OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# cast
## Català

   * Pronúncia: /ˈkast/
   * Rimes: -ast
   * Etimologia: Del llatí castus ‎(«pur»).

### Adjectiu

cast m. ‎(femení casta, plural masculí casts o castos, plural femení castes)
* Persona lliure de mals pensaments o que s'absté de pràctiques sexuals indegudes.

#### Sinònims

* pur, sant

#### Antònims

* pecaminós, impur

#### Derivats

* castament

#### Traduccions

* Alemany: keusch $^{(de)}$
* Anglès: chaste $^{(en)}$
* Búlgar: целомъ́дрен $^{(bg)}$ ‎(tselomadren)
* Castellà: casto $^{(es)}$
* Finès: siveä $^{(fi)}$
* Francès: chaste $^{(fr)}$
* Grec: αγνός $^{(el)}$ ‎(agnós)
* Grec antic: ἁγνός $^{(grc)}$ ‎(hagnós)
* Italià: casto $^{(it)}$
* Japonès: 貞淑な $^{(ja)}$
* Llatí: pudicus $^{(la)}$
* Neerlandès: kuis $^{(nl)}$
* Occità: cast $^{(oc)}$
* Portuguès: casto $^{(pt)}$
* Romanès: cast $^{(ro)}$
* Rus: целому́дренный $^{(ru)}$ ‎(tselomúdrenni)
* Serbocroat: čedan $^{(sh)}$
* Suec: kysk $^{(sv)}$
* Turc: iffetli $^{(tr)}$
* Txec: cudný $^{(cs)}$
* Xinès: 貞 $^{(zh)}$ ‎(贞, zhēn)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: cats, tacs, tasc

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /kɑːst/ àudio (EUA)
   * Etimologia: Del nòrdic antic kasta («llançar»)

### Nom

cast ‎(plural casts)
* llançament
* repartiment
    Yesterday the cast for the new play was done («Ahir es va fer el repartiment de papers per la nova obra.»)
* motlle
* (escultura) buidatge, buidat

### Verb

cast ‎(3a persona singular present casts, gerundi casting, passat i participi cast)
* llançar
* dirigir, fixar la mirada.
    He cast his eye upon Emelya. («Va fixar la mirada en Emelya»)
    He cast down his eyes in shame («Va abaixar la mirada, avergonyit»)
* repartir, assignar un paper en una obra teatral
* predir
* considerar
    A long silence followed the detective's discourse. Perhaps his hearers were casting about for objections. («Potser els seus oients estaven considerant fer algunes objeccions.»)
* Depositar el vot en una urna.
* Fer inclinar una balança o una decisió.
    He was a casting voice". («La seva va ser una opinió decisiva»)

#### Derivats

* castaway

### Vegeu també

* cast. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
* ↑ "The Canterbury Tales: The Knight's tale", p.220
* ↑ The Free Dictionary
* ↑ Emile Gaboriau, "The mystery of Orcival",cap.XI
# clos
## Català

   * Pronúncia: /ˈkɫɔs/
   * Rimes: -ɔs
   * Etimologia: Derivat de cloure.

### Nom

clos m. ‎(plural closos)
* Espai delimitat i aïllat de l'exterior.

#### Sinònims

* cleda

### Adjectiu

clos m. ‎(femení closa, plural masculí closos, plural femení closes)
* Un espai, aïllat de l'exterior.
* Poc comunicatiu, retret.

#### Sinònims

* tancat, barrat, circuït, isolat, aïllat
* sorrut

#### Antònims

* obert
* comunicatiu,expansiu

#### Traduccions

* Anglès: closed $^{(en)}$
* Castellà: cerrado $^{(es)}$
* Francès: fermé $^{(fr)}$
* Italià: fermato $^{(it)}$

### Verb

clos
* Participi masculí singular del verb cloure.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: cols, solc $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# consular
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kun.suˈɫar/ balear /kon.suˈɫaɾ/, /kun.suˈɫar/ Occidental: /kon.suˈɫaɾ/
   * Rimes: -aɾ
   * Etimologia: Del llatí consularis, segle XVII.

### Adjectiu

consular inv. ‎(plural consulars)
* Corresponent o pertanyent a un o a tots els cònsols.
    «Cridà a la secretària i li va dir de telefonejar al xofer, ja conegut. Minuts després era jo dalt d’un taxi de la confiança consular.» (Llorenç M. Estopinya, Un full del meu diari. Quatre Eves i un Adam, pàg. 18, 1966)

#### Compostos i expressions

* agent consular
* agència consular
* arxiu consular
* cancelleria consular
* circumscripció consular
* cos consular
* decisió consular
* decret consular
* dret consular
* dignitat consular
* estatut consular
* fasts consulars
* oficina consular
* relacions consulars
* representació consular

#### Traduccions

* Anglès: consular $^{(en)}$
* Castellà: consular $^{(es)}$
* Francès: consulaire $^{(fr)}$

### Nom

consular m. f. ‎(plural consulars)
* (per extensió) cònsol
    «Oh déus justos, sentir això el marit, això saber el príncep i portar aquest prou enllà el seu desvergonyiment per contar, no cal dir a un consular, ni a un amic, ans simplement al marit, el seu adulteri i el seu fàstic!» (Carles Cardó (trad.), Diàlegs a Serè. De la clemència a Neró Cèsar de Sèneca, pàg. 27, Fundació Bernat Metge, Barcelona, 1926)
* conseller
    «Sant Ambròs. Fill de Trèveris, de pares romans, era consular de Milà i no batejat encara, quan, d'una manera extraordinària, fou elegit bisbe d'aquesta ciutat.» (Tomàs Bellpuig, Els sants pares, pàg. 74, Editorial Barcino, Barcelona, 1927)

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·su·lar (3)
* Heterograma de 8 lletres (aclnorsu)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot

## Anglès
### Adjectiu

consular ‎(no comparable)
* consular

### Vegeu també

* Obres de referència: Merriam, Collins, Cambridge, Dict
* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kon.suˈlaɾ/, meridional \koŋ.suˈlaɾ\
       Americà: alt /kon.s(u)ˈlaɾ/, baix \koŋ.suˈlaɾ\, austral /kon.suˈlaɾ/
   * Rimes: -aɾ
   * Etimologia: Del llatí consulāris.

### Adjectiu

consular inv. ‎(plural consulares)
* consular

#### Relacionats

* cónsul

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·su·lar (3)
* Heterograma de 8 lletres (aclnorsu)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre consular
# corb
## Català

   * Pronúncia: (adjectiu) /ˈkorp/
   * Pronúncia: (nom) /ˈkɔrp/
   * Rimes: -ɔɾp
   * Etimologia: Adjectiu: del llatí curvus. Nom: del llatí corvus, segle XIV.

### Adjectiu

corb m. ‎(femení corba, plural masculí corbs, plural femení corbes)
* Línia que es desvia de la recta de forma continuada.
* Forma d'una cosa que recorda una línia corba.

#### Traduccions

* Anglès: curved $^{(en)}$
* Castellà: curvo $^{(es)}$
* Francès: courbe $^{(fr)}$
* Italià: curvo $^{(it)}$

### Nom

corb m. ‎(plural corbs)
* Ocell de mida gran, plomes i bec negres (Corvus corax).
* (peixos) corball
* (peixos) moll de roca

#### Traduccions

* Alemany: Rabe $^{(de)}$ m.
* Anglès: raven $^{(en)}$
* Asturià: cuervu $^{(ast)}$, cuervu carniceru $^{(ast)}$
* Castellà: cuervo $^{(es)}$
* Eslovac: krkavec $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: krokar $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: korako $^{(eo)}$, korvo $^{(eo)}$
* Estonià: kaaren $^{(et)}$
* Feroès: ravnur $^{(fo)}$ m.
* Francès: corbeau $^{(fr)}$
* Friülà: corvat $^{(fur)}$ m.
* Gallec: corvo $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: brân $^{(cy)}$ f.
* Georgià: ყორანი $^{(ka)}$ ‎(kòrani)
* Grec: κόρακας $^{(el)}$ m. ‎(kórakas)
* Grec antic: κόραξ $^{(grc)}$ m. ‎(kórax)
* Groenlandès: tulugaq $^{(kl)}$
* Hebreu: עורב‎ $^{(he)}$
* Hindi: काला कौआ $^{(hi)}$ m.
* Italià: corvo $^{(it)}$
* Lituà: kranklys $^{(lt)}$ m.
* Llatí: corvus $^{(la)}$ m.
* Maltès: għarab $^{(mt)}$ m.
* Noruec: ravn $^{(no)}$ m.
* Occità: còrb $^{(oc)}$ m.
* Polonès: kruk $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: corvo $^{(pt)}$ m.
* Retoromànic: corv $^{(rm)}$ m.
* Romanès: corb $^{(ro)}$ m.
* Rus: во́рон $^{(ru)}$ m. ‎(vóron)
* Sard: corbu $^{(sc)}$
* Suahili: kunguru $^{(sw)}$
* Suec: korp $^{(sv)}$ c.
* Turc: kuzgun $^{(tr)}$
* Txec: krkavec $^{(cs)}$ m.
* Vènet: corvo $^{(vec)}$ m.
* Xinès: 烏鴉 $^{(zh)}$ ‎(乌鸦, wūyā)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: broc $^{(revers)}$, cobr

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot

## Francès

   * Pronúncia: /kɔʁb/

### Nom

corb m. ‎(plural corbs)
* corball
# cot
## Català

   * Pronúncia: (adjectiu) /ˈkot/
   * Rimes: -ot
   * Pronúncia: (nom) /ˈkɔt/
   * Rimes: -ɔt

### Adjectiu

cot m. ‎(femení cota, plural masculí cots, plural femení cotes)
* Inclinat cap a terra.

#### Compostos i expressions

* Amb el cap cot: trist, deprimit, desenganyat, capficat.

#### Traduccions

* Alemany: hängend $^{(de)}$
* Anglès: bowed $^{(en)}$
* Castellà: gacho $^{(es)}$ m.
* Francès: basse $^{(fr)}$

### Nom

cot m. ‎(plural cots)
* Antiga peça de vestir llarga amb mànegues, semblant a una bata o casaca.
* (Andorra) Multa imposada per l’incompliment d’un deure.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: toc $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Anglès
### Nom

cot ‎(plural cots)
* Llit, catre.
# cresp
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈkɾɛsp/ balear /ˈkɾəsp/, /ˈkɾɛsp/ Occidental: /ˈkɾesp/
   * Etimologia: Del llatí crispus, segle XV. Doblet del gal·licisme crep.

### Adjectiu

cresp m. ‎(femení crespa, plural masculí cresps, plural femení crespes)
* Molt arrissat.
    «E cô ell un dia méjas ab los mongeş en refetor mējant pa dur ab faues i cuytes ab faliell veu venir dos mõges livells la hu era cresp ab una vestiméta i de brocat e portaua al coll pējades unes belles claus.» (Sampsó Arbús, Libre en el qual se tracta de la miraculosa conversió y sancta vida d'Honorat, pàg. 379, 1590)

#### Traduccions

* Anglès: frizzy $^{(en)}$
* Castellà: crespo $^{(es)}$
* Francès: crépu $^{(fr)}$
* Italià: crespo $^{(it)}$

### Verb

cresp
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de crespar.

#### Variants

* crespo, crespi

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: creps, precs

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# cru
## Català

   * Pronúncia: /ˈkɾu/
   * Rimes: -u
   * Etimologia: Del llatí crūdus, segle XIV.

### Adjectiu

cru m. ‎(femení crua, plural masculí crus o crusos, plural femení crues)
* No cuit, o no prou cuit.
* Sense la preparació que li cal a una substància.
* Dur d’acceptar, sense atenuants.
* Dit del temps rigorós.

#### Variants

* cruu

#### Traduccions

* Anglès: raw $^{(en)}$, green $^{(en)}$
* Castellà: crudo $^{(es)}$
* Francès: cru $^{(fr)}$
* Anglès: raw $^{(en)}$, crude $^{(en)}$
* Castellà: crudo $^{(es)}$
* Francès: brut $^{(fr)}$, écru $^{(fr)}$
* Anglès: raw $^{(en)}$, harsh $^{(en)}$
* Castellà: crudo $^{(es)}$
* Francès: rigoureux $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: cur, ruc, urc $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# cult
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈkuɫ/ balear /ˈkuɫt/, /ˈkuɫ/ Occidental: nord-occidental /ˈkuɫ/ valencià /ˈkuɫt/, /ˈkuɫ/
   * Rimes: -ult
   * Homòfon: cul

### Nom

cult m. ‎(plural cults)
* Forma alternativa de culte.

### Adjectiu

cult m. ‎(femení culta, plural masculí cults, plural femení cultes)
* Forma alternativa de culte.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB
# curt
## Català

   * Pronúncia: /ˈkurt/
   * Rimes: -uɾt
   * Homòfon: kurd
   * Etimologia: Del llatí cŭrtus ‎(«tallat»), segle XIV.

### Adjectiu

curt m. ‎(femení curta, plural masculí curts, plural femení curtes)
* De poca llargada o longitud.
* escàs
* breu
* (ofensiu) Ximple, de poca intel·ligència.

#### Sinònims

* [3] breu, directe
* [4] aturat, estúpid, lent, parat, pàmfil

#### Derivats

* acurtar
* curtejar
* curtedat
* curtament
* curtor

#### Compostos i expressions

* curt de vista: miop
* vestir de curt
* pèl-curt, camacurt
* curtcircuit

#### Traduccions

* Afrikaans: kort $^{(af)}$
* Albanès: i shkurtër $^{(sq)}$
* Alemany: kurz $^{(de)}$
* Anglès: short $^{(en)}$
* Àrab: قَصِير‎ $^{(ar)}$
* Armeni: կարճ $^{(hy)}$ ‎(kartx)
* Belarús: каро́ткі $^{(be)}$ ‎(karotki)
* Bengalí: কম $^{(bn)}$
* Búlgar: къс $^{(bg)}$ ‎(kas)
* Castellà: corto $^{(es)}$
* Danès: kort $^{(da)}$
* Eslovac: krátky $^{(sk)}$
* Eslovè: kratek $^{(sl)}$
* Esperanto: mallonga $^{(eo)}$
* Estonià: lühike $^{(et)}$
* Feroès: stuttur $^{(fo)}$
* Finès: lyhyt $^{(fi)}$
* Francès: court $^{(fr)}$
* Friülà: curt $^{(fur)}$
* Gallec: curto $^{(gl)}$
* Gal·lès: byr $^{(cy)}$
* Georgià: მოკლე $^{(ka)}$ ‎(mokle)
* Grec antic: βραχύς $^{(grc)}$ ‎(brakhýs)
* Hebreu: קָצָר $^{(he)}$
* Hindi: कम $^{(hi)}$
* Hongarès: rövid $^{(hu)}$, kurta $^{(hu)}$
* Ídix: קורץ‎ $^{(yi)}$
* Ido: kurta $^{(io)}$
* Irlandès: gearr $^{(ga)}$, gairid $^{(ga)}$
* Italià: corto $^{(it)}$
* Japonès: 短い $^{(ja)}$
* Javanès: cekak $^{(jv)}$
* Kazakh: қысқа $^{(kk)}$ ‎(qısqa/khiskha)
* Kurd: kurt $^{(ku)}$
* Laosià: ສັ້ນ $^{(lo)}$
* Letó: īss $^{(lv)}$
* Lituà: trumpas $^{(lt)}$
* Llatí: curtus $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: CURT $^{(csc)}$
* Macedoni: краток $^{(mk)}$
* Maltès: qasir $^{(mt)}$
* Mongol: богино $^{(mn)}$
* Neerlandès: kort $^{(nl)}$
* Noruec: kort $^{(no)}$
* Occità: cort $^{(oc)}$
* Persa: کوتاه‎ $^{(fa)}$
* Polonès: krótki $^{(pl)}$
* Portuguès: curto $^{(pt)}$
* Romanès: scurt $^{(ro)}$
* Rus: коро́ткый $^{(ru)}$ ‎(korotki)
* Sànscrit: ह्रस्व $^{(sa)}$
* Serbocroat: кратак $^{(sh)}$, kratak $^{(sh)}$
* Sicilià: curtu $^{(scn)}$
* Suec: kort $^{(sv)}$
* Tadjik: кӯтоҳ $^{(tg)}$
* Tai: สั้น $^{(th)}$
* Tàtar: кыска $^{(tt)}$
* Turc: kısa $^{(tr)}$
* Txec: krátký $^{(cs)}$
* Ucraïnès: коро́ткий $^{(uk)}$ ‎(korotki)
* Uzbek: qisqa $^{(uz)}$
* Való: court $^{(wa)}$
* Vietnamita: ngắn $^{(vi)}$
* Volapük: brefik $^{(vo)}$
* Xinès: 短 $^{(zh)}$ ‎(duǎn)
* Zazaki: kılm $^{(diq)}$ c.
* Castellà: corto $^{(es)}$
* Francès: court $^{(fr)}$
* Llengua de signes catalana: CURT $^{(csc)}$
* Castellà: corto $^{(es)}$
* Francès: bête $^{(fr)}$, borné $^{(fr)}$

### Adverbi

curt
* curtament

### Nom

curt m. ‎(plural curts)
* (apòcope) curtmetratge

#### Traduccions

* Castellà: corto $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: truc $^{(revers)}$, Truc $^{(revers)}$, turc

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: curt
# dens
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈdɛns/, occidental /ˈdens/
   * Rimes: -ɛns
   * Homòfon: dents ‎(occidental)
   * Etimologia: Del llatí densus.

### Adjectiu

dens m. ‎(femení densa, plural masculí densos, plural femení denses)
* Que la matèria es troba concentrada.

#### Sinònims

* espès, concentrat

#### Antònims

* fi, prim, líquid

#### Derivats

* hiperdens
* hipodens
* isodens

#### Relacionats

* densitat

#### Traduccions

* Albanès: i dendur $^{(sq)}$
* Alemany: dicht $^{(de)}$
* Anglès: dense $^{(en)}$
* Àrab: كَثِيف $^{(ar)}$
* Àzeri: qalın $^{(az)}$
* Belarús: густы́ $^{(be)}$ ‎(hustí)
* Búlgar: гъст $^{(bg)}$ ‎(gast)
* Castellà: denso $^{(es)}$
* Coreà: 짙다 $^{(ko)}$ ‎(jitda)
* Danès: tæt $^{(da)}$
* Eslovac: hustý $^{(sk)}$
* Eslovè: gost $^{(sl)}$
* Esperanto: densa $^{(eo)}$
* Estonià: tihe $^{(et)}$
* Finès: tiheä $^{(fi)}$
* Francès: dense $^{(fr)}$
* Gallec: denso $^{(gl)}$
* Georgià: ხშირი $^{(ka)}$ ‎(khxiri)
* Grec: πυκνός $^{(el)}$ ‎(piknós)
* Grec antic: πυκνός $^{(grc)}$ ‎(pyknós)
* Hebreu: עבות $^{(he)}$
* Hindi: घना $^{(hi)}$
* Hongarès: sűrű $^{(hu)}$
* Irlandès: dlúth $^{(ga)}$
* Islandès: þéttur $^{(is)}$
* Italià: denso $^{(it)}$
* Japonès: 濃い $^{(ja)}$
* Kazakh: қалың $^{(kk)}$ ‎(qalıñ/khaling)
* Kirguís: калың $^{(ky)}$ ‎(kalung)
* Letó: blīvs $^{(lv)}$
* Lituà: tankus $^{(lt)}$
* Llatí: densus $^{(la)}$
* Macedoni: густ $^{(mk)}$
* Malai: padat $^{(ms)}$
* Mongol: нягт $^{(mn)}$
* Neerlandès: dicht $^{(nl)}$
* Noruec: tett $^{(no)}$
* Occità: dens $^{(oc)}$
* Polonès: gęsty $^{(pl)}$
* Portuguès: denso $^{(pt)}$
* Romanès: dens $^{(ro)}$
* Rus: густо́й $^{(ru)}$ ‎(gustoi)
* Serbocroat: густ $^{(sh)}$, gust $^{(sh)}$
* Suec: tät $^{(sv)}$
* Turc: yoğun $^{(tr)}$, sık $^{(tr)}$
* Txec: hustý $^{(cs)}$
* Ucraïnès: густи́й $^{(uk)}$ ‎(hustí)
* Urdú: گهنا $^{(ur)}$
* Uzbek: zich $^{(uz)}$
* Vietnamita: đặc $^{(vi)}$
* Xinès: 密 $^{(zh)}$ ‎(mì)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /dɛnz/

### Nom

dens
* forma plural de den

### Verb

dens
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de den

## Llatí

   * Pronúncia: /dɛns/
   * Etimologia: De l'arrel protoindoeuropea h₃dénts o h₃dónts, amb cognats en el grec antic ὀδών ‎(odṓn) i en sànscrit दत् ‎(dót).

### Nom

dēns m. ‎(genitiu dentis)
* dent

#### Declinació

3a declinació -, -is (tema i) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | dēns | dentēs |
| Vocatiu | dēns | dentēs |
| Acusatiu | dentem | dentēs |
| Genitiu | dentis | dentium |
| Datiu | dentī | dentibus |
| Ablatiu | dente | dentibus |
# dolç
## Català

   * Pronúncia: /ˈdoɫs/
   * Rimes: -ols
   * Etimologia: Del llatí dulcis, segle XII.

### Nom

dolç m. ‎(plural dolços)
* postres
* caramel

### Adjectiu

dolç m. ‎(femení dolça, plural masculí dolços, plural femení dolces)
* Un dels cinc tipus de tast bàsics, de gust com el del sucre.
* agradable
    Vaig tenir un somni dolç.
* estimat
    Enyorava la dolça pàtria.

#### Sinònims

* suau, tendre, plàcid

#### Relacionats

* àcid, amarg, salat

#### Traduccions

* Alemany: süß $^{(de)}$
* Anglès: sweet $^{(en)}$
* Basc: gozo $^{(eu)}$, goxo $^{(eu)}$
* Castellà: dulce $^{(es)}$
* Danès: sød $^{(da)}$
* Eslovac: sladký $^{(sk)}$
* Eslovè: sladek $^{(sl)}$
* Estonià: magus $^{(et)}$
* Feroès: søtur $^{(fo)}$
* Francès: doux $^{(fr)}$, sucré $^{(fr)}$
* Friülà: dolç $^{(fur)}$
* Gallec: doce $^{(gl)}$
* Gal·lès: melys $^{(cy)}$
* Georgià: ტკბილი $^{(ka)}$ ‎(tkbili)
* Grec: γλυκός $^{(el)}$ ‎(glikós)
* Grec antic: γλυκύς $^{(grc)}$ ‎(glykýs)
* Hebreu: מָתוֹק‎ $^{(he)}$
* Hongarès: édes $^{(hu)}$
* Irlandès: milis $^{(ga)}$
* Islandès: sætur $^{(is)}$
* Italià: dolce $^{(it)}$
* Japonès: 甘い $^{(ja)}$
* Llatí: dulcis $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: DOLÇ $^{(csc)}$
* Neerlandès: zoet $^{(nl)}$
* Occità: doç $^{(oc)}$
* Polonès: słodki $^{(pl)}$
* Portuguès: doce $^{(pt)}$
* Romanès: dulce $^{(ro)}$
* Rus: сла́дкий $^{(ru)}$ ‎(sladki)
* Serbocroat: sladak $^{(sh)}$
* Turc: tatlı $^{(tr)}$
* Txec: sladký $^{(cs)}$
* Ucraïnès: соло́дкий $^{(uk)}$ ‎(solodki)
* Urdú: میٹھا‎ $^{(ur)}$
* Vènet: dolso $^{(vec)}$, dolse $^{(vec)}$
* Vietnamita: ngọt $^{(vi)}$
* Xinès: 甜 $^{(zh)}$ ‎(tián)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# empès
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əmˈpɛs/ balear /əmˈpəs/, /əmˈpɛs/ Occidental: /emˈpes/
   * Rimes: -ɛs
   * Etimologia: De empènyer.

### Adjectiu

empès m. ‎(femení empesa, plural masculí empesos, plural femení empeses)
* (mallorquí, menorquí) Tancat només ajustant, sense usar cap mecanisme.

### Verb

empès
* Participi masculí singular del verb empènyer.

#### Variants

* empés

### Miscel·lània

* Síl·labes: em·pès (2)
* Anagrama: pesem

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# erm
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈɛrm/, /ˈerm/ balear /ˈeɾm/ Occidental: /ˈeɾm/
   * Etimologia: Del llatí erēmus ‎(«desert»), del grec antic ἔρημος ‎(érēmos), segle XII.

### Adjectiu

erm m. ‎(femení erma, plural masculí erms, plural femení ermes)
* inhabitat
    La guerra ha deixat aquest poblat erm.
* inculte (no cultivat)
* estèril (no fructífer)
    Un debat erm.

### Nom

erm m. ‎(plural erms)
* Lloc sense conrear, de terreny àrid i escassa vegetació.
* Lloc inhabitat on hom es retira, especialment a fer vida religiosa.

#### Derivats

* ermàs
* ermot

#### Traduccions

* Alemany: Ödland $^{(de)}$ n.
* Anglès: wasteland $^{(en)}$
* Castellà: yermo $^{(es)}$
* Eslovac: pustatina $^{(sk)}$ f.
* Francès: friche $^{(fr)}$ f.
* Italià: terra incolta $^{(it)}$ f., terra desolata $^{(it)}$ f.
* Polonès: nieużytek $^{(pl)}$ m., pustynia $^{(pl)}$ f., pustkowie $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: ermo $^{(pt)}$ m.
* Castellà: yermo $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: mer, rem

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# ert
## Català

   * Pronúncia: /ˈɛrt/
   * Rimes: -ɛɾt
   * Etimologia: Del llatí vulgar *erctu(m), de ērēctus, participi de ērigō ‎(«erigir, posar dret»), segle XIV. Doblet del cultisme erecte.

### Adjectiu

ert m. ‎(femení erta, plural masculí erts, plural femení ertes)
* En posició vertical i mancat de flexibilitat.

#### Sinònims

* tibat, garratibat, rígid, enravenat

#### Antònims

* flexible

#### Traduccions

* Anglès: stiff $^{(en)}$
* Castellà: tieso $^{(es)}$
* Francès: raide $^{(fr)}$
* Italià: rigido $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: ret, ter, Ter

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# esclatant
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əs.kɫəˈtan/ balear /əs.kɫəˈtant/, /əs.kɫəˈtan/ Occidental: nord-occidental /es.kɫaˈtan/ valencià /es.kɫaˈtant/, /es.kɫaˈtan/
   * Rimes: -ant

### Adjectiu

esclatant inv. ‎(plural esclatants)
* Que fa esclat.

### Verb

esclatant
* Gerundi del verb esclatar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·cla·tant (3)
# esgrogueït
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əz.ɡɾu.ɣəˈit/ balear /əz.ɣɾo.ɣəˈit/, /əz.ɣɾu.ɣəˈit/ Occidental: /ez.ɣɾo.ɣeˈit/
   * Rimes: -it
   * Etimologia: De esgrogueir, segle XX.

### Adjectiu

esgrogueït m. ‎(femení esgrogueïda, plural masculí esgrogueïts, plural femení esgrogueïdes)
* Que ha perdut el color tornant-se groguenc o pàl·lid.

#### Traduccions

* Anglès: yellowish $^{(en)}$
* Castellà: amarillento $^{(es)}$
* Italià: ingiallito $^{(it)}$

### Verb

esgrogueït
* Participi masculí singular del verb esgrogueir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·gro·gue·ït (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# falb
## Català

   * Pronúncia: /ˈfaɫp/
   * Rimes: -alp
   * Etimologia: Del llatí tardà *falvus, de fulvus, del germànic fràncic *falw, segle XI.

### Adjectiu

falb m. ‎(femení falba, plural masculí falbs, plural femení falbes)
* Dit dels animals, de color com el pèl del lleó, groc rogenc.
    #E48400

#### Sinònims

* lleonat

#### Traduccions

* Anglès: fulvous $^{(en)}$, tawny $^{(en)}$
* Castellà: leonado $^{(es)}$
* Francès: fauve $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# fals
## Català

   * Pronúncia: /ˈfaɫs/
   * Rimes: -als
   * Homòfons: falç, falçs
   * Etimologia: Del llatí falsus, del verb fallo, segle XII

### Adjectiu

fals m. ‎(femení falsa, plural masculí falsos, plural femení falses)
* Que no s'ajusta a la veritat.

#### Sinònims

* fingidor, hipòcrita, mentider, fraudulent, afectat, artificial, fabricat, forçat, fictici

#### Antònims

* cert, veritable, autèntic, genuí, sincer, honest, transparent

#### Derivats

* falsejar, falsificar

#### Compostos i expressions

* fals amic

#### Traduccions

* Alemany: falsch $^{(de)}$
* Anglès: false $^{(en)}$, fake $^{(en)}$
* Àrab: زَائِف‎ $^{(ar)}$
* Armeni: կեղծ $^{(hy)}$ ‎(kekhts)
* Bretó: gaou $^{(br)}$
* Búlgar: грешен $^{(bg)}$ ‎(grexen)
* Castellà: falso $^{(es)}$
* Coreà: 거짓 $^{(ko)}$ ‎(geojit)
* Danès: falsk $^{(da)}$
* Esperanto: malvera $^{(eo)}$
* Finès: valheellinen $^{(fi)}$
* Francès: faux $^{(fr)}$
* Gallec: falso $^{(gl)}$
* Gal·lès: anwir $^{(cy)}$
* Georgià: ცრუ $^{(ka)}$ ‎(tsru)
* Grec: ψευδής $^{(el)}$ ‎(psevdís)
* Grec antic: ψευδής $^{(grc)}$ ‎(pseudḗs)
* Hebreu: שקרי‎ $^{(he)}$
* Hindi: झूठ $^{(hi)}$
* Hongarès: hamis $^{(hu)}$
* Ídix: פֿאַלש‎ $^{(yi)}$
* Irlandès: bréagach $^{(ga)}$
* Islandès: rangur $^{(is)}$
* Italià: falso $^{(it)}$
* Japonès: 偽 $^{(ja)}$
* Letó: nepareizs $^{(lv)}$
* Lituà: klaidingas $^{(lt)}$
* Llatí: falsus $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: MENTIR $^{(csc)}$
* Maori: pate $^{(mi)}$
* Marathi: मिथ्या $^{(mr)}$
* Neerlandès: onwaar $^{(nl)}$
* Occità: fals $^{(oc)}$, faus $^{(oc)}$
* Polonès: fałszywy $^{(pl)}$
* Portuguès: falso $^{(pt)}$
* Romanès: fals $^{(ro)}$
* Rus: фальши́вый $^{(ru)}$ ‎(falxivi)
* Sànscrit: मिथ्या $^{(sa)}$
* Sard: falsu $^{(sc)}$
* Suec: falsk $^{(sv)}$
* Turc: yanlış $^{(tr)}$
* Txec: nepravdivý $^{(cs)}$
* Ucraïnès: неправди́вий $^{(uk)}$ ‎(nepravdivi)
* Volapük: dobik $^{(vo)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Anglès
### Nom

fals
* (numismàtica) felús

### Vegeu també

* fals. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].

## Occità

   * Pronúncia: /ˈfals/
   * Àudio: Bearn
   * Etimologia: Del llatí falsus; del verb fallo.

### Adjectiu

fals m. ‎(femení falsa, plural masculí falses, plural femení falsas)
* fals

#### Variants

* faus

#### Compostos i expressions

* roqueta falsa