OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# η
## Grec
### Lletra

η ‎(i) ‎(minúscula, majúscula Η)
* Setena lletra de l'alfabet grec.

#### Variants

* ή ‎(i)

#### Relacionats

Alfabet grec: α ‎(a) Α ‎(A) β ‎(v) Β ‎(V) γ ‎(g) Γ ‎(G) δ ‎(d) Δ ‎(D) ε ‎(e) Ε ‎(E) ζ ‎(z) Ζ ‎(Z) η ‎(i) Η ‎(I) θ ‎(th) Θ ‎(Th) ι ‎(i) Ι ‎(I) κ ‎(k) Κ ‎(K) λ ‎(l) Λ ‎(L) μ ‎(m) Μ ‎(M) ν ‎(n) Ν ‎(N) ξ ‎(x) Ξ ‎(X) ο ‎(o) Ο ‎(O) π ‎(p) Π ‎(P) ρ ‎(r) Ρ ‎(R) σ ‎(s) Σ ‎(S) τ ‎(t) Τ ‎(T) υ ‎(i) Υ ‎(I) φ ‎(f) Φ ‎(F) χ ‎(kh) Χ ‎(Kh) ψ ‎(ps) Ψ ‎(Ps) ω ‎(o) Ω ‎(O)

#### Sinònims

* ήτα ‎(ita, «eta»)

#### Descendents

* h H (alfabet llatí)
* и И (alfabet ciríl·lic)
* й Й (alfabet ciríl·lic)

### Article

η ‎(i) f. ‎(plural οι)
* article determinat femení, la
    η γυναίκα ― i gineka ― la dona

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
# gata
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈga.tə/, occidental /ˈga.ta/
   * Rimes: -ata

### Nom

gata f. ‎(plural gates)
* Femella del gat.

#### Traduccions

* Anglès: cat $^{(en)}$
* Asturià: gata $^{(ast)}$
* Castellà: gata $^{(es)}$
* Francès: chat $^{(fr)}$ m.
* Hindi: बिल्ली $^{(hi)}$
* Italià: gatta $^{(it)}$ f.
* Portuguès: gato $^{(pt)}$ m.

### Adjectiu

gata f. ‎(plural gates)
* Forma femenina de gat.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·ta (2)

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈɡa.ta/
       Americà: alt /ˈɡa.t(a)/, baix /ˈɡa.ta/
   * Rimes: -ata

### Nom

gata f. ‎(plural gatas)
* gata (femella del gat)
* (peixos) gatvaire

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·ta (2)

### Vegeu també

* gata. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.

## Occità

   * Pronúncia: /ˈɡa.to̞/

### Nom

gata f. ‎(plural gatas o gates [aranès])
* gata

## Suec
### Nom

gata c.
* carrer
# Η
## Grec
### Lletra

Η ‎(I) ‎(majúscula, minúscula η)
* Setena lletra de l'alfabet grec.

#### Variants

* Ή ‎(I)

#### Relacionats

Alfabet grec: α ‎(a) Α ‎(A) β ‎(v) Β ‎(V) γ ‎(g) Γ ‎(G) δ ‎(d) Δ ‎(D) ε ‎(e) Ε ‎(E) ζ ‎(z) Ζ ‎(Z) η ‎(i) Η ‎(I) θ ‎(th) Θ ‎(Th) ι ‎(i) Ι ‎(I) κ ‎(k) Κ ‎(K) λ ‎(l) Λ ‎(L) μ ‎(m) Μ ‎(M) ν ‎(n) Ν ‎(N) ξ ‎(x) Ξ ‎(X) ο ‎(o) Ο ‎(O) π ‎(p) Π ‎(P) ρ ‎(r) Ρ ‎(R) σ ‎(s) Σ ‎(S) τ ‎(t) Τ ‎(T) υ ‎(i) Υ ‎(I) φ ‎(f) Φ ‎(F) χ ‎(kh) Χ ‎(Kh) ψ ‎(ps) Ψ ‎(Ps) ω ‎(o) Ω ‎(O)

#### Sinònims

* ήτα ‎(ita, «eta»)

#### Descendents

* H h (alfabet llatí)
* И и (alfabet ciríl·lic)
* Й й (alfabet ciríl·lic)
# ή
## Grec
### Lletra

ή ‎(i) ‎(minúscula, majúscula Ή)
* Lletra eta minúscula η amb accent.
# h.
## Català
### Abreviatura

h. m. pl.
* habitants

#### Sinònims

* hab.

### Vegeu també

* Obres de referència: Optimot
# Ĥ
## Esperanto
### Lletra

Ĥ ‎(majúscula, minúscula ĥ)
* Onzena lletra de l'alfabet esperantista.

#### Relacionats

Alfabet esperantista: a A, b B, c C, ĉ Ĉ, d D, e E, f F, g G, ĝ Ĝ, h H, ĥ Ĥ, i I, j J, ĵ Ĵ, k K, l L, m M, n N, o O, p P, r R, s S, ŝ Ŝ, t T, u U, ŭ Ŭ, v V, z Z
# ĥ
## Esperanto
### Lletra

ĥ ‎(minúscula, majúscula Ĥ)
* Onzena lletra de l'alfabet esperantista.

#### Relacionats

Alfabet esperantista: a A, b B, c C, ĉ Ĉ, d D, e E, f F, g G, ĝ Ĝ, h H, ĥ Ĥ, i I, j J, ĵ Ĵ, k K, l L, m M, n N, o O, p P, r R, s S, ŝ Ŝ, t T, u U, ŭ Ŭ, v V, z Z

#### Derivats

* ĥo (nom)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Plena Ilustrita Vortaro de Esperanto sobre ĥ
# Ω
## Grec
### Lletra

Ω ‎(O) ‎(majúscula, minúscula ω)
* Vint-i-quatrena lletra de l'alfabet grec.

#### Variants

* Ώ ‎(O)

#### Relacionats

Alfabet grec: α ‎(a) Α ‎(A) β ‎(v) Β ‎(V) γ ‎(g) Γ ‎(G) δ ‎(d) Δ ‎(D) ε ‎(e) Ε ‎(E) ζ ‎(z) Ζ ‎(Z) η ‎(i) Η ‎(I) θ ‎(th) Θ ‎(Th) ι ‎(i) Ι ‎(I) κ ‎(k) Κ ‎(K) λ ‎(l) Λ ‎(L) μ ‎(m) Μ ‎(M) ν ‎(n) Ν ‎(N) ξ ‎(x) Ξ ‎(X) ο ‎(o) Ο ‎(O) π ‎(p) Π ‎(P) ρ ‎(r) Ρ ‎(R) σ ‎(s) Σ ‎(S) τ ‎(t) Τ ‎(T) υ ‎(i) Υ ‎(I) φ ‎(f) Φ ‎(F) χ ‎(kh) Χ ‎(Kh) ψ ‎(ps) Ψ ‎(Ps) ω ‎(o) Ω ‎(O)

#### Sinònims

* ωμέγα ‎(omega, «omega»)
# ώ
## Grec
### Lletra

ώ ‎(o) ‎(minúscula, majúscula Ώ)
* Lletra omega minúscula ω ‎(o) amb accent.
# Ώ
## Grec
### Lletra

Ώ ‎(O) ‎(majúscula, minúscula ώ)
* Lletra omega majúscula Ω ‎(O) amb accent.
# Ϊ
## Grec
### Lletra

Ϊ ‎(I) ‎(majúscula, minúscula ϊ)
* Lletra iota majúscula Ι ‎(I) amb dièresi.
# ι
## Grec
### Lletra

ι ‎(i) ‎(minúscula, majúscula Ι)
* Novena lletra de l'alfabet grec.

#### Variants

* ί ‎(i), ϊ ‎(i), ΐ ‎(i)

#### Relacionats

Alfabet grec: α ‎(a) Α ‎(A) β ‎(v) Β ‎(V) γ ‎(g) Γ ‎(G) δ ‎(d) Δ ‎(D) ε ‎(e) Ε ‎(E) ζ ‎(z) Ζ ‎(Z) η ‎(i) Η ‎(I) θ ‎(th) Θ ‎(Th) ι ‎(i) Ι ‎(I) κ ‎(k) Κ ‎(K) λ ‎(l) Λ ‎(L) μ ‎(m) Μ ‎(M) ν ‎(n) Ν ‎(N) ξ ‎(x) Ξ ‎(X) ο ‎(o) Ο ‎(O) π ‎(p) Π ‎(P) ρ ‎(r) Ρ ‎(R) σ ‎(s) Σ ‎(S) τ ‎(t) Τ ‎(T) υ ‎(i) Υ ‎(I) φ ‎(f) Φ ‎(F) χ ‎(kh) Χ ‎(Kh) ψ ‎(ps) Ψ ‎(Ps) ω ‎(o) Ω ‎(O)

#### Sinònims

* γιώτα ‎(iota, «iota»)

#### Descendents

* i I (alfabet llatí)
* j J (alfabet llatí)
* і І (alfabet ciríl·lic)
* ј Ј (alfabet ciríl·lic)
# ί
## Grec
### Lletra

ί ‎(i) ‎(minúscula, majúscula Ί)
* Lletra iota minúscula ι ‎(i) amb accent.
# Ι
## Grec
### Lletra

Ι ‎(I) ‎(majúscula, minúscula ι)
* Novena lletra de l'alfabet grec.

#### Variants

* Ί ‎(I), Ϊ ‎(I)

#### Relacionats

Alfabet grec: α ‎(a) Α ‎(A) β ‎(v) Β ‎(V) γ ‎(g) Γ ‎(G) δ ‎(d) Δ ‎(D) ε ‎(e) Ε ‎(E) ζ ‎(z) Ζ ‎(Z) η ‎(i) Η ‎(I) θ ‎(th) Θ ‎(Th) ι ‎(i) Ι ‎(I) κ ‎(k) Κ ‎(K) λ ‎(l) Λ ‎(L) μ ‎(m) Μ ‎(M) ν ‎(n) Ν ‎(N) ξ ‎(x) Ξ ‎(X) ο ‎(o) Ο ‎(O) π ‎(p) Π ‎(P) ρ ‎(r) Ρ ‎(R) σ ‎(s) Σ ‎(S) τ ‎(t) Τ ‎(T) υ ‎(i) Υ ‎(I) φ ‎(f) Φ ‎(F) χ ‎(kh) Χ ‎(Kh) ψ ‎(ps) Ψ ‎(Ps) ω ‎(o) Ω ‎(O)

#### Sinònims

* γιώτα ‎(iota, «iota»)

#### Descendents

* I i (alfabet llatí)
* J j (alfabet llatí)
* І і (alfabet ciríl·lic)
* Ј ј (alfabet ciríl·lic)
# Ί
## Grec
### Lletra

Ί ‎(I) ‎(majúscula, minúscula ί)
* Lletra iota majúscula Ι ‎(I) amb accent.
# ΐ
## Grec
### Lletra

ΐ ‎(i) ‎(minúscula)
* Lletra iota minúscula ι ‎(i) amb accent i dièresi.
# ὥρα
## Grec antic

   * Pronúncia: /hɔ᷄ː.raː/
   * Etimologia: Del protoindoeuropeu *yeh₁-.

### Nom

ὥρα ‎(hṓra) f. ‎(genitiu ὥρας)
* qualsevol període de temps:
** estona
** hora
** estació
** any
* clima (en plural)
# سري لانكا
## Plantilla:-ary-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

سري لانكا ‎(manca transliteració)
* Sri Lanka

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en àrab marroquí
# سری لانکا
## Plantilla:-azb-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

سری لانکا ‎(manca transliteració)
* Sri Lanka

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en àzeri meridional

## Mazanderani

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

سری لانکا ‎(manca transliteració)
* Sri Lanka

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en mazanderani
# Abigail
## Català

   * Pronúncia: oriental /ə.βiˈɣajɫ/, occidental /a.biˈɣajɫ/
   * Etimologia: De l'hebreu antic אֲבִיגָיִל.

### Nom propi

Abigail f.
* Prenom femení

#### Traduccions

* Alemany: Abigail $^{(de)}$
* Anglès: Abigail $^{(en)}$
* Castellà: Abigaíl $^{(es)}$
* Francès: Abigaël $^{(fr)}$, Abigaïl $^{(fr)}$
* Grec: Αβιγαία $^{(el)}$ ‎(Avigea), Αβιγάιλ $^{(el)}$ ‎(Avigail)
* Neerlandès: Abigaïl $^{(nl)}$
* Portuguès: Abigail $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: A·bi·gail (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Noms de la població, Idescat

## Anglès

   * Etimologia: De l'hebreu antic אֲבִיגָיִל

### Nom propi

Abigail
* Prenom femení, equivalent al català Abigail.

#### Derivats

* [1]: Abbe, Abbey, Abbi, Abbie, Abby, Abbye, Abi, Aby, Gail, Gayle

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en anglès
* A Dictionary of First Names, Oxford University Press, 2006, ISBN 978-0198610601, p. 1
# recreo
## Castellà

   * Pronúncia: /reˈkɾe.o/
   * Rimes: -eo

### Nom

recreo m. ‎(plural recreos)
* esbarjo

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·cre·o (3)

### Vegeu també

* recreo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈrɛ.krɛ.oː/
   * Etimologia: Del prefix re- i creō.

### Verb

recreō ‎(1a present$^?$), recreās ‎(2a present), recreāre ‎(infinitiu), recreāvī ‎(perfet), recreātum ‎(supí)
* reviure, recrear
    «ab hoc maerore recreari» (Ciceró, Epistulae ad Atticum, 12.14.2)recrear-se en el dolor.
* revifar, renovar
    «Arbor aestivā recreatur aurā» (Horaci, Sàtires II,22.18)l'arbre es revifa amb la llum de l'estiu.
# incorporo
## Català

   * Pronúncia: central /iŋ.kurˈpo.ɾu/, occidental /iŋ.koɾˈpo.ɾo/
   * Rimes: -oɾo

### Verb

incorporo
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de incorporar.
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb incorporar.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb incorporar.

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \iŋ.koɾˈpo.ɾo\
       Americà: alt \iŋ.k(o)ɾˈpo.ɾo\, baix \iŋ.koɾˈpo.ɾo\
   * Rimes: -oɾo

### Verb

incorporo
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb incorporar

## Llatí

   * Pronúncia: /ɪŋˈkɔr.pɔ.roː/
   * Etimologia: Del prefix in- i ‎corporō.

### Verb

incorporō ‎(1a present$^?$), incorporās ‎(2a present), incorporāre ‎(infinitiu), incorporāvī ‎(perfet), incorporātum ‎(supí)
* incorporar, jo incorporo
    «variae animalium effigies incorporantur.» (Gai Juli Solí, De mirabilibus mundi, XXII,20)incorporen diverses figures d'animals
# traça
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈtɾa.sə/, occidental /ˈtɾa.sa/
   * Rimes: -asa
   * Etimologia: De traçar, segle XV.

### Nom

traça f. ‎(plural traces)
* Precisió o encert en la manera de fer les coses.
    «Ho va intentar, però no va poder evitar girar-se i ajudar-la a tancar la porta i a posar el cadenat al seu lloc. A la bostoniana se li veia que tenia poca traça.» (Sandra Barneda, La terra de les dones, Rosa del Vents)

#### Sinònims

* gràcia, habilitat, destresa, talent

#### Traduccions

* Alemany: Kunst $^{(de)}$
* Anglès: skill $^{(en)}$
* Castellà: traza $^{(es)}$
* Italià: competenza $^{(it)}$

### Verb

traça
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de traçar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb traçar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: tra·ça (2)
* Anagrama: atraç

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# acabado
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \a.kaˈβa.ðo\, meridional \a.kaˈβa.(ð)o\
       Americà: alt /a.k(a)ˈba.do/, baix \a.kaˈβa.ðo\
   * Rimes: -ado
   * Etimologia: De acabar.

### Adjectiu

acabado m. ‎(femení acabada, plural masculí acabados, plural femení acabadas)
* acabat

### Nom

acabado m. ‎(plural acabados)
* acabat, acabament

### Verb

acabado
* participi masculí singular del verb acabar

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ca·ba·do (4)
* Anagrames: abocada, acodaba

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre acabado

## Gallec

   * Pronúncia: /akaˈβaðo̝/
   * Etimologia: De acabar.

### Adjectiu

acabado ‎(femení acabada, plural masculí acabados, plural femení acabadas)
* acabat

### Nom

acabado m. ‎(plural acabados)
* acabat

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ca·ba·do (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario da Real Academia Galega sobre acabado
# trama
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈtɾa.mə/, occidental /ˈtɾa.ma/
   * Rimes: -ama
   * Etimologia: Del llatí trama, segle XV.

### Nom

trama f. ‎(plural trames)
* Conjunt de fils que són la base d'un teixit i que van entrellaçats en sentit contrari a l'ordit.
    «Amb l'ajuda de la filosa, una dona enrotllava la llana entre l'índex i el polze transformant-la unes vegades en el fil de l'ordit, la part vertical i més tova del teixit, i d'altres en el fil més espès i dur de la trama.» (Alessandro D'Avenia, Coses que ningú no sap, 2013)
* Part d'una història en què es planteja alguna dificultat que ha de resoldre el protagonista.
    «Un cop establerta la trama de la pel·lícula, els guionistes són els encarregats d'idear els diàlegs i situacions, que fan possible l'existència del fil conductor de la pel·lícula.» (Arnau Company Mates, Jordi Pons Bosch, Sebastià Serra Busquets, La comunicació audiovisual en la història, 2003)
* Maquinació secreta.
    «Havien triat aquesta posada per esmorzar i passar desapercebuts al mateix temps que ordien una trama conspiradora.» (Juan José Garrigós Sastre, El tren dels anglesos)

#### Sinònims

* (part d’una història) argument, nus
* (maquinació) intriga, pla

#### Traduccions

* Alemany: Schussfaden $^{(de)}$
* Anglès: welf $^{(en)}$
* Castellà: trama $^{(es)}$
* Francès: trame $^{(fr)}$
* Italià: trama $^{(it)}$
* Alemany: Handlung $^{(de)}$
* Anglès: plot $^{(en)}$
* Castellà: trama $^{(es)}$
* Francès: trame $^{(fr)}$
* Italià: trama $^{(it)}$

### Verb

trama
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de tramar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb tramar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: tra·ma (2)
* Anagrames: armat, marta, Marta, matar, ramat, taram

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, GDLC, DCVB

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈtraː.ma/
   * Etimologia: De l'arrel protoindoeuropea *trāgh- ‎(«estirar»).

### Nom

trāma f. ‎(genitiu trāmae)
* trama

#### Declinació

1a declinació -a, -ae :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | trāma | trāmae |
| Vocatiu | trāma | trāmae |
| Acusatiu | trāmam | trāmās |
| Genitiu | trāmae | trāmārum |
| Datiu | trāmae | trāmīs |
| Ablatiu | trāmā | trāmīs |

### Vegeu també

* Julius Pokorny, Indogermanisches Etymologisches Wörterbuch, 1956, p.1089
# ministro
## Català
### Verb

ministro
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de ministrar.

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /miˈnis.tɾo/, meridional /miˈnih.tɾo/
       Americà: alt /miˈnis.t͡s(o)/, baix /miˈnih.tɾo/
   * Rimes: -istɾo
   * Etimologia: Del llatí ministro.

### Nom

ministro m. ‎(plural ministros)
* ministre

### Miscel·lània

* Síl·labes: mi·nis·tro (3)

## Llatí

   * Pronúncia: /mɪˈnɪs.troː/
   * Etimologia: De minister.

### Verb

ministrō ‎(1a present$^?$), ministrās ‎(2a present), ministrāre ‎(infinitiu), ministrāvī ‎(perfet), ministrātum ‎(supí)
* servir, cuidar, atendre
    «tunc reliquit eum diabolus et ecce angeli accesserunt et ministrabant ei» (Geroni, Vulgata: Mateu 4:11)I llavors el dimoni l'abandonà i vet aquí que els àngels hi van fer cap i van tenir cura d'ell.

### Nom

ministrō
* datiu singular de minister
* ablatiu singular de minister
# extremament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əksˌtɾe.məˈmen/ balear /əksˌtɾe.məˈment/, /əksˌtɾe.məˈmen/ Occidental: nord-occidental /eksˌtɾe.maˈmen/ valencià /eksˌtɾe.maˈment/, /eksˌtɾe.maˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De extrema i el sufix -ment.

### Adverbi

extremament
* D’una manera extrema.
    «Però Brandaris dominava tant l'illa, poble i guarnició, que era extremament improbable que hagués d'afrontar convulsions internes, llevat que la penúria empenyés algú a mesures desesperades.» (Josep Massot i Muntaner, El cònsol Alan Hillgarth i les Illes Balears (1936-1939), 1995)

#### Sinònims

* força

#### Antònims

* gens

#### Traduccions

* Anglès: extremely $^{(en)}$
* Francès: extrêmement $^{(fr)}$
* Italià: estremamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·tre·ma·ment (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# Auftrag
## Alemany
### Nom

Auftrag m. ‎(genitiu Auftrags o Auftrages, plural Aufträge)
* encàrrec
    Ich hole im Auftrag meiner Eltern das Paket ab.Vinc a recollir el paquet per encàrrec dels meus pares.
* mandat, ordre
    «Der Auslöser zur Schulprofilierung stammte aus einem „behördlichen Auftrag“, einem Erlass der regionalen Schulbehörde.»L'inici del perfil escolar vingué d'un mandat oficial, un decret de les autoritats regionals escolars.
    «Als ich der Prinzessin berichtete, welche Aufträge die Oberin erhalten hatte, fand sie, daß der Kardinal nicht großzügiger hätte vorgehen können.» (Giacomo Casanova, Geschichte meines Lebens, herausgegeben und eingeleitet von Erich Loos, 1985, p.50)Quan vaig informar la princesa de les ordres que havia rebut de la Superiora, va notar que el cardenal no podia haver estat més generós
* comanda
    Seit dem Aufruf hat Ali 80 Prozent der Aufträge verloren, sein Sohn musste das Studium abbrechen.Des de la trucada, Alí ha perdut el 80 per cent de les comandes i el seu fill ha hagut de deixar la universitat.
* tasca, feina
    «Das Feuchthalten der Kalkkaseinfarbe nach dem Auftrag ist im Allgemeinen nicht notwendig.»Generalment ens podem estalviar la feina de mantenir humida la capa de calç després d'aplicar-la.

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | der | Auftrag | die | Aufträge |
| Genitiu | des | Auftrags Auftrages | der | Aufträge |
| Datiu | dem | Auftrag Auftrage | den | Aufträgen |
| Acusatiu | den | Auftrag | die | Aufträge |
# embalum
## Català

   * Pronúncia: oriental /əm.bəˈɫum/, occidental /em.baˈɫum/
   * Rimes: -um
   * Etimologia: De embalumar.

### Nom

embalum m. ‎(plural embalums)
* Dit d'una cosa o grup de coses que tenen un volum molt gros, cosa que la fa difícil de manejar.
    «En el tercer llibre, denominat «de Carregament», hi ha d'anotar l'entrada i la sortida de totes les mercaderies, amb expressió de les marques i els embalums, els noms dels carregadors i els consignataris.» (Antoni Font Ribas, Berta Bombí de Llanza, Normativa sobre l'empresa i el mercat, Edicions Universitat Barcelona, 2013, p. 81)

#### Relacionats

* baluerna

#### Traduccions

* Anglès: burden $^{(en)}$
* Castellà: bulto $^{(es)}$
* Francès: fardeau $^{(fr)}$
* Italià: carico $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: em·ba·lum (3)
* Anagrama: ambulem

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# maçoneria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mə.su.nəˈɾi.ə/ balear /mə.so.nəˈɾi.ə/, /mə.su.nəˈɾi.ə/ Occidental: /ma.so.neˈɾi.a/
   * Rimes: -ia
   * Etimologia: Del francès maçonnerie.

### Nom

maçoneria f. ‎(plural maçoneries)
* Construcció emprant pedra sense devastar o maons poc treballats.
    «En el treball de maçoneria no s'admet cap mena d'excavació, això és competència del contracte específic.» (Josep Batlló Ortiz, Pasqual Bernat López, Roser Puig Aguilar, Actes de la VII Trobada d'Història de la Ciència i de la Tècnica: Barcelona, 14, 15, 16 i 17 de novembre de 2002, p. 425)
* francmaçoneria
    Pere Sánchez i Ferré, doctor en història moderna i contemporània per la Universitat de Barcelona, fa dotze anys que es dedica a la història de la maçoneria.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·ço·ne·ri·a (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# abusiu
## Català

   * Pronúncia: oriental /ə.βuˈziw/, occidental /a.buˈziw/
   * Rimes: -iw
   * Etimologia: Del llatí abusivus.

### Adjectiu

abusiu m. ‎(femení abusiva, plural masculí abusius, plural femení abusives)
* Que denota abús.
    «També tenen dret a una informació veraç i entenedora sobre les característiques i els preus dels productes i dels serveis, a un règim de garanties dels productes adquirits i dels subministraments contractats i a la protecció de llurs interessos econòmics davant conductes abusives, negligents o fraudulentes» (Estatut d'autonomia de Catalunya, 2006, art.28: «Drets dels consumidors i usuaris»)

#### Traduccions

* Anglès: abusive $^{(en)}$
* Castellà: abusivo $^{(es)}$
* Francès: abusif $^{(fr)}$
* Portuguès: abusivo $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bu·siu (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# praeceptum
## Llatí

   * Pronúncia: /prajˈkɛp.tʊm/
   * Etimologia: De praecipio.

### Nom

praeceptum n. ‎(genitiu praeceptī)
* precepte, ordre, manament
    «Et faciens misericordiam in millia his qui diligunt me, et custodiunt praecepta mea.» (Jeroni, Vulgata: Èxode, 20:6)I mostrant misericòrdia envers aquells que m'estimen i segueixen els meus manaments.

#### Declinació

2a declinació -um, -ī :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | praeceptum | praecepta |
| Vocatiu | praeceptum | praecepta |
| Acusatiu | praeceptum | praecepta |
| Genitiu | praeceptī | praeceptōrum |
| Datiu | praeceptō | praeceptīs |
| Ablatiu | praeceptō | praeceptīs |

#### Derivats

* praeceptivus

### Verb

praeceptum
* supí acusatiu de praecipiō
# urbanístic
## Català

   * Pronúncia: oriental /ur.bəˈnis.tik/, occidental /uɾ.baˈnis.tik/
   * Rimes: -istik
   * Etimologia: De urbà i el sufix -ístic.

### Adjectiu

urbanístic m. ‎(femení urbanística, plural masculí urbanístics, plural femení urbanístiques)
* Relatiu a la urbanització.
    «L'any 1859 fou elaborat un pla urbanístic de més àmplies dimensions. L'enginyer Ildefons Cerdà presentà un projecte d'ampliació de la ciutat que volia tenir en compte certs aspectes socials.» (Lluís Recolons i Arquer, La població de Catalunya: distribució territorial i evolució demogràfica (1900-1970), 1976)

#### Traduccions

* Anglès: urbanistic $^{(en)}$
* Castellà: urbanístico $^{(es)}$
* Francès: urbanistique $^{(fr)}$
* Italià: urbanistico $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ur·ba·nís·tic (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# perifèric
## Català

   * Pronúncia: oriental /pə.ɾiˈfɛ.ɾik/, occidental /pe.ɾiˈfɛ.ɾik/
   * Rimes: -ɛɾik
   * Etimologia: De perifèria i el sufix -ic.

### Adjectiu

perifèric m. ‎(femení perifèrica, plural masculí perifèrics, plural femení perifèriques)
* Situat en la perifèria o a en els límits d'un territori.
    «A més a més, els graciencs tampoc no estaven gaire satisfets dels serveis municipals oferts per l'Ajuntament de Barcelona, ja que com a barri perifèric de la ciutat se sentien particularment desatesos.» (Joan Roca i Albert, El municipi de Barcelona i els combats pel govern de la ciutat, 1997)

#### Traduccions

* Anglès: perpheral $^{(en)}$
* Castellà: periférico $^{(es)}$
* Francès: périphérique $^{(fr)}$
* Italià: periferico $^{(it)}$

### Nom

perifèric m. ‎(plural perifèrics)
* Aparell que es connecta a un ordinador: ratolí, impressora, escàner, etc.
    «Els perifèrics són dispositius que, connectats a l'ordinador, permeten l'entrada o sortida de dades en aquest.» (Lola Fernandez Verde, Comunicació Empresarial i atenció al client, 2011, p. 90)

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: pe·ri·fè·ric (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# legajo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \leˈɣa.xo\, meridional \leˈɣa.ho\
       Americà: alt /leˈɡa.x(o)/, baix \leˈɣa.ho\, austral \leˈɣa.xo\
   * Rimes: -axo
   * Etimologia: De legar i el sufix -ajo.

### Nom

legajo m. ‎(plural legajos)
* lligall
    «El legajo era abultado, y segun lo que podia distinguir mi vista por entre la rejilla, los papeles estaban manuscritos con letra menuda y gallarda.» (José M. de Goizueta, Aventuras de Damian el Monaguillo, 1857)El lligall era gros, i segons el que podia albirar entre la reixa, els papers estaven manuscrits amb lletra menuda i bonica.

### Miscel·lània

* Síl·labes: le·ga·jo (3)
* Heterograma de 6 lletres (aegjlo)
# remitente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /re.miˈten.te/, meridional \re.miˈteŋ.te\
       Americà: alt /re.miˈten.t(e)/, baix \re.miˈteŋ.te\, austral /re.miˈten.te/
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: Del llatí remittens.

### Nom

remitente m. ‎(plural remitentes)
* remitent, expedidor
    «El remitente de una encomienda postal podrá obtener un aviso de recibo de ella pagando anticipadamente una suma que no excederá de 25 céntimos» (Colombia. Ministerio de Relaciones Exteriores, Informe, 1890)L'expedidor d'una comanda postal podrà obtenir-ne un avís de rebuda pagant anticipadament una suma que no excedirà de 25 cèntims.

#### Sinònims

* emisor

#### Antònims

* destinatario

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·mi·ten·te (4)