# capellà
## Català

   * Pronúncia: oriental /kə.pəˈʎa/, occidental /ka.peˈʎa/
   * Rimes: -a
   * Etimologia: Del llatí medieval capellanus ‎(«sacerdot d’una capella»), de cappella, segle XIII.

### Nom

capellà m. ‎(plural capellans)
* Sacerdot titular d'una capellania.
* Sacerdot de poble, en la religió catòlica.
* (peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Trisopterus minutus)
* (peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Trisopterus luscus)
* (peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Gaidropsarus mediterraneus)
* (peixos) a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Pleuronectes platessa)
* (peixos) bruixa
* (peixos) mòllera
* (peixos) palaia
* (peixos) maire

#### Sinònims

* (Trisopterus minutus) capellà ros, molla, mòllera, mòllera rossa, móllara, mollera
* (Trisopterus luscus) capellà fosc, faneca, mòllera, mòllera fosca
* (Gaidropsarus mediterraneus) fura, fura blanca, fura negra, guineu, mòllera anglesa, mòllera borda, mollereta, mostel, mustela, oliana, palaió, capellan, mollareta, palayó
* (Pleuronectes platessa) mòllera, palaia, palaia anglesa, pedaç, pelaia, pelaia rossa, serrandell, tacó, acedia, palà, palaya, platija, sarrandell, solla

#### Hiperònims

* peixos > gàdids (Trisopterus minutus, Trisopterus luscus, Gaidropsarus mediterraneus)
* peixos > pleuronèctids (Pleuronectes platessa)

#### Traduccions

* Albanès: prift $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Priester $^{(de)}$ m., Pfarrer $^{(de)}$ m.
* Anglès: chaplain $^{(en)}$, priest $^{(en)}$
* Àrab: قِسِّيس‎ $^{(ar)}$ m., كَاهِن‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: քահանա $^{(hy)}$ ‎(kahanà), երեց $^{(hy)}$ ‎(ieretx)
* Basc: apaiz $^{(eu)}$
* Bengalí: যাজক $^{(bn)}$
* Bretó: beleg $^{(br)}$ m.
* Búlgar: свеще́ник $^{(bg)}$ m. ‎(svextènik), поп $^{(bg)}$ m. ‎(pop)
* Castellà: capellán $^{(es)}$ m., cura $^{(es)}$ m.
* Coreà: 신부 $^{(ko)}$ ‎(sinbu)
* Cors: preti $^{(co)}$ m.
* Eslovac: kňaz $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: duhovnik $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: pastro $^{(eo)}$
* Estonià: preester $^{(et)}$
* Feroès: prestur $^{(fo)}$ m.
* Finès: pappi $^{(fi)}$
* Francès: chapelain $^{(fr)}$ m., curé $^{(fr)}$ m., prêtre $^{(fr)}$ m.
* Friülà: predi $^{(fur)}$ m.
* Gallec: capelán $^{(gl)}$ m., preste $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: offeiriad $^{(cy)}$ m.
* Georgià: მღვდელი $^{(ka)}$ ‎(mgvdeli), ქურუმი $^{(ka)}$ ‎(kúrumi)
* Grec: ιερέας $^{(el)}$ m. ‎(iereas), ιερωμένος $^{(el)}$ m. ‎(ieromenos), κληρικός $^{(el)}$ m. ‎(klirikós), παπάς $^{(el)}$ m. ‎(papàs)
* Grec antic: ἱερεύς $^{(grc)}$ m. ‎(hiereús)
* Groenlandès: palasi $^{(kl)}$
* Guaraní: pa'i $^{(gn)}$
* Hebreu: כֹּמֶר $^{(he)}$ m.
* Hindi: याजक $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: pap $^{(hu)}$
* Ídix: גלח‎ $^{(yi)}$ m.
* Indonesi: pendeta $^{(id)}$
* Irlandès: sagart $^{(ga)}$ m.
* Islandès: prestur $^{(is)}$ m.
* Italià: cappellano $^{(it)}$, parroco $^{(it)}$ m., prete $^{(it)}$ m.
* Japonès: 司祭 $^{(ja)}$
* Kazakh: поп $^{(kk)}$ ‎(pop)
* Kirguís: поп $^{(ky)}$ ‎(pop)
* Letó: priesteris $^{(lv)}$ m.
* Lituà: kunigas $^{(lt)}$ m.
* Llatí: sacerdos $^{(la)}$ m., sacrarius $^{(la)}$ m., flamen $^{(la)}$ m.
* Luxemburguès: Paschtouer $^{(lb)}$ m.
* Macedoni: све́штеник $^{(mk)}$ m., поп $^{(mk)}$ m.
* Maltès: qassis $^{(mt)}$ m.
* Maori: tohunga $^{(mi)}$
* Mongol: санваартан $^{(mn)}$, бөө $^{(mn)}$
* Neerlandès: priester $^{(nl)}$ m., pastoor $^{(nl)}$ m.
* Noruec: prest $^{(no)}$ m.
* Occità: prèire $^{(oc)}$ m.
* Paixtu: پادري‎ $^{(ps)}$ m.
* Persa: کشیش $^{(fa)}$
* Polonès: kapłan $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: padre $^{(pt)}$ m.
* Retoromànic: prer $^{(rm)}$ m.
* Romanès: preot $^{(ro)}$ m.
* Rus: свяще́нник $^{(ru)}$ m. ‎(sviasxénnik), поп $^{(ru)}$ m. ‎(pop), свято́й оте́ц $^{(ru)}$ m. ‎(sviatoi otets)
* Sard: prede $^{(sc)}$ m., predi $^{(sc)}$ m., peideru $^{(sc)}$ m.
* Sicilià: prèviti $^{(scn)}$ m.
* Suahili: kasisi $^{(sw)}$
* Suec: präst $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: кашиш $^{(tg)}$
* Tagal: pari $^{(tl)}$
* Tai: หลวงพ่อ $^{(th)}$
* Turc: papaz $^{(tr)}$, rahip $^{(tr)}$
* Txec: kněz $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: свяще́ник $^{(uk)}$ m. ‎(sviasxènik), ксьондз $^{(uk)}$ m. ‎(ksondz)
* Urdú: پادری‎ $^{(ur)}$ m.
* Vènet: prète $^{(vec)}$ m., prèvede $^{(vec)}$ m.
* Vietnamita: linh mục $^{(vi)}$
* Xinès: 祭司 $^{(zh)}$ ‎(jìsī), 神父 $^{(zh)}$ ‎(shénfù)
* Alemany: Zwergdorsch $^{(de)}$
* Anglès: poor cod $^{(en)}$, poor-cod $^{(en)}$
* Castellà: capellán rubio $^{(es)}$, mollera $^{(es)}$
* Francès: capelan $^{(fr)}$ m., capelan de France $^{(fr)}$ m.
* Italià: merluzzo capellano $^{(it)}$
* Anglès: bib $^{(en)}$, pouting $^{(en)}$
* Asturià: fañeca $^{(ast)}$, xodión $^{(ast)}$
* Castellà: faneca $^{(es)}$, palenca $^{(es)}$
* Francès: tacaud $^{(fr)}$ m., tacaud commun $^{(fr)}$ m.
* Anglès: shore rockling $^{(en)}$
* Castellà: barbada $^{(es)}$, bertorella $^{(es)}$
* Francès: motelle de Méditerranée $^{(fr)}$
* Anglès: European plaice $^{(en)}$, plaice $^{(en)}$
* Asturià: soya $^{(ast)}$, soyu $^{(ast)}$
* Castellà: palusa $^{(es)}$, platija $^{(es)}$, solla $^{(es)}$, solla europea $^{(es)}$
* Francès: plie commune $^{(fr)}$ f., plie d'Europe $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·pe·llà (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* capellà. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.