OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# intrigaren
## Català
### Verb

intrigaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de intrigar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb intrigar.
# intrigaria
## Català
### Verb

intrigaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de intrigar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de intrigar.
# intrigar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /in.tɾiˈɣa/ Occidental: nord-occidental /in.tɾiˈɣa/ valencià /in.tɾiˈɣaɾ/, /in.tɾiˈɣa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: intrigà
   * Etimologia: Del francès intriguer ‎(«embolicar, maquinar»), de l'italià intrigare, del llatí intricāre. Doblet de entrigar-se i intricar.

### Verb

intrigar intr., trans.
* Procedir, obrar amb intriga.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: intrigo, intriga, intriguem

#### Derivats

* intriga
* intrigant

#### Traduccions

* Anglès: intrigue $^{(en)}$
* Castellà: intrigar $^{(es)}$
* Francès: intriguer $^{(fr)}$
* Gallec: intrigar $^{(gl)}$
* Italià: intrigare $^{(it)}$
* Portuguès: intrigar $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·tri·gar (3)
* Anagrames: irrigant, tragirin

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom II.
# intercanvi de jugades
## Català
### Nom

intercanvi de jugades m. ‎(plural intercanvis de jugades)
* (voleibol) intercanvi de joc

### Vegeu també

* intercanvi de jugades. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# intercanviaies
## Català
### Verb

intercanviaies
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de intercanviar.
# intercanvi escolar
## Català
### Nom

intercanvi escolar m. ‎(plural intercanvis escolars)
* Activitat organitzada per dos centres educatius que pretén afavorir la mobilitat dels alumnes a partir d'un programa establert prèviament de manera conjunta.

#### Traduccions

* Anglès: school exchange $^{(en)}$
* Castellà: intercambio escolar $^{(es)}$
* Francès: échange scolaire $^{(fr)}$

### Vegeu també

* intercanvi escolar. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# intercanviaia
## Català
### Verb

intercanviaia
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de intercanviar.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de intercanviar.
# intercanvi de joc
## Català
### Nom

intercanvi de joc m. ‎(plural intercanvis de joc)
* (voleibol) Conjunt de jugades que se succeeixen alternadament des que s'efectua el servei fins que la pilota toca terra o surt a fora o bé un dels dos equips comet una falta.

#### Sinònims

* intercanvi de jugades

#### Traduccions

* Anglès: rally $^{(en)}$
* Castellà: intercambio de juego $^{(es)}$, intercambio de jugadas $^{(es)}$
* Francès: échange de jeu $^{(fr)}$

### Vegeu també

* intercanvi de joc. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# intercanvia
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /in.tər.kəmˈbi.ə/, balear /in.təɾ.kəɱˈvi.ə/ Occidental: nord-occidental /in.ter.kamˈbi.a/ valencià /in.teɾ.kaɱˈvi.a/, /in.teɾ.kamˈbi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

intercanvia
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de intercanviar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb intercanviar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·ter·can·vi·a (5)
* Anagrames: incentivara, incentivarà, vaticinaren
# intercanvi de cops
## Català
### Nom

intercanvi de cops m. ‎(plural intercanvis de cops)
* (pilota, esports de raqueta) Conjunt de cops que se succeeixen alternadament des que s'efectua el servei fins que un dels jugadors falla.

#### Notes

La victòria en un intercanvi de cops proporciona un punt al guanyador o bé, en determinats esports i en cas de no haver guanyat el servidor, la possessió del servei següent.

#### Sinònims

* piloteig
* jugada (esports de raqueta)

#### Traduccions

* Anglès: rally $^{(en)}$
* Castellà: intercambio de golpes $^{(es)}$, jugada $^{(es)}$, secuencia $^{(es)}$
* Francès: échange $^{(fr)}$, rallye $^{(fr)}$

### Vegeu també

* intercanvi de cops. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# intercanviaien
## Català
### Verb

intercanviaien
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de intercanviar.
# jugadores de carrer
## Català
### Nom

jugadores de carrer f. pl.
* Forma plural de jugadora de carrer.
# jugadores de corfbol
## Català
### Nom

jugadores de corfbol f. pl.
* Forma plural de jugadora de corfbol.
# jugadores de bàdminton
## Català
### Nom

jugadores de bàdminton f. pl.
* Forma plural de jugadora de bàdminton.
# jugadores de béisbol
## Castellà
### Nom

jugadores de béisbol m. pl.
* forma plural de jugador de béisbol
# jugadores de camp
## Català
### Nom

jugadores de camp f. pl.
* Forma plural de jugadora de camp.
# jugadores de bádminton
## Castellà
### Nom

jugadores de bádminton m. pl.
* forma plural de jugador de bádminton
# jugadores de camp interior
## Català
### Nom

jugadores de camp interior f. pl.
* Forma plural de jugadora de camp interior.
# jugadores de campo
## Castellà
### Nom

jugadores de campo m. pl.
* forma plural de jugador de campo
# jugadores de camp exterior
## Català
### Nom

jugadores de camp exterior f. pl.
* Forma plural de jugadora de camp exterior.
# jugadores de cesta punta
## Català
### Nom

jugadores de cesta punta f. pl.
* Forma plural de jugadora de cesta punta.
# ionitzesses
## Català
### Verb

ionitzesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb ionitzar.
# ionitzeu
## Català
### Verb

ionitzeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de ionitzar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb ionitzar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb ionitzar.
# ionitzà
## Català
### Verb

ionitzà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de ionitzar.
# ionitzessin
## Català
### Verb

ionitzessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb ionitzar.
# ionitzi
## Català
### Verb

ionitzi
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de ionitzar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb ionitzar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb ionitzar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb ionitzar.
# ionitzin
## Català
### Verb

ionitzin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb ionitzar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb ionitzar.
# ionitzàrem
## Català
### Verb

ionitzàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de ionitzar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb ionitzar.
# ionitzo
## Català
### Verb

ionitzo
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de ionitzar.
# ionitzessis
## Català
### Verb

ionitzessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb ionitzar.
# ionitzis
## Català
### Verb

ionitzis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb ionitzar.
# irekitik
## Basc
### Nom

irekitik
* ablatiu definit singular de ireki
# irekitara
## Basc
### Nom

irekitara
* al·latiu indefinit de ireki
# irekitarantz
## Basc
### Nom

irekitarantz
* al·latiu direccional indefinit de ireki
# irekitatik
## Basc
### Nom

irekitatik
* ablatiu indefinit de ireki
# irekitaraino
## Basc
### Nom

irekitaraino
* terminatiu indefinit de ireki
# iresc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /iˈɾɛsk/ balear /iˈɾəsk/, /iˈɾɛsk/ Occidental: /iˈɾesk/
   * Rimes: -ɛsk

### Verb

iresc
* (valencià, balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de irèixer-se.

### Miscel·lània

* Síl·labes: i·resc (2)
* Anagrames: ceris, creis, creïs, reïsc
# irekitzat
## Basc
### Nom

irekitzat
* prolatiu indefinit de ireki
# irekiz
## Basc
### Nom

irekiz
* instrumental indefinit de ireki
# irem
## Català
### Verb

irem
* (septentrional) Primera persona del plural (nosaltres) del futur de anar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: i·rem (2)
* Anagrames: emir, mire, reim, riem
# intitulegués
## Català
### Verb

intitulegués
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb intitular.
# intituleguéssou
## Català
### Verb

intituleguéssou
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb intitular.
# intitulessa
## Català
### Verb

intitulessa
* (col·loquial central, nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb intitular.
# intitulen
## Català

   * Pronúncia: oriental /in.tiˈtu.ɫən/, occidental /in.tiˈtu.ɫen/
   * Rimes: -ulen

### Verb

intitulen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de intitular.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb intitular.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb intitular.
# intitules
## Català

   * Pronúncia: oriental /in.tiˈtu.ɫəs/, occidental /in.tiˈtu.ɫes/
   * Rimes: -ules

### Verb

intitules
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de intitular.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb intitular.
# intitulesses
## Català
### Verb

intitulesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb intitular.
# intituleguéssom
## Català
### Verb

intituleguéssom
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb intitular.
# intitulessen
## Català
### Verb

intitulessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb intitular.
# intitulessi
## Català
### Verb

intitulessi
* (col·loquial septentrional, alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb intitular.
* (col·loquial septentrional, alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb intitular.
# jumping circle
## Anglès
### Nom

jumping circle
* (basquetbol) cercle central

#### Sinònims

* center ice circle (hoquei sobre gel)
* centre circle
* jump circle
* kickoff circle (futbol)

### Vegeu també

* jumping circle. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# jumps
## Anglès
### Nom

jumps
* forma plural de jump

## Francès
### Nom

jumps m. pl.
* forma plural de jump
# junclà
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʒuŋˈkɫa/, occidental /d͡ʒuŋˈkɫa/
   * Rimes: -a

### Nom

junclà m. ‎(plural junclans)
* tord roquer

### Miscel·lània

* Síl·labes: jun·clà (2)
* Heterograma de 6 lletres (acjlnu)

### Vegeu també

* junclà. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# junctio anorectalis
## Llatí
### Nom

junctio anorectalis
* (Terminologia Anatomica) unió anorectal

### Vegeu també

* junctio anorectalis. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# jumping chollas
## Anglès
### Nom

jumping chollas
* forma plural de jumping cholla
# jumping serve
## Anglès
### Nom

jumping serve
* (voleibol) servei en salt

#### Sinònims

* sky serve

### Vegeu també

* jumping serve. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# jactí
## Català
### Verb

jactí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de jactar-se.
# jacée des prés
## Francès
### Nom

jacée des prés f. ‎(plural jacées des prés)
* Bot. (Centaurea jacea L.)

#### Sinònims

* ambrette, centaurée jacée

### Vegeu també

* ↑ Benoèt, Gui. Las plantas, 2008. Tolosa: IEO Edicions, 2008, p. 398. ISBN 978-2-85910-453-5.
# jadeo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \xaˈðe.o\, meridional \haˈðe.o\
       Americà: alt /x(a)ˈde.o/, baix \haˈðe.o\, austral \xaˈðe.o\
   * Rimes: -eo

### Nom

jadeo m. ‎(plural jadeos)
* (Patologia) panteix

### Miscel·lània

* Síl·labes: ja·de·o (3)

### Vegeu també

* jadeo. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 8 setembre 2014].
# jades
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʒa.ðəs/, occidental /ˈd͡ʒa.ðes/
   * Rimes: -ades

### Nom

jades m. pl.
* Forma plural de jade.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ja·des (2)

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈxa.ðes\, meridional \ˈha.ðeh\
       Americà: alt /ˈxa.d(e)s/, baix \ˈha.ðeh\, austral \ˈxa.ðes\
   * Rimes: -ades

### Adjectiu

jades inv. pl.
* forma plural de jade

### Nom

jades m. pl.
* forma plural de jade

### Miscel·lània

* Síl·labes: ja·des (2)
* Anagrames: dejas, dejás, jedas
# jadis
## Francès

   * Pronúncia: /ʒa.dis/ àudio
   * Etimologia: Format en francès antic per la unió dels termes ja i dis, aquest darrer derivat del llatí dies ‎(«dia»), és a dir «ja fa dies».

### Adverbi

jadis
* antigament
    «...jadis, on croyait que la férule était l’outil le plus nécessaire pour le maître d'école ; aujourd'hui, les peines corporelles ont disparu de notre enseignement public.» (Georges Sorel, Réflexions sur la violence, capítol VI, 1908)Antigament es creia que la vareta era l'eina més necessària per al mestre d'escola; avui dia, els càstigs corporals han desaparegut del nostre ensenyament públic.
* alguna vegada, en altres temps
    «Nous sommes arrivés, de critique en critique, à cette triste conclusion : que le juste et l'injuste, dont nous pensions jadis avoir le discernement, sont termes de convention, vagues, indéter­minables.» (Joseph Proudhon, De la Justice dans la Révolution et dans l’Église, volum I, p. 70)Hem arribat, de crítica en crítica, a aquesta trista conclusió: que el just i l'injust, dels què alguna vegada vam pensar que en teniem el discerniment, són termes de convenció, vagues, indeterminats.

### Nom

jadis m. ‎(plural jadis)
* passat
    «Tu dois savoir, Haig, mon fils, qu’à partir d’aujourd’hui, à l’instar d’un jadis pas si lointain, la mort raccourt ici, rôdant tout autour.» (Georges Perec, La Disparition, 1969)Tu deus saber, Haig, fill meu, que a partir d'avui com en un passat no tan llunyà, la mort volta per aquí i ens la trobem per tota la rodalia.
# jacularis
## Llatí

   * Pronúncia: /ja.kʊˈlaː.rɪs/

### Verb

jaculāris
* segona persona singular del present d'indicatiu actiu de jaculor
# jacées des prés
## Francès
### Nom

jacées des prés f. pl.
* forma plural de jacée des prés
# jade
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʒa.ðə/, occidental /ˈd͡ʒa.ðe/
   * Etimologia: Del francès jade, segle XX, del castellà ijada ‎(«illada») perquè era una pedra que s'emprava contra les afeccions del ronyó.

### Nom

jade m. ‎(plural jades)
* Mineral ornamental dels piroxens i d’alguns amfíbols, de color verdós o blanquinós, caracteritzats per l’aspecte fibrós i compacte que es pot polir.
* Color verdós típic del jade polit.
    #00A86B

#### Traduccions

* Anglès: jade $^{(en)}$
* Castellà: jade $^{(es)}$
* Francès: jade $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ja·de (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈxa.ðe\, meridional \ˈha.ðe\
       Americà: alt /ˈxa.de/, baix \ˈha.ðe\, austral \ˈxa.ðe\
   * Rimes: -ade
   * Etimologia: Del francès jade, del castellà ijada.

### Adjectiu

jade inv. ‎(plural jades)
* jade (de color jade)

### Nom

jade m. ‎(plural jades)
* jade (mineral)
* jade (color)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ja·de (2)
* Anagrames: deja, dejá, jeda

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre jade
# jadeos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \xaˈðe.os\, meridional \haˈðe.oh\
       Americà: alt /xaˈde.(o)s/, baix \haˈðe.oh\, austral \xaˈðe.os\
   * Rimes: -eos

### Nom

jadeos m. pl.
* forma plural de jadeo
# jaculor
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈja.kʊ.lɔr/
   * Etimologia: De iaculum.

### Verb

jaculor ‎(1a present$^?$), jaculāris ‎(2a present), iaculārī ‎(infinitiu), iaculatus sum ‎(perfet); deponent
* llançar, disparar

#### Variants

* iaculor
# kneeing
## Anglès
### Nom

kneeing ‎(plural kneeings)
* (hoquei sobre gel) cop de genoll

### Vegeu també

* kneeing. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# kn
## Multilingüe
### Símbol

kn
* Codi de llengua ISO 639-1 del kannada.
# knabo
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈkna.bo/
   * Etimologia: De l'alemany Knabe.

### Nom

knabo ‎(acusatiu knabon, plural knaboj, plural acusatiu knabojn)
* noi, xic

#### Derivats

* knabino ‎(«noia, xica»)
# knaboj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈkna.boj/

### Nom

knaboj
* forma plural de knabo
# knaves
## Anglès

   * Pronúncia: /neɪvz/

### Nom

knaves
* forma plural de knave
# knabon
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈkna.bon/

### Nom

knabon
* acusatiu de knabo
# knave
## Anglès

   * Pronúncia: /neɪv/ àudio (EUA)

### Nom

knave ‎(plural knaves)
* (cartes) valet

#### Sinònims

* jack

#### Relacionats

| Figures de la baralla francesa en anglès | | | | | |
| Figures de la baralla francesa en anglès | J jack, knave | Q queen | K king | A ace | * joker |
# knackered
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈnæk.əd/ àudio (EUA)

### Adjectiu

knackered ‎(comparatiu more knackered, superlatiu most knackered)
* (col·loquial, Brit.) molt cansat

#### Sinònims

* shattered (colloq.)
* tired, beat (Am.)

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# knabojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈkna.bojn/

### Nom

knabojn
* acusatiu plural de knabo
# knee
## Anglès

   * Pronúncia: /niː/ àudio (EUA)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

knee ‎(plural knees o kneen)
* (anatomia) genoll
# izotziletatik
## Basc
### Nom

izotziletatik
* ablatiu definit plural de izotzil
* ablatiu indefinit de izotzil
# izotziletik
## Basc
### Nom

izotziletik
* ablatiu definit singular de izotzil
# izotziltzat
## Basc
### Nom

izotziltzat
* prolatiu indefinit de izotzil
# izozki
## Basc

   * Etimologia: (pendent)

### Nom

izozki inan.
* (cuina) congelat
* (aliments) gelat
    Txokolatezko izozkia.Gelat de xocolata.

#### Declinació

Nom comú inanimat en vocal
Cas
Indefinit
Singular
Plural
Absolutiu
izozki
izozkia
izozkiak
Ergatiu
izozkik
izozkiak
izozkiek
Datiu
izozkiri
izozkiari
izozkiei
Genitiu
izozkiren
izozkiaren
izozkien
Comitatiu
izozkirekin
izozkiarekin
izozkiekin
Benefactiu
izozkirentzat
izozkiarentzat
izozkientzat
Instrumental
izozkiz
izozkiaz
izozkiez
Partitiu
izozkirik
Prolatiu
izozkitzat
Causal
izozkirengatik
izozkiarengatik
izozkiengatik
Locatius
Inessiu
izozkitan
izozkian
izozkietan
Ablatiu
izozkitatik
izozkitik
izozkietatik
Al·latiu
izozkitara
izozkira
izozkietara
Terminatiu
izozkitaraino
izozkiraino
izozkietaraino
Al·l. direcional
izozkitarantz
izozkirantz
izozkietarantz
Gen. locatiu
izozkitako
izozkiko
izozkietako :

#### Derivats

* izozki-denda

### Vegeu també

* Entrada «izozki» a l’Elhuyar Hiztegia.
# izozkiak
## Basc
### Nom

izozkiak
* absolutiu definit plural de izozki
* ergatiu definit singular de izozki
# izotzilez
## Basc
### Nom

izotzilez
* instrumental definit plural de izotzil
* instrumental indefinit de izotzil
# izotzili
## Basc
### Nom

izotzili
* datiu indefinit de izotzil
# izotzilik
## Basc
### Nom

izotzilik
* partitiu indefinit de izotzil
# izozki-denda
## Basc

   * Pronúncia: /i.s̪os̪.ki den.da/
   * Etimologia: De izozki i denda.

### Nom

izozki-denda inan.
* (comerç, aliments) gelateria

#### Sinònims

* izozkitegi

### Vegeu també

* Entrada «izozki-denda» a l’Elhuyar Hiztegia.
# izozkia
## Basc
### Nom

izozkia
* absolutiu definit singular de izozki
# laguntzatara
## Basc
### Nom

laguntzatara
* al·latiu indefinit de laguntza
# laguntzataraino
## Basc
### Nom

laguntzataraino
* terminatiu indefinit de laguntza
# laguntzatatik
## Basc
### Nom

laguntzatatik
* ablatiu indefinit de laguntza
# laguntzatik
## Basc
### Nom

laguntzatik
* ablatiu definit singular de laguntza
# laguntzatzat
## Basc
### Nom

laguntzatzat
* prolatiu indefinit de laguntza
# laguntzaz
## Basc
### Nom

laguntzaz
* instrumental indefinit de laguntza
* instrumental definit singular de laguntza
# laguntzatan
## Basc
### Nom

laguntzatan
* inessiu indefinit de laguntza
# laguntzatarantz
## Basc
### Nom

laguntzatarantz
* al·latiu direccional indefinit de laguntza
# laguntzei
## Basc
### Nom

laguntzei
* datiu definit plural de laguntza
# laguntzek
## Basc
### Nom

laguntzek
* ergatiu definit plural de laguntza
# juego de habilidad
## Castellà
### Nom

juego de habilidad m. ‎(plural juegos de habilidad)
* (videojocs) joc d'habilitat mental

#### Sinònims

* juego de inteligencia

### Vegeu també

* juego de habilidad. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# juego de contraataque
## Castellà
### Nom

juego de contraataque m. ‎(plural juegos de contraataque)
* (tennis de taula) joc de contraatac

### Vegeu també

* juego de contraataque. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# juego de desempate
## Castellà
### Nom

juego de desempate m. ‎(plural juegos de desempate)
* (bàdminton) joc de desempat

### Vegeu també

* juego de desempate. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# juego de estrategia
## Castellà
### Nom

juego de estrategia m. ‎(plural juegos de estrategia)
* (videojocs) joc d'estratègia

### Vegeu també

* juego de estrategia. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# juego de fondo
## Castellà
### Nom

juego de fondo m. ‎(plural juegos de fondo)
* (tennis) joc de fons

### Vegeu també

* juego de fondo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# juego de derecha
## Castellà
### Nom

juego de derecha m. ‎(plural juegos de derecha)
* (tennis de taula) joc de dreta

### Vegeu també

* juego de derecha. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# juego de disparos
## Castellà
### Nom

juego de disparos m. ‎(plural juegos de disparos)
* (videojocs) joc de trets

#### Sinònims

* shooter

### Vegeu també

* juego de disparos. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# juego de guerra
## Castellà
### Nom

juego de guerra m. ‎(plural juegos de guerra)
* (videojocs) joc de guerra

### Vegeu també

* juego de guerra. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# juego de deportes
## Castellà
### Nom

juego de deportes m. ‎(plural juegos de deportes)
* (videojocs) joc esportiu

### Vegeu també

* juego de deportes. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# juego de equipo
## Castellà
### Nom

juego de equipo m. ‎(plural juegos de equipo)
* (esports de pilota) joc col·lectiu

#### Sinònims

* juego colectivo

### Vegeu també

* juego de equipo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# jueces de gol
## Castellà
### Nom

jueces de gol m. f. pl.
* forma plural de juez de gol
# jueces de la zona de marca
## Castellà
### Nom

jueces de la zona de marca m. f. pl.
* forma plural de juez de la zona de marca
# jueces de lateral
## Castellà
### Nom

jueces de lateral m. f. pl.
* forma plural de juez de lateral
# jueces de línea central
## Castellà
### Nom

jueces de línea central m. f. pl.
* forma plural de juez de línea central
# jueces de línea de servicio
## Castellà
### Nom

jueces de línea de servicio m. f. pl.
* forma plural de juez de línea de servicio
# jueces de línea de fondo
## Castellà
### Nom

jueces de línea de fondo m. f. pl.
* forma plural de juez de línea de fondo
# jueces de línea de saque
## Castellà
### Nom

jueces de línea de saque m. f. pl.
* forma plural de juez de línea de saque