OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# frammentariamente
## Italià

   * Pronúncia: /fram.menˌta.rjaˈmen.te/
   * Etimologia: De frammentario i el sufix -mente.

### Adverbi

frammentariamente
* fragmentàriament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fram·men·ta·ria·mén·te (6)
# frames per second
## Anglès
### Nom

frames per second
* (videojocs) fotogrames per segon

#### Sinònims

* frame rate
* FPS
* fps

### Vegeu també

* frames per second. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# framgångsrik
## Suec

   * Etimologia: De framgång ‎(«èxit»), l'infix -s- i el sufix -rik.

### Adjectiu

framgångsrik ‎(comparatiu framgångsrikare, superlatiu framgångsrikast)
* exitós

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada framgångsrik al Svenska Akademiens ordbok.
* Per a més informació vegeu l'entrada framgångsrik al Svenska Akademiens ordlista.
* Per a més informació vegeu l'entrada framgångsrik al Svensk ordbok.
# frames
## Anglès
### Nom

frames
* forma plural de frame

## Francès
### Nom

frames m. pl.
* forma plural de frame
# franc albir
## Català
### Nom

franc albir m. ‎(plural francs albirs)
* (filosofia) Facultat de decidir segons la pròpia voluntat, sense predeterminació.

#### Sinònims

* lliure albir
* franc arbitri, lliure arbitri

#### Traduccions

* Anglès: free will $^{(en)}$
* Castellà: libre albedrío $^{(es)}$
* Francès: libre arbitre $^{(fr)}$
* Italià: libero arbitrio $^{(it)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
# frammentazione
## Italià

   * Pronúncia: /fram.men.tatˈt͡sjoː.ne/

### Nom

frammentazione f. ‎(plural frammentazioni)
* fragmentació

### Miscel·lània

* Síl·labes: fram·men·ta·zió·ne (5)
# frammentazioni
## Italià

   * Pronúncia: /fram.men.tatˈt͡sjoː.ni/

### Nom

frammentazioni f. pl.
* forma plural de frammentazione
# fotoraportadoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /fo.to.ra.porˈta.doj/

### Nom

fotoraportadoj
* forma plural de fotoraportado
# fotoraportado
## Esperanto

   * Pronúncia: /fo.to.ra.porˈta.do/
   * Etimologia: Del prefix foto- i raportado.

### Nom

fotoraportado ‎(acusatiu fotoraportadon, plural fotoraportadoj, plural acusatiu fotoraportadojn)
* fotoperiodisme
# fotos
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfo.tus/, occidental /ˈfo.tos/

### Nom

fotos f. pl.
* Forma plural de foto.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·tos (2)

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfo.tos/, meridional /ˈfo.toh/
       Americà: alt /ˈfo.t(o)s/, baix /ˈfo.toh/, austral /ˈfo.tos/
   * Rimes: -otos

### Nom

fotos f. pl.
* forma plural de foto

### Nom

fotos m. pl.
* forma plural de foto

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·tos (2)
* Anagrama: tofos
# fotoraportadon
## Esperanto

   * Pronúncia: /fo.to.ra.porˈta.don/

### Nom

fotoraportadon
* acusatiu de fotoraportado
# fotosyntes
## Suec

   * Etimologia: Del prefix foto- i syntes ‎(«síntesi»).

### Nom

fotosyntes c. (plural indefinit fotosynteser, plural definit fotosynteserna)
* (biologia) fotosíntesi

#### Derivats

* fotosyntetisk
# fotoraportadojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /fo.to.ra.porˈta.dojn/

### Nom

fotoraportadojn
* acusatiu plural de fotoraportado
# fotosintètic
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌfo.tu.sinˈtɛ.tik/ balear /ˌfo.to.sinˈtɛ.tik/, /ˌfo.tu.sinˈtɛ.tik/ Occidental: /ˌfo.to.sinˈtɛ.tik/
   * Rimes: -ɛtik
   * Etimologia: De fotosíntesi i el sufix -ic.

### Adjectiu

fotosintètic m. ‎(femení fotosintètica, plural masculí fotosintètics, plural femení fotosintètiques)
* Relatiu o pertanyent a la fotosíntesi.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·to·sin·tè·tic (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# filogenética
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fi.lo.xeˈne.ti.ka/, meridional /fi.lo.heˈne.ti.ka/
       Americà: alt /fi.lo.xeˈne.t(i).ka/, baix /fi.lo.heˈne.ti.ka/, austral /fi.lo.xeˈne.ti.ka/
   * Rimes: -etika

### Adjectiu

filogenética f. ‎(plural filogenéticas)
* forma femenina de filogenético
# filologia
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fi.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ balear /fi.ɫo.ɫoˈʒi.ə/, /fi.ɫu.ɫuˈʒi.ə/ Occidental: nord-occidental /fi.ɫo.ɫoˈʒi.a/, valencià /fi.ɫo.ɫoˈd͡ʒi.a/
   * Rimes: -ia
   * Etimologia: Del prefix filo- i el sufix -logia, segle XIX.

### Nom

filologia f. ‎(plural filologies)
* Estudi d'una llengua o d'un conjunt d'aquestes i de la seva literatura basant-se en els seus texts.
* Coneixença de filologia clàssica.
    «Hi ha humanistes que s'ignoren: són aquells que, sense gaire filologia, no poden reprimir el voler de formar-se i transformar-se.» (Joan Estelrich, Fènix o l'esperit de Renaixença, pàg. 208, Biblioteca Catalana d'Autors Independents, 1934)
* Tècnica emprada per a reconstruir, fixar i interpretar adientment texts.

#### Derivats

* filològic

#### Relacionats

* filòleg

#### Compostos i expressions

* filologia romànica, filologia catalana, filologia clàssica, filologia valenciana, filologia comparada, filologia moderna, filologia hispànica, filologia anglesa

#### Traduccions

* Alemany: Philologie $^{(de)}$ f.
* Anglès: philology $^{(en)}$
* Castellà: filología $^{(es)}$ f.
* Esperanto: filologio $^{(eo)}$
* Francès: philologie $^{(fr)}$ f.
* Grec antic: φιλολογία $^{(grc)}$ ‎(philología)
* Hebreu: פִילוֹלוֹגְיָה‎ $^{(he)}$
* Ídix: פֿילאָלאָגיע $^{(yi)}$
* Italià: filologia $^{(it)}$ f.
* Polonès: filologia $^{(pl)}$
* Rus: филоло́гия $^{(ru)}$ ‎(filológuia)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·lo·lo·gi·a (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot

## Basc

   * Pronúncia: meridional /fi.ʎo.lo.ɡi.a/, septentrional /fi.lo.lo.ɡi.a/
   * Etimologia: Del llatí philologĭa, del grec antic φιλολογία ‎(philología).

### Nom

filologia inan. sing.
* filologia

#### Declinació

Nom comú inanimat -a orgànica
Cas
Singular
Absolutiu
filologia
Ergatiu
filologiak
Datiu
filologiari
Genitiu
filologiaren
Comitatiu
filologiarekin
Benefactiu
filologiarentzat
Instrumental
filologiaz
Causal
filologiarengatik :

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en basc
* Entrada «filologia» a l’Elhuyar Hiztegia.

## Esperanto

   * Pronúncia: /fi.lo.loˈɡi.a/
   * Etimologia: De filologio i la desinència -a.

### Adjectiu

filologia ‎(plural filologiaj, acusatiu filologian, plural acusatiu filologiajn)
* filològic

#### Relacionats

* filologo
* filologio

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Plena Ilustrita Vortaro de Esperanto sobre filologia
# filogenéticas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fi.lo.xeˈne.ti.kas/, meridional /fi.lo.heˈne.ti.kah/
       Americà: alt /fi.lo.xeˈne.ti.k(a)s/, baix /fi.lo.heˈne.ti.kah/, austral /fi.lo.xeˈne.ti.kas/
   * Rimes: -etikas

### Adjectiu

filogenéticas f. pl.
* forma plural de filogenética
# filogenéticos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fi.lo.xeˈne.ti.kos/, meridional /fi.lo.heˈne.ti.koh/
       Americà: alt /fi.lo.xeˈne.ti.k(o)s/, baix /fi.lo.heˈne.ti.koh/, austral /fi.lo.xeˈne.ti.kos/
   * Rimes: -etikos

### Adjectiu

filogenéticos m. pl.
* forma plural de filogenético
# filoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈfi.loj/

### Nom

filoj
* forma plural de filo
# filogènesi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fi.ɫuˈʒɛ.nə.zi/ balear /fi.ɫoˈʒɛ.nə.zi/, /fi.ɫuˈʒɛ.nə.zi/ Occidental: nord-occidental /fi.ɫoˈʒɛ.ne.zi/, valencià /fi.ɫoˈd͡ʒɛ.ne.zi/
   * Etimologia: Del grec antic φῦλον ‎(phỹlon, «raça») i gènesi.

### Nom

filogènesi f. ‎(plural filogènesis)
* Moment el procés evolutiu en què es van començar a diferenciar les espècies.

#### Traduccions

* Anglès: phylogenese $^{(en)}$
* Castellà: filogénesis $^{(es)}$
* Francès: phylogénèse $^{(fr)}$
* Italià: filogenesi $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·lo·gè·ne·si (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# filologiaj
## Esperanto

   * Pronúncia: /fi.lo.loˈɡi.aj/

### Adjectiu

filologiaj
* forma plural de filologia
# filogenético
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fi.lo.xeˈne.ti.ko/, meridional /fi.lo.heˈne.ti.ko/
       Americà: alt /fi.lo.xeˈne.t(i).ko/, baix /fi.lo.heˈne.ti.ko/, austral /fi.lo.xeˈne.ti.ko/
   * Rimes: -etiko

### Adjectiu

filogenético m. ‎(femení filogenética, plural masculí filogenéticos, plural femení filogenéticas)
* (arqueologia) filogenètic

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·lo·ge·né·ti·co (6)

### Vegeu també

* filogenético. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# filojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈfi.lojn/

### Nom

filojn
* acusatiu plural de filo
# gasteguessen
## Català
### Verb

gasteguessen
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb gastar.

#### Variants

* gastessin, gastessen, gastassin, gastassen, gastaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: gas·te·gues·sen (4)
# gasteguesses
## Català
### Verb

gasteguesses
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb gastar.

#### Variants

* gastessis, gastesses, gastassis, gastasses, gastares

### Miscel·lània

* Síl·labes: gas·te·gues·ses (4)
# gastegueu
## Català
### Verb

gastegueu
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb gastar.

#### Variants

* gasteu

### Miscel·lània

* Síl·labes: gas·te·gueu (3)
# gastejo
## Esperanto

   * Pronúncia: /ɡaˈstej.o/

### Nom

gastejo ‎(acusatiu gastejon, plural gastejoj, plural acusatiu gastejojn)
* alberg, fonda, hostal
# gasteguessa
## Català
### Verb

gasteguessa
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb gastar.

#### Variants

* gastessi, gastessa, gastés, gastàs, gastara

### Miscel·lània

* Síl·labes: gas·te·gues·sa (4)
# gasteguem
## Català
### Verb

gasteguem
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb gastar.

#### Variants

* gastem

### Miscel·lània

* Síl·labes: gas·te·guem (3)
# gastegués
## Català
### Verb

gastegués
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb gastar.

#### Variants

* gastessi, gastés, gastàs, gastara

### Miscel·lània

* Síl·labes: gas·te·gués (3)
# gasteguéssom
## Català
### Verb

gasteguéssom
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb gastar.

#### Variants

* gastéssim, gastéssem, gastàssim, gastàssem, gastàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: gas·te·gués·som (4)
# gasteguéssou
## Català
### Verb

gasteguéssou
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb gastar.

#### Variants

* gastéssiu, gastésseu, gastàssiu, gastàsseu, gastàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: gas·te·gués·sou (4)
# gastejoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ɡaˈstej.oj/

### Nom

gastejoj
* forma plural de gastejo
# gagaatti
## Finès
### Nom

gagaatti
* atzabeja.

#### Declinació

Declinació de gagaatti (tipus risti)
singular
plural
nominatiu
gagaatti
gagaatit
genitiu
gagaatin
gagaattien
partitiu
gagaattia
gagaatteja
accusatiu
gagaatti gagaatin
gagaatit
inessiu
gagaatissa
gagaateissa
elatiu
gagaatista
gagaateista
il·latiu
gagaattiin
gagaatteihin
adessiu
gagaatilla
gagaateilla
ablatiu
gagaatilta
gagaateilta
al·latiu
gagaatille
gagaateille
essiu
gagaattina
gagaatteina
translatiu
gagaatiksi
gagaateiksi
instructiu
gagaatein
abessiu
gagaatitta
gagaateitta
comitatiu
gagaatteineen :
# gagixa
## Crioll capverdià

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: Del portuguès gaguejar, de gago i el sufix -ejar, d'origen onomatopeic.

### Verb

gagixa
* (santiagueny) quequejar, tartamudejar, titubejar
# gage
## Francès

   * Pronúncia: /ɡaʒ/ àudio
   * Etimologia: Del fràncic *waddī, del protogermànic *wadją («garant»).

### Nom

gage m. ‎(plural gages)
* fiança
* penyora
* prova, garantia
# gagner une base
## Francès
### Verb

gagner une base
* (beisbol) guanyar una base

### Vegeu també

* gagner une base. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# gagliardamente
## Italià

   * Pronúncia: /ɡaʎˌʎar.daˈmen.te/
   * Etimologia: De gagliardo i el sufix -mente.

### Adverbi

gagliardamente
* gallardament

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·gliar·da·mén·te (5)
# gagner une course
## Francès
### Verb

gagner une course
* (beisbol) marcar una correguda

#### Sinònims

* marquer un point

### Vegeu també

* gagner une course. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# gag
## Multilingüe
### Símbol

gag
* Codi de llengua ISO 639-2 del gagaús.

## Anglès

   * Pronúncia: /ɡæɡ/ àudio (RU)
   * Etimologia: De l'anglès medieval gaggen, d'influència nòrdica o relacionat amb l'expressió en nòrdic antic gag-háls («amb el cap tirat enrere»).

### Nom

gag ‎(plural gags)
* mordassa
    «Blood may seep to the back of the throat and may clot, producing an “artificial gag” of clotted blood.» (Anil Aggrawal, APC Essentials of Forensic Medicine and Toxicology, page 298, 2014)La sang es pot escolar cap a la part del darrere de la gola i pot quallar, produint una mordassa artificial de sang coagulada.
* restricció
* paròdia, gag
* goig, arcada

### Verb

gag ‎(3a persona singular present gags, gerundi gagging, passat i participi gagged)
* marejar-se, venir nàusees
    He gagged when he saw the open wound.Li van venir nàusees en veure la ferida oberta.
* provocar el vòmit
    «His empty stomach was suddenly full of butterflies, and for the first time since arriving here at scenic Durkin Grove Village, he felt an urge to gag himself. He would be able to think more clearly about this if he just stuck his fingers down his throat.» (Stephen King, A Very Tight Place, 2008)El seu estómac buit estava de sobte ple de papallones, i per primer cop des de l'arribada aquí, al teatre Durkin Grove Village, sentí la necessitat de provocar-se el vòmit. Així seria capaç de pensar-ne amb més claredat si tan sols es ficava els dits a la gola.
* emmordassar, emboçar
    «Captain Markam had been found lying half-insensible, gagged and bound, on the floor of the sitting-room,» (Emmuska Orczy, The Fate of the Artemis, cap. 1, 1905)El capità Markam va ser trobat ajagut mig inconscient, emmordassat i lligar, sobre el terra de la sal d'estar
* silenciar, censurar
    When the financial irregularities were discovered, the CEO gagged everyone in the accounting department.Quan es van descobrir les irregularitats financeres, la CEO silencià el personal del departament comptable.
# gages
## Francès

   * Pronúncia: /ɡaʒ/

### Nom

gages m. pl.
* forma plural de gage
# gagging
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈɡæɡɪŋ/

### Verb

gagging
* gerundi de gag
# gagged
## Anglès

   * Pronúncia: /ɡæɡd/

### Verb

gagged
* passat i participi de gag
# fresquegessen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾəs.kəˈʒe.sən/ Occidental: nord-occidental /fɾes.keˈʒe.sen/, valencià /fɾes.keˈd͡ʒe.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

fresquegessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb fresquejar.

#### Variants

* fresquegessin, fresquejassen, fresquejaren
# fresquegesses
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾəs.kəˈʒe.səs/ Occidental: nord-occidental /fɾes.keˈʒe.ses/, valencià /fɾes.keˈd͡ʒe.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

fresquegesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb fresquejar.

#### Variants

* fresquegessis, fresquejasses, fresquejares
# fresquegéssem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾəs.kəˈʒe.səm/ Occidental: nord-occidental /fɾes.keˈʒe.sem/, valencià /fɾes.keˈd͡ʒe.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

fresquegéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fresquejar.

#### Variants

* fresquegéssim, fresquejàssem, fresquejàrem
# fresquegessis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾəs.kəˈʒe.sis/ Occidental: nord-occidental /fɾes.keˈʒe.sis/, valencià /fɾes.keˈd͡ʒe.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

fresquegessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb fresquejar.

#### Variants

* fresquegesses, fresquejasses, fresquejares
# fresquegi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾəsˈkɛ.ʒi/ Occidental: nord-occidental /fɾesˈke.ʒi/, valencià /fɾesˈke.d͡ʒi/
   * Rimes: -ɛʒi

### Verb

fresquegi
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de fresquejar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb fresquejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb fresquejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb fresquejar.

#### Variants

* [1] fresquejo, fresquege
* [2] fresquege
* [3] fresquege
* [4] fresquege

### Miscel·lània

* Anagrama: fregesqui
# fresquegin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾəsˈkɛ.ʒin/ Occidental: nord-occidental /fɾesˈke.ʒin/, valencià /fɾesˈke.d͡ʒin/
   * Rimes: -ɛʒin

### Verb

fresquegin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb fresquejar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb fresquejar.

#### Variants

* [1] fresquegen
* [2] fresquegen

### Miscel·lània

* Anagrames: fregesquin, fregisquen
# fresquegés
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾəs.kəˈʒes/ Occidental: nord-occidental /fɾes.keˈʒes/, valencià /fɾes.keˈd͡ʒes/
   * Rimes: -es

### Verb

fresquegés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb fresquejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb fresquejar.

#### Variants

* [1] fresquejara
* [2] fresquejara

### Miscel·lània

* Anagrama: fregesques
# fresquegessin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾəs.kəˈʒe.sin/ Occidental: nord-occidental /fɾes.keˈʒe.sin/, valencià /fɾes.keˈd͡ʒe.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

fresquegessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb fresquejar.

#### Variants

* fresquegessen, fresquejassen, fresquejaren
# fresquegeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾəs.kəˈʒɛw/ balear /fɾəs.kəˈʒəw/, /fɾəs.kəˈʒɛw/ Occidental: nord-occidental /fɾes.keˈʒew/, valencià /fɾes.keˈd͡ʒew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

fresquegeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de fresquejar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb fresquejar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb fresquejar.
# fresquegis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾəsˈkɛ.ʒis/ Occidental: nord-occidental /fɾesˈke.ʒis/, valencià /fɾesˈke.d͡ʒis/
   * Rimes: -ɛʒis

### Verb

fresquegis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb fresquejar.

#### Variants

* fresqueges

### Miscel·lània

* Anagrames: fregesquis, fregisques
# fumadora
## Català

   * Pronúncia: oriental /fu.məˈðo.ɾə/, occidental /fu.maˈðo.ɾa/
   * Rimes: -oɾa

### Nom

fumadora f. ‎(plural fumadores)
* Forma femenina de fumador.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ma·do·ra (4)

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \fu.maˈðo.ɾa\
       Americà: alt /f(u).maˈdo.ɾa/, baix \fu.maˈðo.ɾa\
   * Rimes: -oɾa

### Nom

fumadora f. ‎(plural fumadoras)
* forma femenina de fumador

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ma·do·ra (4)
* Anagrama: mofadura
# fumadores
## Català

   * Pronúncia: oriental /fu.məˈðo.ɾəs/, occidental /fu.maˈðo.ɾes/
   * Rimes: -oɾes

### Nom

fumadores f. pl.
* Forma plural de fumadora.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ma·do·res (4)
* Heterograma de 9 lletres (adefmorsu)

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \fu.maˈðo.ɾes\, meridional \fu.maˈðo.ɾeh\
       Americà: alt /fu.maˈdo.(ɾe)s/, baix \fu.maˈðo.ɾeh\, austral \fu.maˈðo.ɾes\
   * Rimes: -oɾes

### Nom

fumadores m. pl.
* forma plural de fumador

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ma·do·res (4)
* Heterograma de 9 lletres (adefmorsu)
* Anagrama: fumaderos
# fumades
## Català

   * Pronúncia: oriental /fuˈma.ðəs/, occidental /fuˈma.ðes/
   * Rimes: -ades

### Adjectiu

fumades f. pl.
* Forma plural de fumada.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ma·des (3)
* Heterograma de 7 lletres (adefmsu)
* Anagrama: mufades
# fumages
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fuˈma.xes/, meridional /fuˈma.heh/
       Americà: alt /fuˈma.x(e)s/, baix /fuˈma.heh/, austral /fuˈma.xes/
   * Rimes: -axes

### Nom

fumages m. pl.
* forma plural de fumage
# fumador
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fu.məˈðo/ Occidental: nord-occidental /fu.maˈðo/, valencià /fu.maˈðoɾ/
   * Rimes: -o(ɾ)
   * Etimologia: [1] De fumar i el sufix -dor. [2] Del llatí fumator ‎(«que fa fum»), segle XVII.

### Nom

fumador m. ‎(plural fumadors)
* Lloc destinat a les persones que fumen.
* Lloc destinat a fumar, a sotmetre al fumatge.

#### Traduccions

* Castellà: fumadero $^{(es)}$
* Anglès: smoker $^{(en)}$
* Castellà: ahumador $^{(es)}$

### Nom

fumador m. ‎(plural fumadors, femení fumadora)
* Persona que fuma.

#### Traduccions

* Alemany: Raucher $^{(de)}$ m., Raucherin $^{(de)}$ f.
* Anglès: smoker $^{(en)}$
* Àrab: مُدَخِّن‎ $^{(ar)}$ m., مُدَخِّنَة‎‎ $^{(ar)}$ f.
* Armeni: ծխող $^{(hy)}$ ‎(tskhokh)
* Belarús: курэ́ц $^{(be)}$ m. f. ‎(kurets)
* Búlgar: пуша́ч $^{(bg)}$ m. ‎(puxatx), пуша́чка $^{(bg)}$ f. ‎(puxatxka)
* Castellà: fumador $^{(es)}$
* Danès: ryger $^{(da)}$ c.
* Eslovac: fajčiar $^{(sk)}$ m., fajčiarka $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: kadilec $^{(sl)}$ m., kadilka $^{(sl)}$ f.
* Estonià: suitsetaja $^{(et)}$
* Finès: tupakoija $^{(fi)}$
* Francès: fumeur $^{(fr)}$, fumeuse $^{(fr)}$ f.
* Friülà: fumadôr $^{(fur)}$ m.
* Gallec: fumador $^{(gl)}$ m., fumadora $^{(gl)}$ f.
* Georgià: მწეველი $^{(ka)}$ ‎(mtsèveli)
* Grec: καπνιστής $^{(el)}$ m. ‎(kapnistís)
* Hebreu: מְעַשֵּׁן‎ $^{(he)}$ m.
* Hongarès: dohányos $^{(hu)}$
* Irlandès: caiteoir tobac $^{(ga)}$ m.
* Islandès: reykingamaður $^{(is)}$ m.
* Italià: fumatore $^{(it)}$, fumatrice $^{(it)}$ f.
* Japonès: 喫煙者 $^{(ja)}$
* Kirguís: тамекичи $^{(ky)}$ ‎(tamekitxi)
* Letó: smēķētājs $^{(lv)}$ m.
* Lituà: rūkalius $^{(lt)}$ m.
* Luxemburguès: Fëmmert $^{(lb)}$ m.
* Macedoni: пушач $^{(mk)}$ m., пушачка $^{(mk)}$ f.
* Neerlandès: roker $^{(nl)}$ m.
* Noruec: røyker $^{(no)}$ m.
* Polonès: palacz $^{(pl)}$ m., palaczka $^{(pl)}$ f., fajczarz $^{(pl)}$ m., fajczarka $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: fumador $^{(pt)}$ m.
* Romanès: fumător $^{(ro)}$ m., fumătoare $^{(ro)}$ f.
* Rus: куря́щий $^{(ru)}$ m. ‎(kuriasxi), куря́щая $^{(ru)}$ f. ‎(kuriàsxaia)
* Serbocroat: пушач $^{(sh)}$ m., pušač $^{(sh)}$ m., пуша̀чица $^{(sh)}$ f., pušačica $^{(sh)}$ f.
* Suec: rökare $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: тамокукаш $^{(tg)}$
* Turc: sigara tiryakisi $^{(tr)}$
* Txec: kuřák $^{(cs)}$ m., kuřačka $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: куре́ць $^{(uk)}$ m. ‎(kurets)
* Xinès: 吸煙者 $^{(zh)}$ ‎(吸烟者, xīyānzhě)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ma·dor (3)
* Heterograma de 7 lletres (adfmoru)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \fu.maˈðoɾ\
       Americà: alt /f(u).maˈdoɾ/, baix \fu.maˈðoɾ\
   * Rimes: -oɾ
   * Etimologia: De fumar i el sufix -dor.

### Nom

fumador m. ‎(plural fumadores, femení fumadora)
* fumador

#### Derivats

* exfumador

#### Compostos i expressions

* fumador pasivo

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ma·dor (3)
* Heterograma de 7 lletres (adfmoru)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre fumador
# fumadoras
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \fu.maˈðo.ɾas\, meridional \fu.maˈðo.ɾah\
       Americà: alt /fu.maˈdo.(ɾa)s/, baix \fu.maˈðo.ɾah\, austral \fu.maˈðo.ɾas\
   * Rimes: -oɾas

### Nom

fumadoras f. pl.
* forma plural de fumadora

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ma·do·ras (4)
* Anagrama: mofaduras