OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# besoncle
## Català

   * Pronúncia: oriental /bəˈzoŋ.kɫə/, occidental /beˈzoŋ.kɫe/
   * Rimes: -oŋkle
   * Etimologia: Del prefix bes- i oncle.

### Nom

besoncle m. ‎(plural besoncles)
* Oncle del pare o de la mare.

#### Antònims

* besnebot, besneboda

#### Relacionats

| | | Polítics | Polítics | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis |
| | | Polítics | Polítics | Línia recta | Línia col·lateral | Línia col·lateral | Línia col·lateral | Línia col·lateral |
| Antecedents | -5 | | | quadravi (m) quadràvia (f) |
| Antecedents | -4 | | | rebesavi (m) rebesàvia (f) | quadrioncle (m) quadritia (f) |
| Antecedents | -3 | | | besavi (m) besàvia (f) | rebesoncle (m) rebestia (f) | rebesoncles valencians | rebesoncles valencians segons |
| Antecedents | -2 | | ressogre (m) ressogra (f) | avis: - avi (m) - àvia (f) | besoncle (m) bestia (f) | besoncles valencians | besoncles valencians segons |
| Antecedents | -1 | cononcle (m) contia (f) | sogres: - sogre (m) - sogra (f) | pares: - pare (m) - mare (f) | oncle (m) tia (f) | oncle valencià (m) tia valenciana (f) | oncles valencians segons |
| | 0 | cunyat (m) cunyada (f) | cònjuge: - marit (m) - muller (f) | si mateix | germà (m) germana (f) | cosí (germà) (m) cosina (germana) (f) | cosí prim (m) cosina prima (f) | cosí tercer (m) cosina tercera (f) |
| Descendents | +1 | | gendre (m) nora (f) | fills: - fill (m) - filla (f) | nebot (m) neboda (f) | nebot valencià (m) neboda valenciana (f) | nebots valencians segons |
| Descendents | +2 | | | nets: - net (m) - neta (f) | besnebot (m) besneboda (f) | renebots valencians |
| Descendents | +3 | | | besnet (m) besneta (f) | rebesnebot (m) rebesneboda (f) | rebesnebots valencians |
| Descendents | +4 | | | rebesnet (m) rebesneta (f) | quadrinebot (m) quadrineboda (f) | quadrinebots valencians |
| Descendents | +5 | | | quadrinet (m) quadrineta (f) | nebots cinquens | nebots cinquens valencians |

#### Traduccions

* Alemany: Großonkel $^{(de)}$ m.
* Anglès: great-uncle $^{(en)}$
* Castellà: tío abuelo $^{(es)}$ m.
* Francès: grand-oncle $^{(fr)}$ m.
* Italià: prozio $^{(it)}$ m.
* Portuguès: tio-avô $^{(pt)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bes·on·cle (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# besavi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəˈza.βi/, balear /bəˈza.vi/ Occidental: nord-occidental /beˈza.βi/ valencià /beˈza.vi/, /beˈza.βi/
   * Rimes: -avi
   * Etimologia: Del prefix bes- i avi, segle XII.

### Nom

besavi m. ‎(plural besavis, femení besàvia)
* Pare de l'avi o de l'àvia.

#### Sinònims

* repadrí

#### Antònims

* besnet, besneta

#### Relacionats

| | | Polítics | Polítics | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis |
| | | Polítics | Polítics | Línia recta | Línia col·lateral | Línia col·lateral | Línia col·lateral | Línia col·lateral |
| Antecedents | -5 | | | quadravi (m) quadràvia (f) |
| Antecedents | -4 | | | rebesavi (m) rebesàvia (f) | quadrioncle (m) quadritia (f) |
| Antecedents | -3 | | | besavi (m) besàvia (f) | rebesoncle (m) rebestia (f) | rebesoncles valencians | rebesoncles valencians segons |
| Antecedents | -2 | | ressogre (m) ressogra (f) | avis: - avi (m) - àvia (f) | besoncle (m) bestia (f) | besoncles valencians | besoncles valencians segons |
| Antecedents | -1 | cononcle (m) contia (f) | sogres: - sogre (m) - sogra (f) | pares: - pare (m) - mare (f) | oncle (m) tia (f) | oncle valencià (m) tia valenciana (f) | oncles valencians segons |
| | 0 | cunyat (m) cunyada (f) | cònjuge: - marit (m) - muller (f) | si mateix | germà (m) germana (f) | cosí (germà) (m) cosina (germana) (f) | cosí prim (m) cosina prima (f) | cosí tercer (m) cosina tercera (f) |
| Descendents | +1 | | gendre (m) nora (f) | fills: - fill (m) - filla (f) | nebot (m) neboda (f) | nebot valencià (m) neboda valenciana (f) | nebots valencians segons |
| Descendents | +2 | | | nets: - net (m) - neta (f) | besnebot (m) besneboda (f) | renebots valencians |
| Descendents | +3 | | | besnet (m) besneta (f) | rebesnebot (m) rebesneboda (f) | rebesnebots valencians |
| Descendents | +4 | | | rebesnet (m) rebesneta (f) | quadrinebot (m) quadrineboda (f) | quadrinebots valencians |
| Descendents | +5 | | | quadrinet (m) quadrineta (f) | nebots cinquens | nebots cinquens valencians |

#### Traduccions

* Alemany: Urgroßvater $^{(de)}$
* Anglès: great-grandfather $^{(en)}$
* Castellà: bisabuelo $^{(es)}$
* Francès: bisaïeul $^{(fr)}$
* Italià: bisnonno $^{(it)}$
* Portuguès: bisavô $^{(pt)}$

### Verb

besavi
* (col·loquial septentrional) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de besar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bes·a·vi (3)
* Heterograma de 6 lletres (abeisv)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# besavis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəˈza.βis/, balear /bəˈza.vis/ Occidental: /beˈza.βis/, /beˈza.vis/
   * Rimes: -avis

### Nom

besavis m. pl.
* Forma plural de besavi.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bes·a·vis (3)
* Anagrames: bavessi, bisaves, sabives
# besàvia
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəzˈa.βi.ə/, balear /bəzˈa.vi.ə/ Occidental: nord-occidental /bezˈa.βi.a/ valencià /bezˈa.vi.a/, /bezˈa.βi.a/
   * Rimes: -avia
   * Etimologia: Forma femenina de besavi.

### Nom

besàvia f. ‎(plural besàvies)
* Mare de l’avi o de l’àvia.

#### Sinònims

* repadrina

#### Relacionats

| | | Polítics | Polítics | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis |
| | | Polítics | Polítics | Línia recta | Línia col·lateral | Línia col·lateral | Línia col·lateral | Línia col·lateral |
| Antecedents | -5 | | | quadravi (m) quadràvia (f) |
| Antecedents | -4 | | | rebesavi (m) rebesàvia (f) | quadrioncle (m) quadritia (f) |
| Antecedents | -3 | | | besavi (m) besàvia (f) | rebesoncle (m) rebestia (f) | rebesoncles valencians | rebesoncles valencians segons |
| Antecedents | -2 | | ressogre (m) ressogra (f) | avis: - avi (m) - àvia (f) | besoncle (m) bestia (f) | besoncles valencians | besoncles valencians segons |
| Antecedents | -1 | cononcle (m) contia (f) | sogres: - sogre (m) - sogra (f) | pares: - pare (m) - mare (f) | oncle (m) tia (f) | oncle valencià (m) tia valenciana (f) | oncles valencians segons |
| | 0 | cunyat (m) cunyada (f) | cònjuge: - marit (m) - muller (f) | si mateix | germà (m) germana (f) | cosí (germà) (m) cosina (germana) (f) | cosí prim (m) cosina prima (f) | cosí tercer (m) cosina tercera (f) |
| Descendents | +1 | | gendre (m) nora (f) | fills: - fill (m) - filla (f) | nebot (m) neboda (f) | nebot valencià (m) neboda valenciana (f) | nebots valencians segons |
| Descendents | +2 | | | nets: - net (m) - neta (f) | besnebot (m) besneboda (f) | renebots valencians |
| Descendents | +3 | | | besnet (m) besneta (f) | rebesnebot (m) rebesneboda (f) | rebesnebots valencians |
| Descendents | +4 | | | rebesnet (m) rebesneta (f) | quadrinebot (m) quadrineboda (f) | quadrinebots valencians |
| Descendents | +5 | | | quadrinet (m) quadrineta (f) | nebots cinquens | nebots cinquens valencians |

#### Traduccions

* Alemany: Urgroßmutter $^{(de)}$
* Anglès: great grandmother $^{(en)}$
* Castellà: bisabuela $^{(es)}$
* Francès: bisaïeule $^{(fr)}$
* Italià: bisnonna $^{(it)}$
* Portuguès: bisavó $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: bes·à·vi·a (4)
# besàvies
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəˈza.βi.əs/, balear /bəˈza.vi.əs/ Occidental: nord-occidental /beˈza.βi.es/ valencià /beˈza.vi.es/, /beˈza.βi.es/
   * Rimes: -avies

### Nom

besàvies f. pl.
* Forma plural de besàvia.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bes·à·vi·es (4)
# coliflors
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔs/ Occidental: nord-occidental /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔs/, valencià /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔɾs/
   * Rimes: -ɔ(ɾ)s

### Nom

coliflors f. pl.
* Forma plural de coliflor.

### Miscel·lània

* Síl·labes: col·i·flors (3)
* Anagrames: colfloris, floricols
# cononcle
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuˈnoŋ.kɫə/ balear /koˈnoŋ.kɫə/, /kuˈnoŋ.kɫə/ Occidental: /koˈnoŋ.kɫe/
   * Rimes: -oŋkle
   * Etimologia: Del prefix con- i oncle.

### Nom

cononcle m. ‎(plural cononcles)
* Oncle del cònjuge.

#### Relacionats

| | | Polítics | Polítics | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis |
| | | Polítics | Polítics | Línia recta | Línia col·lateral | Línia col·lateral | Línia col·lateral | Línia col·lateral |
| Antecedents | -5 | | | quadravi (m) quadràvia (f) |
| Antecedents | -4 | | | rebesavi (m) rebesàvia (f) | quadrioncle (m) quadritia (f) |
| Antecedents | -3 | | | besavi (m) besàvia (f) | rebesoncle (m) rebestia (f) | rebesoncles valencians | rebesoncles valencians segons |
| Antecedents | -2 | | ressogre (m) ressogra (f) | avis: - avi (m) - àvia (f) | besoncle (m) bestia (f) | besoncles valencians | besoncles valencians segons |
| Antecedents | -1 | cononcle (m) contia (f) | sogres: - sogre (m) - sogra (f) | pares: - pare (m) - mare (f) | oncle (m) tia (f) | oncle valencià (m) tia valenciana (f) | oncles valencians segons |
| | 0 | cunyat (m) cunyada (f) | cònjuge: - marit (m) - muller (f) | si mateix | germà (m) germana (f) | cosí (germà) (m) cosina (germana) (f) | cosí prim (m) cosina prima (f) | cosí tercer (m) cosina tercera (f) |
| Descendents | +1 | | gendre (m) nora (f) | fills: - fill (m) - filla (f) | nebot (m) neboda (f) | nebot valencià (m) neboda valenciana (f) | nebots valencians segons |
| Descendents | +2 | | | nets: - net (m) - neta (f) | besnebot (m) besneboda (f) | renebots valencians |
| Descendents | +3 | | | besnet (m) besneta (f) | rebesnebot (m) rebesneboda (f) | rebesnebots valencians |
| Descendents | +4 | | | rebesnet (m) rebesneta (f) | quadrinebot (m) quadrineboda (f) | quadrinebots valencians |
| Descendents | +5 | | | quadrinet (m) quadrineta (f) | nebots cinquens | nebots cinquens valencians |

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: con·on·cle (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
# cononcles
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuˈnoŋ.kɫəs/ balear /koˈnoŋ.kɫəs/, /kuˈnoŋ.kɫəs/ Occidental: /koˈnoŋ.kɫes/

### Nom

cononcles m. pl.
* Forma plural de cononcle.

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·on·cles (3)
# escurçana
## Català

   * Pronúncia: oriental /əs.kurˈsa.nə/, occidental /es.kuɾˈsa.na/
   * Rimes: -ana

### Nom

escurçana f. ‎(plural escurçanes)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Dasyatis pastinaca)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Dasyatis sp)
* (peixos) escurçana clavellada
* (peixos) escurçana violeta

#### Sinònims

* (Peix Dasyatis pastinaca) escurçana comuna, escurçana ferrassa, escurçó, ferrassa, marina pastinaca, milà, milana, pastinaca, pastinaca marina, pastinaques, serreta, tòtina
** (arcaismes, localismes) corçana, cursana, escorçana, escorçó, escursana, escursó, farrasa, farrassa, totana, tòtana, totina
* (Peix Dasyatis sp) milà, tòtina, escurzana, totana, tòtana

#### Hiperònims

* rajades i milanes > dasiàtids

#### Traduccions

* Alemany: Gemeine Heich roche $^{(de)}$
* Anglès: common stingray $^{(en)}$, sting ray $^{(en)}$, stingray $^{(en)}$
* Asturià: bastaranga $^{(ast)}$, estíngola $^{(ast)}$, chuchu $^{(ast)}$
* Castellà: milano $^{(es)}$, pastinaca $^{(es)}$, pez obispo $^{(es)}$, raya $^{(es)}$, raya látigo común $^{(es)}$, raya-vaca $^{(es)}$
* Francès: pastenague $^{(fr)}$, pastenague commune $^{(fr)}$, raie pastenague $^{(fr)}$
* Italià: pastinaca $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·cur·ça·na (4)
* Anagrama: acunçares

### Vegeu també

* escurçana. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# coleccionismo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ko.lek.θjoˈniz.mo/, meridional /ko.lek.θjoˈnih.mo/
       Americà: alt /k(o).lek.sjoˈniz.mo/, baix /ko.lek.sjoˈnih.mo/
   * Rimes: -izmo
   * Etimologia: De colección i el sufix -ismo.

### Nom

coleccionismo m. ‎(plural coleccionismos)
* col·leccionisme

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·lec·cio·nis·mo (5)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre coleccionismo
# coleccionismos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ko.lek.θjoˈniz.mos/, meridional /ko.lek.θjoˈnih.moh/
       Americà: alt /ko.lek.sjoˈniz.m(o)s/, baix /ko.lek.sjoˈnih.moh/, austral /ko.lek.sjoˈnih.mos/
   * Rimes: -izmos

### Nom

coleccionismos m. pl.
* forma plural de coleccionismo

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·lec·cio·nis·mos (5)
# ultravioleta
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ul.tɾa.βjoˈle.ta\
       Americà: alt /ul.t͡sa.bjoˈle.t(a)/, baix \ul.tɾa.βjoˈle.ta\
   * Rimes: -eta
   * Etimologia: Del prefix ultra- i violeta.

### Adjectiu

ultravioleta inv. ‎(plural ultravioletas)
* ultraviolat

### Miscel·lània

* Síl·labes: ul·tra·vio·le·ta (5)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre ultravioleta
# ultravioletas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ul.tɾa.βjoˈle.tas\, meridional \ul.tɾa.βjoˈle.tah\
       Americà: alt /ul.t͡sa.bjoˈle.t(a)s/, baix \ul.tɾa.βjoˈle.tah\, austral \ul.tɾa.βjoˈle.tas\
   * Rimes: -etas

### Adjectiu

ultravioletas inv. pl.
* forma plural de ultravioleta

### Miscel·lània

* Síl·labes: ul·tra·vio·le·tas (5)
# coliflor
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔ/ Occidental: nord-occidental /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔ/, valencià /ˌkɔ.ɫiˈfɫɔɾ/
   * Rimes: -ɔ(ɾ)
   * Etimologia: De l’alt italià *caolifior, del llatí científic cauliflora ‎(«que floreix en la tija»), segle XVIII documentat en alguerès. Tradicionalment interpretat com un compost de col i flor amb grafia obsoleta col-i-flor.

### Nom

coliflor f. ‎(plural coliflors)
* Col d’inflorescència molt desenvolupada amb brots de massa carnosa i comestible.
* Bolet comestible de la classe dels basidiomicets (Ramaria botrytis).

#### Variants

* colflori, floricol

#### Traduccions

* Alemany: Blumenkohl $^{(de)}$ m., Karfiol $^{(de)}$ m.
* Anglès: cauliflower $^{(en)}$
* Castellà: coliflor $^{(es)}$ f.
* Francès: chou-fleur $^{(fr)}$ f.
* Italià: cavolfiore $^{(it)}$ m.
* Llengua de signes catalana: COL+FLOR $^{(csc)}$
* Suec: blomkål $^{(sv)}$ c.

### Miscel·lània

* Síl·labes: col·i·flor (3)
* Anagrames: colflori, floricol

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ko.liˈfloɾ/
       Americà: alt /k(o).liˈfloɾ/, baix /ko.liˈfloɾ/
   * Rimes: -oɾ
   * Etimologia: Del català coliflor.

### Nom

coliflor f. ‎(plural coliflores)
* coliflor

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·li·flor (3)
# contramarca
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌkɔn.tɾəˈmar.kə/, occidental /ˌkon.tɾaˈmaɾ.ka/
   * Rimes: -aɾka
   * Etimologia: De contramarcar.

### Nom

contramarca f. ‎(plural contramarques)
* Segon segell que es posa en un fardell.
* Marca que s'afegeix als bitllets per ser vist a contrallum.

#### Traduccions

* Castellà: contramarca $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·mar·ca (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kon.tɾaˈmaɾ.ka/, meridional \koŋ.tɾaˈmaɾ.ka\
       Americà: alt /kon.t͡saˈmaɾ.k(a)/, baix \koŋ.tɾaˈmaɾ.ka\, austral /kon.tɾaˈmaɾ.ka/
   * Rimes: -aɾka
   * Etimologia: De contra i marca.

### Nom

contramarca f. ‎(plural contramarcas)
* (numismàtica) contramarca

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·mar·ca (4)

### Vegeu també

* contramarca. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# contramarques
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌkɔn.tɾəˈmar.kəs/, occidental /ˌkon.tɾaˈmaɾ.kes/
   * Rimes: -aɾkes

### Nom

contramarques f. pl.
* Forma plural de contramarca.

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·mar·ques (4)
# contrabaix
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌkɔn.tɾəˈβaʃ/, occidental /ˌkon.tɾaˈbajʃ/
   * Rimes: -ajʃ
   * Etimologia: Del prefix contra- i baix, calc de l’italià contrabbasso, segle XVI.

### Nom

contrabaix m. ‎(plural contrabaixos)
* Instrument cordòfon més gran dels instruments d'arquet de la família del violí, i de tessitura més greu, de quatre cordes o, modernament, de cinc.

#### Sinònims

* verra (col·loquial)

#### Traduccions

* Alemany: Kontrabass $^{(de)}$ m.
* Anglès: double bass $^{(en)}$
* Basc: kontrabaxu $^{(eu)}$
* Castellà: contrabajo $^{(es)}$
* Eslovac: kontrabas $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: kontrabaso $^{(eo)}$
* Francès: contrebasse $^{(fr)}$
* Gallec: contrabaixo $^{(gl)}$ m.
* Italià: contrabbasso $^{(it)}$
* Polonès: kontrabas $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: contrabaixo $^{(pt)}$ m.
* Romanès: contrabas $^{(ro)}$ n.
* Rus: контраба́с $^{(ru)}$ m. ‎(kontrabàs)

### Nom

contrabaix m. f. ‎(plural contrabaixos)
* Músic que toca el contrabaix.

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·baix (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* contrabaix. Terminologia dels instruments musicals. Informació cedida per TERMCAT.
# contracanxa
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌkɔn.tɾəˈkaɲ.ʃə/, occidental /ˌkon.tɾaˈkaɲ.t͡ʃa/
   * Rimes: -aɲtʃa
   * Etimologia: Del prefix contra- i canxa.

### Nom

contracanxa f. ‎(plural contracanxes)
* (pilota) Franja de terreny situada al costat de la canxa d'un frontó, a la dreta del jugador, que serveix per a facilitar el retorn de la pilota.

#### Traduccions

* Anglès: wood $^{(en)}$
* Basc: kontrakantxa $^{(eu)}$
* Castellà: contracancha $^{(es)}$
* Francès: bas-côté $^{(fr)}$, contre-cancha $^{(fr)}$, couloir de dégagement $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·can·xa (4)

### Vegeu també

* contracanxa. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# contracanxes
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌkɔn.tɾəˈkaɲ.ʃəs/, occidental /ˌkon.tɾaˈkaɲ.t͡ʃes/
   * Rimes: -aɲtʃes

### Nom

contracanxes f. pl.
* Forma plural de contracanxa.

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·can·xes (4)
# contracepció
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌkɔn.tɾə.səp.siˈo/, occidental /ˌkon.tɾa.sep.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: De l'anglès contraception, segle XIX.

### Nom

contracepció f. ‎(plural contracepcions)
* Ús d’algun mètode per tal d’evitar la concepció.

#### Sinònims

* anticoncepció

#### Traduccions

* Anglès: contraception $^{(en)}$
* Castellà: contracepción $^{(es)}$ f.
* Francès: contraception $^{(fr)}$
* Llengua de signes catalana: PASTILLA+EMBARÀS+DEFENSAR $^{(csc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·cep·ci·ó (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# contraceptiu
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌkɔn.tɾə.səpˈtiw/, occidental /ˌkon.tɾa.sepˈtiw/
   * Rimes: -iw
   * Etimologia: De l'anglès contraceptive.

### Adjectiu

contraceptiu m. ‎(femení contraceptiva, plural masculí contraceptius, plural femení contraceptives)
* Relatiu a la contracepció.

#### Sinònims

* anticonceptiu

#### Traduccions

* Anglès: contraceptive $^{(en)}$
* Castellà: anticonceptivo $^{(es)}$, contraceptivo $^{(es)}$
* Francès: contraceptif $^{(fr)}$

### Nom

contraceptiu m. ‎(plural contraceptius)
* Fàrmac o dispositiu que impedeix la fecundació.

#### Sinònims

* anticonceptiu

#### Traduccions

* Anglès: contraceptive $^{(en)}$
* Castellà: anticonceptivo $^{(es)}$, contraceptivo $^{(es)}$ m.
* Francès: contraceptif $^{(fr)}$ m.
* Llengua de signes catalana: PASTILLA+EMBARÀS+DEFENSAR $^{(csc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·cep·tiu (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# contraceptives
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌkɔn.tɾə.səpˈti.βəs/, balear /ˌkɔn.tɾə.səpˈti.vəs/ Occidental: nord-occidental /ˌkon.tɾa.sepˈti.βes/ valencià /ˌkon.tɾa.sepˈti.ves/, /ˌkon.tɾa.sepˈti.βes/
   * Rimes: -ives

### Adjectiu

contraceptives f. pl.
* Forma plural de contraceptiva.

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·cep·ti·ves (5)
# contraceptius
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌkɔn.tɾə.səpˈtiws/, occidental /ˌkon.tɾa.sepˈtiws/
   * Rimes: -iws

### Adjectiu

contraceptius m. pl.
* Forma plural de contraceptiu.

### Nom

contraceptius m. pl.
* Forma plural de contraceptiu.

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·cep·tius (4)
# contraceptiva
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌkɔn.tɾə.səpˈti.βə/, balear /ˌkɔn.tɾə.səpˈti.və/ Occidental: nord-occidental /ˌkon.tɾa.sepˈti.βa/ valencià /ˌkon.tɾa.sepˈti.va/, /ˌkon.tɾa.sepˈti.βa/
   * Rimes: -iva

### Adjectiu

contraceptiva f. ‎(plural contraceptives)
* Forma femenina de contraceptiu.

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·cep·ti·va (5)
# contradir-se
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌkɔn.tɾəˈðir.sə/, /kun.tɾəˈðir.sə/ balear /ˌkɔn.tɾəˈðiɾ.sə/, /kun.tɾə.ðirˈsə/ Occidental: /ˌkon.tɾaˈðiɾ.se/
   * Rimes: -iɾse

### Verb

contradir-se
* Forma pronominal de contradir.
# contraescarpa
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌkɔn.tɾəsˈkar.pə/, occidental /ˌkon.tɾa.esˈkaɾ.pa/
   * Rimes: -aɾpa
   * Etimologia: Del prefix contra- i escarpa.

### Nom

contraescarpa f. ‎(plural contraescarpes)
* Declivi del tros de muralla que està situat al fossat, en contraposició a l'escarpa.

#### Traduccions

* Anglès: counterscarp $^{(en)}$
* Castellà: contraescarpa $^{(es)}$
* Francès: contrescarpe $^{(fr)}$, contra-escarpe $^{(fr)}$
* Italià: controscarpa $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·es·car·pa (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
* Labernia y Esteller, Pere. Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana y llatina., Tom I, Barcelona, 1864.

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kon.tɾa.esˈkaɾ.pa/, meridional \koŋ.tɾa.ehˈkaɾ.pa\
       Americà: alt /kon.t͡sa.(e)sˈkaɾ.pa/, baix \koŋ.tɾa.ehˈkaɾ.pa\, austral /kon.tɾa.ehˈkaɾ.pa/
   * Rimes: -aɾpa

### Nom

contraescarpa f. ‎(plural contraescarpas)
* contraescarpa

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·es·car·pa (5)
# contraescarpes
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌkɔn.tɾəsˈkar.pəs/, occidental /ˌkon.tɾa.esˈkaɾ.pes/
   * Rimes: -aɾpes

### Nom

contraescarpes f. pl.
* Forma plural de contraescarpa.

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·es·car·pes (5)
# contramarxa
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌkɔn.tɾəˈmar.ʃə/, occidental /ˌkon.tɾaˈmaɾ.t͡ʃa/
   * Rimes: -aɾtʃa
   * Etimologia: Deverbal de contramarxar.

### Nom

contramarxa f. ‎(plural contramarxes)
* Moviment que pot fer un mecanisme, gràcies a un arbre connectat a un sistema de politges, que la fa treballar en sentit contrari o disminuir la velocitat.
    «Fa molts anys, assegut en un tramvia-jardinera dels que s'usaven a l'estiu, vaig presenciar com un home, en baixar a contramarxa del tramvia, queia a terra.» (Serra d'or, 1986)

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·mar·xa (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# contramarxes
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌkɔn.tɾəˈmar.ʃəs/, occidental /ˌkon.tɾaˈmaɾ.t͡ʃes/
   * Rimes: -aɾtʃes

### Nom

contramarxes f. pl.
* Forma plural de contramarxa.

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·mar·xes (4)
# contramina
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌkɔn.tɾəˈmi.nə/, occidental /ˌkon.tɾaˈmi.na/
   * Rimes: -ina
   * Etimologia: De contra i mina.

### Nom

contramina f. ‎(plural contramines)
* En una guerra, túnel que s'excava per inutilitzar els amagatalls de l'enemic o extreure les mines amagades de l'enemic.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·mi·na (4)
* Anagrama: contaminar

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# contramines
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌkɔn.tɾəˈmi.nəs/, occidental /ˌkon.tɾaˈmi.nes/
   * Rimes: -ines

### Nom

contramines f. pl.
* Forma plural de contramina.

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·mi·nes (4)
* Anagrama: nematorincs