)}$
* Tadjik: қубур $^{(tg)}$, лула $^{(tg)}$
* Tai: หลอด $^{(th)}$
* Telugu: నాళిక $^{(te)}$
* Txec: roura $^{(cs)}$ f., trubka $^{(cs)}$ f.
* Vietnamita: ống $^{(vi)}$
* Xinès: 管 $^{(zh)}$ ‎(guǎn), 筒 $^{(zh)}$ ‎(tǒng)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: but $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# tuf
## Català

   * Pronúncia: /ˈtuf/
   * Rimes: -uf
   * Etimologia: Del llatí vulgar *tūfus, clàssic typhus, del grec antic τύφω ‎(týphō, «emanar vapor, fumejar»), segle XIX.

### Nom

tuf m. ‎(plural tufs)
* Tipus de material rocós, d'origen volcànic, que tallat en forma de blocs es fa servir en la construcció.
* Olor desagradable, com la que fan certs cossos en fermentació o en descomposició.

#### Variants

* estuf (incorrecte)

#### Sinònims

* (olor desagradable) bravada, pudor

#### Derivats

* tufejar

#### Traduccions

* Anglès: tuff $^{(en)}$
* Castellà: toba $^{(es)}$
* Francès: tuf $^{(fr)}$
* Italià: tufo $^{(it)}$
* Anglès: stink $^{(en)}$
* Castellà: tufo $^{(es)}$
* Francès: puanteur $^{(fr)}$
* Italià: tanfo $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# turt
## Català

   * Pronúncia: /ˈturt/
   * Rimes: -uɾt

### Nom

turt m. ‎(plural turts)
* (septentrional) Forma alternativa de tord.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* turt. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# tutti-frutti
## Català

   * Pronúncia: /ˌtu.tiˈfɾu.ti/
   * Rimes: -uti
   * Etimologia: Variat amb guionet en manlleus no adaptats.

### Nom

tutti-frutti m. ‎(plural invariable)
* Forma alternativa de tutti frutti.

### Miscel·lània

* Síl·labes: tut·ti·frut·ti (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC
# un-dos
## Català
### Nom

un-dos m.
* (esports de pilota) paret

### Miscel·lània

* Síl·labes: un·dos (2)

### Vegeu també

* un-dos. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# unt
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈun/ balear /ˈunt/, /ˈun/ Occidental: nord-occidental /ˈun/ valencià /ˈunt/, /ˈun/
   * Rimes: -unt
   * Homòfon: un
   * Etimologia: Del llatí unctum.

### Nom

unt m. ‎(plural unts)
* (antic) untet, untura

### Verb

unt
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de untar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: nut

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DCVB
# urc
## Català

   * Pronúncia: /ˈurk/
   * Rimes: -uɾk
   * Etimologia: Del català antic urt, de urtar i la desinència Ø, amb variant aürtar ‎(«topar amb algú»), segle XX.

### Nom

urc m. ‎(plural urcs)
* Orgull, altivesa, arrogància.
* Vigor, força.
    Aquesta gent tenaç, que fa negocis / i que els defensa amb urc (Miquel Martí i Pol, Vint-i-set poemes en tres temps).

#### Traduccions

* Castellà: lozanía $^{(es)}$, gallardía $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: cru $^{(alfagrama)}$, cur, ruc

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# hobby
## Català

   * Pronúncia: /ˈhɔ.βi/
   * Rimes: -ɔbi
   * Etimologia: Manlleu de l’anglès hobby.

### Nom

hobby m. ‎(plural hobbies)
* Passatemps o activitat d’oci practicat com a afició.

#### Sinònims

* passatemps
* afició

#### Traduccions

* Anglès: hobby $^{(en)}$
* Castellà: hobby $^{(es)}$
* Francès: hobby $^{(fr)}$
* Italià: hobby $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: hob·by (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DNV, GDLC

## Anglès

   * Pronúncia: RU /ˈhɒ.bi/, EUA /ˈhɑ.bi/
   * Etimologia: Reducció de hobbyhorse, originalment poni ‎(«cavall petit»), després «cavall de joguina» o «cavall de cartó», reduït com a «passatemps preferit» amb la connotació «d’activitat sense cap propòsit concret».

### Nom

hobby ‎(plural hobbies)
* hobby
# val
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbaɫ/, balear /ˈvaɫ/ Occidental: nord-occidental /ˈbaɫ/ valencià /ˈvaɫ/, /ˈbaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: Del verb valer.

### Nom

val m. ‎(plural vals)
* (pilota valenciana) Tercer punt guanyat en un joc per un jugador o un equip.

#### Relacionats

* quaranta (tennis)

#### Traduccions

* Castellà: val $^{(es)}$

### Verb

val
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de valer.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb valer.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* val. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Català antic
### Verb

val
* tercera persona singular (él, eyl, ell) del present d'indicatiu de valer
* segona persona singular (tu) de l'imperatiu de valer

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈbal/
   * Rimes: -al

### Nom

val m. ‎(plural vales)
* (pilota valenciana) val

### Vegeu també

* val. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# vals
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbaɫs/, balear /ˈvaɫs/ Occidental: nord-occidental /ˈbaɫs/ valencià /ˈvaɫs/, /ˈbaɫs/
   * Rimes: -als
   * Homòfon: balç
   * Etimologia: Del francès valse provinent de l'alemany Waltz.

### Nom

vals m. ‎(plural valsos)
* Ball de saló i dansa popular executat per parelles que avancen fent voltes en una figura de sis passos.
* Música de tres temps en compàs de tres per quatre.

#### Traduccions

* Alemany: Walzer $^{(de)}$
* Anglès: waltz $^{(en)}$
* Castellà: vals $^{(es)}$
* Francès: valse $^{(fr)}$
* Italià: valzer $^{(it)}$

### Nom

vals m. pl.
* Forma plural de val.

### Verb

vals
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de valer.
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de valsar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: salv

## Català antic
### Verb

vals
* segona persona singular (tu) del present d'indicatiu de valer

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈba(l)s/, meridional /ˈba(l)h/
       Americà: alt /ˈbals/, baix /ˈba(l)h/, austral /ˈba(l)s/
   * Rimes: -als
   * Etimologia: Del francès valse, de l'alemany Walzer.

### Nom

vals m. ‎(plural valses)
* vals

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre vals
# vas
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbas/, balear /ˈvas/ Occidental: nord-occidental /ˈbas/ valencià /ˈvas/, /ˈbas/
   * Rimes: -as
   * Homòfon: bas
   * Etimologia: Nom: del llatí vāsum, variant de vās, segle XIV.
   * Etimologia: Verb: del llatí *vās, reducció de vādis, del verb vādō.

### Nom

vas m. ‎(plural vasos)
* Recipient per a líquids.
* (dialectal central, nord-occidental) got
* (alguerès) gerro

#### Hipònims

* got

#### Traduccions

* Anglès: vase $^{(en)}$
* Castellà: vaso $^{(es)}$ m.
* Francès: vase $^{(fr)}$ m.

### Verb

vas
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de anar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: avs

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Anglès
### Nom

vas ‎(plural vasa)
* (anatomia) vas

### Vegeu també

* vas. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈbas/, meridional /ˈbah/
       Americà: alt /ˈbas/, baix /ˈbah/, austral /ˈbas/
   * Rimes: -as

### Verb

vas
* segona persona del singular (tú, vos) del present d’indicatiu del verb ir

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

## Llatí

   * Pronúncia: /waːs/
   * Etimologia: Segons Lewis i Short emparentat etimològicament amb el grec antic εἷμα ‎(heîma, «equipament»), cognat de l’anglès ware.
   * Etimologia: De l'indoeuropeu *vadh («promesa»), que va donar en alemany Wette ‎(«aposta») i en anglès antic wedd («contracte, compromís»).

### Nom

vās n. ‎(genitiu vāsis)
* equipament
    Ille ex Siciliā jam castra commoverat et vasa collegerat.(afegiu la traducció en català)
* recipient
* utensili domèstic, parament de la llar

#### Declinació

3a declinació -, -is (tema cons.) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | vās | vāsa |
| Vocatiu | vās | vāsa |
| Acusatiu | vās | vāsa |
| Genitiu | vāsis | vāsum |
| Datiu | vāsī | vāsibus |
| Ablatiu | vāse | vāsibus |

#### Variants

* vāsum

### Nom

vas m. ‎(genitiu vadis)
* fiança
    Vades deserereNo pagar la fiança, o no comparèixer davant la justícia.

#### Declinació

3a declinació -, -is (tema cons.) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | vas | vadēs |
| Vocatiu | vas | vadēs |
| Acusatiu | vadem | vadēs |
| Genitiu | vadis | vadum |
| Datiu | vadī | vadibus |
| Ablatiu | vade | vadibus |

### Vegeu també

* ↑ Charlton T. Lewis; Charles Short, A Latin Dictionary, Clarendon Press, Oxford, 1879, vas
* ↑ Charlton T. Lewis; Charles Short, A Latin Dictionary, Clarendon Press, Oxford, 1879, vās
* ↑ Julius Pokorny, Indogermanisches etymologisches Wörterbuch, 1959 vadh
# vel
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbɛɫ/ balear /ˈvəɫ/, /ˈvɛɫ/ Occidental: nord-occidental /ˈbɛɫ/ valencià /ˈvɛɫ/, /ˈbɛɫ/
   * Rimes: -ɛl
   * Homòfon: bel
   * Etimologia: Del llatí velum, segle XIV.

### Nom

vel m. ‎(plural vels)
* Peça de tela que serveix per a ocultar el rostre o alguna altra part del cos.
* (figurat) Allò que impedeix veure quelcom.

#### Traduccions

* Castellà: velo $^{(es)}$ m.

### Verb

vel
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de velar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: lev $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Afrikaans
### Nom

vel
* pell

## Islandès
### Adverbi

vel
* bé

## Llatí
### Conjunció

vel
* o, o bé
# husky
## Català

   * Pronúncia: /ˈhus.ki/
   * Etimologia: Manlleu de l’anglès husky, originalment «esquimal».

### Nom

husky m.
* Gos àrtic utilitzat originalment com a gos de tir de trineus.

#### Traduccions

* Anglès: husky $^{(en)}$
* Francès: husky $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: hus·ky (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC, Termcat