OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# màniga
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈma.ni.ɣə/, occidental /ˈma.ni.ɣa/
   * Etimologia: De mànega, del llatí manica, segle XIX. L’alternança en la vocal posttònica ha portat formalment a una diferenciació semàntica.

### Nom

màniga f. ‎(plural mànigues)
* Part de la roba que cobreix el braç

#### Compostos i expressions

* fer mans i mànigues = fer tot el possible
* allargar més el braç que la màniga = voler massa

#### Traduccions

* Afrikaans: mou $^{(af)}$
* Albanès: mëngë $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Ärmel $^{(de)}$ m.
* Anglès: sleeve $^{(en)}$
* Armeni: թևք $^{(hy)}$ ‎(tevk)
* Basc: mahuka $^{(eu)}$
* Bretó: milgin $^{(br)}$ f.
* Castellà: manga $^{(es)}$ f.
* Coreà: 소매 $^{(ko)}$ ‎(somae)
* Danès: ærme $^{(da)}$ n.
* Eslovac: rukáv $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: rokav $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: maniko $^{(eo)}$
* Estonià: varrukas $^{(et)}$
* Feroès: erma $^{(fo)}$ f.
* Finès: hiha $^{(fi)}$
* Francès: manche $^{(fr)}$ f.
* Friülà: manie $^{(fur)}$ f.
* Gallec: manga $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: llawes $^{(cy)}$ f.
* Georgià: სახელო $^{(ka)}$ ‎(sàkhelo)
* Grec: μανίκι $^{(el)}$ n. ‎(maniki)
* Hongarès: ujj $^{(hu)}$
* Ídix: אַרבל $^{(yi)}$ m.
* Indonesi: lengan baju $^{(id)}$
* Irlandès: muinchille $^{(ga)}$ f.
* Islandès: ermi $^{(is)}$ f.
* Italià: manica $^{(it)}$ f.
* Japonès: 袖 $^{(ja)}$
* Kazakh: жең $^{(kk)}$ ‎(jeñ/jeng)
* Kirguís: жен $^{(ky)}$ ‎(djen)
* Lituà: rankovė $^{(lt)}$ f.
* Llatí: manica $^{(la)}$ f., manulea $^{(la)}$ f.
* Luxemburguès: Aarm $^{(lb)}$ m.
* Macedoni: ракав $^{(mk)}$ m.
* Maltès: komma $^{(mt)}$ f.
* Mongol: ханцуй $^{(mn)}$
* Neerlandès: mouw $^{(nl)}$ m. f.
* Noruec: erme $^{(no)}$ n.
* Occità: marga $^{(oc)}$ f., manja $^{(oc)}$ f.
* Polonès: rękaw $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: manga $^{(pt)}$ f.
* Retoromànic: mongia $^{(rm)}$ f., mangia $^{(rm)}$ f.
* Romanès: mânecă $^{(ro)}$ f.
* Rus: рука́в $^{(ru)}$ m. ‎(rukav)
* Sard: maínga $^{(sc)}$ f.
* Serbocroat: рукав $^{(sh)}$, rukav $^{(sh)}$ m.
* Sicilià: manica $^{(scn)}$ f.
* Suec: ärm $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: остин $^{(tg)}$
* Tagal: manggas $^{(tl)}$
* Tai: แขนเสื้อ $^{(th)}$
* Tàtar: җиң $^{(tt)}$
* Turc: yen $^{(tr)}$
* Txec: rukáv $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: рука́в $^{(uk)}$ m. ‎(rukav)
* Vènet: mànega $^{(vec)}$ f.
* Vietnamita: tay áo $^{(vi)}$
* Volapük: sliv $^{(vo)}$
* Xinès: 袖子 $^{(zh)}$ ‎(xiùzǐ)

### Miscel·lània

* Síl·labes: mà·ni·ga (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, DECat
# bam-baní
## Caló català

   * Pronúncia: /ˌbam.bəˈni/

### Adjectiu

bam-baní ‎(bám-bəní)
* forma femenina de bam-banó
# bambaní
## Caló català

   * Pronúncia: /ˌbam.bəˈni/

### Adjectiu

bambaní ‎(bambəní)
* forma femenina de bambanó
# bam-banó
## Caló català

   * Pronúncia: /ˌbam.bəˈno/

### Adjectiu

bam-banó ‎(bám-bənó) ‎(femení bam-baní)
* forma alternativa de bambanó
    «Baru bato, sóc en Gabi [...] La que sento és la gatzina?... Maria de la Mar, què fas, bam-baní?» (Josep Pujol, Cardina, 2012)Avi, soc en Gabi [...] La que sento és la petita?... Maria de la Mar, què fas, bonica?
# bambanó
## Caló català

   * Pronúncia: /ˌbam.bəˈno/
   * Etimologia: Dels arcaics ban ‎(«ben») i banó ‎(«bonic»). Compareu amb el caló brasiler babanon ‎(«bonic») i el romaní de Calàbria babbanó ‎(«bon»).

### Adjectiu

bambanó ‎(bambənó) ‎(femení bambaní)
* maco, bonic
    «La seva germana, la més bambaní de la família, es va casar amb un pestanyó, però sinyela un pestanyó latxó.» (Joan Argilés Ciscart, Antoni Salazar, 2016)La seva germana, la més bonica de la família, es va casar amb un policia, però és un policia bo.
    «Blanca bas i roja mui, cos de xabí bambaní.» (Joaquim Mallafré [trad.], James Joyce, Ulisses, 1981)Blanca pell i roja boca, cos de noia maca.
    «De la mutzí d’un aranyí van nyisquerbar un dicaló; un busnó en diquelava panant: Quin sam bambanó!» (Juli Vallmitjana, Sota Montjuich, 1908)De la pell d’un gat en van treure un mocador; un paio s’ho mirava dient: Quina cosa més bonica!

#### Variants

* bam-banó, bombanó, bom-banó

### Vegeu també

* Escudero, Jean-Paul; Adiego, Ignasi-Xavier. «Vocabulari del kalò català», I Tchatchipen, 2001, núm. 33
* Ackerley, Frederick. «The Romani Speech of Catalonia». A: Journal of the Gypsy Lore Society. Edimburg: The Society, 1914-1915, p. 123 (New Series vol. VIII part 1).
# Baso
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈba.zu/, occidental /ˈba.zo/
   * Etimologia: Variant de Bas.

### Nom propi

Baso
* Cognom d’origen toponímic

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ba·so (2)
* Anagrames: abós, boàs, sabo, sabó

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB
* Idescat
# basò
## Italià
### Verb

basò
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del passat de basare
# Basso
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈba.su/, occidental /ˈba.so/
   * Rimes: -aso
   * Etimologia: Variant de Bas.

### Nom propi

Basso
* Cognom d’origen toponímic

### Miscel·lània

* Síl·labes: Bas·so (2)
* Anagrames: basos, bossa, sabos

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
* Idescat
# Benimeli
## Català

   * Pronúncia: oriental /bə.niˈmɛ.ɫi/, occidental /be.niˈmɛ.ɫi/
   * Rimes: -ɛli
   * Etimologia: De Benimelis, de l'àrab بَنِي مَالِك ‎(banī mālik, «fills de Màlik»).

### Nom propi

Benimeli
* Municipi valencià de la Marina Alta situat a l’oest de Dénia.
* Cognom

#### Variants

* Benimelis, Binimelis

#### Derivats

* benimelí

### Miscel·lània

* Síl·labes: Be·ni·me·li (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, OnCat, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# bevèrria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəˈβɛ.ri.ə/, balear /bəˈvɛ.ri.ə/ Occidental: nord-occidental /beˈβɛ.ri.a/ valencià /beˈvɛ.ri.a/, /beˈβɛ.ri.a/
   * Etimologia: De beverri i el sufix -ia, segle XV.

### Nom

bevèrria f. ‎(plural bevèrries)
* Afecció a beure molt.
    «Quin tiberi, mare meva! Vinga plats i bevèrria, que n'hi havia per retornar un mort.» (Maria-Mercè Marçal, La passió segons Renée Vivien, 1994)

#### Variants

* beverria

### Nom

bevèrria f. ‎(plural bevèrries)
* Forma femenina de beverri.

### Miscel·lània

* Síl·labes: be·vèr·ri·a (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DECat
# beverria
## Català antic
### Nom

beverria f.
* bevèrria

#### Descendents

* Castellà: beberría

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# bollís
## Català
### Verb

bollís
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb bollir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb bollir.

#### Variants

* [1] bollira
* [2] bollira

### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·llís (2)
# bollis
## Català

   * Pronúncia: /ˈbo.ʎis/
   * Rimes: -oʎis

### Verb

bollis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb bollar.

#### Variants

* bolles
# bom-baní
## Caló català

   * Pronúncia: /ˌbom.bəˈni/

### Adjectiu

bom-baní ‎(bóm-bəní)
* forma femenina de bom-banó
# bombaní
## Caló català

   * Pronúncia: /ˌbom.bəˈni/

### Adjectiu

bombaní ‎(bombəní)
* forma femenina de bombanó
# bom-banó
## Caló català

   * Pronúncia: /ˌbom.bəˈno/

### Adjectiu

bom-banó ‎(bóm-bənó) ‎(femení bom-baní)
* forma alternativa de bambanó
    «Aquesta que xinela molt bon bani, la Consuelo.» (Juli Vallmitjana, Sota Montjuich, 1908)Aquesta, la Consuelo, que sembla molt maca.
# bombanó
## Caló català

   * Pronúncia: /ˌbom.bəˈno/

### Adjectiu

bombanó ‎(bombənó) ‎(femení bombaní)
* forma alternativa de bambanó
# bombardearán
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \bom.baɾ.ðe.aˈɾan\, meridional \bom.baɾ.ðe.aˈɾaŋ\
       Americà: alt \bom.baɾ.ðe.aˈɾan\, baix \bom.baɾ.ðe.aˈɾaŋ\, austral \bom.baɾ.ðe.aˈɾan\
   * Rimes: -an

### Verb

bombardearán
* tercera persona del plural (ellos, ellas, ustedes) del futur d'indicatiu del verb bombardear
# bombardearan
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \bom.baɾ.ðeˈa.ɾan\, meridional \bom.baɾ.ðeˈa.ɾaŋ\
       Americà: alt \bom.baɾ.ðeˈa.ɾan\, baix \bom.baɾ.ðeˈa.ɾaŋ\, austral \bom.baɾ.ðeˈa.ɾan\
   * Rimes: -aɾan

### Verb

bombardearan
* tercera persona del plural (ellos, ellas, ustedes) de l’imperfet de subjuntiu del verb bombardear
# promiscu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pɾuˈmis.ku/ balear /pɾoˈmis.ku/, /pɾuˈmis.ku/ Occidental: /pɾoˈmis.ku/
   * Etimologia: Del llatí promiscuus, segle XIX.

### Adjectiu

promiscu m. ‎(femení promíscua, plural masculí promiscus, plural femení promíscues)
* Que acostuma a canviar de parella sexual.

#### Derivats

* promiscuar

#### Traduccions

* Anglès: promiscuous $^{(en)}$
* Castellà: promiscuo $^{(es)}$
* Francès: infidèle $^{(fr)}$
* Italià: promiscuo $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: pro·mis·cu (3)
* Heterograma de 8 lletres (cimoprsu)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# boas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈbo.as/, meridional /ˈbo.ah/
       Americà: alt /ˈbo.(a)s/, baix /ˈbo.ah/, austral /ˈbo.as/
   * Rimes: -oas

### Nom

boas f. pl.
* forma plural de boa

### Nom

boas m. o f. pl.
* forma plural de boa

### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·as (2)
* Anagrames: baos, baso, basó, soba, sobá
# promoció
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pɾu.mu.siˈo/ balear /pɾo.mo.siˈo/, /pɾu.mu.siˈo/ Occidental: /pɾo.mo.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del llatí promotio, segle XVII.

### Nom

promoció m. ‎(plural promocions)
* Acció de promocionar o de promoure.
* Conjunt de persones promogudes a un grau superior.
* (esports de pilota) Fase d'una competició consistent en un conjunt de partits disputats entre un nombre determinat d'equips d'una mateixa categoria o bé de categories diferents classificats en els primers llocs o en els últims durant la fase anterior, que serveix per a determinar possibles canvis de categoria dels equips implicats per a la temporada següent.

#### Derivats

* promocionar

#### Traduccions

* Anglès: promotion $^{(en)}$
* Castellà: promocion $^{(es)}$
* Francès: promotion $^{(fr)}$
* Italià: promozione $^{(it)}$
* Anglès: class $^{(en)}$
* Castellà: promoción $^{(es)}$
* Francès: promotion $^{(fr)}$
* Anglès: promotion $^{(en)}$
* Castellà: promoción $^{(es)}$
* Francès: promotion $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: pro·mo·ci·ó (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* promoció. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# britànica
## Català

   * Pronúncia: oriental /bɾiˈta.ni.kə/, occidental /bɾiˈta.ni.ka/
   * Rimes: -anika

### Adjectiu

britànica f. ‎(plural britàniques)
* Forma femenina de britànic.

### Nom

britànica f. ‎(plural britàniques)
* Forma femenina de britànic.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bri·tà·ni·ca (4)
# brutalizás
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /bɾu.ta.liˈθas/, meridional /bɾu.ta.liˈθah/
       Americà: alt /bɾu.ta.l(i)ˈsas/, baix /bɾu.ta.liˈsah/, austral /bɾu.ta.liˈsas/
   * Rimes: -as

### Verb

brutalizás
* segona persona del singular (vos) del present d’indicatiu del verb brutalizar
# brutalizas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /bɾu.taˈli.θas/, meridional /bɾu.taˈli.θah/
       Americà: alt /bɾu.taˈli.s(a)s/, baix /bɾu.taˈli.sah/, austral /bɾu.taˈli.sas/
   * Rimes: -iθas

### Verb

brutalizas
* segona persona del singular (tú) del present d’indicatiu del verb brutalizar
# pango
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈpaŋ.ɡoː/
   * Etimologia: Del protoindoeuropeu *peh₂ǵ- ‎(«reparar, reforçar»).

### Verb

pangō ‎(1a present$^?$), pangis ‎(2a present), pangere ‎(infinitiu), pepigī ‎(perfet), pāctum ‎(supí)
* establir al terra, fixar la llavor
    pangere ancoram littoribusfixar l'àncora a la riba
    pangere filiosfixar la llavor dels fills
* redactar, fixar sobre la cera
    pangitur littera in ceraredactar sobre la cera
* vincular, fixar, arribar a un acord, negociar
    Ducentis philippis rem pepigiHe arribat a un acord per dos cents filips
    Pepigerat Pallas, ne cujus facti in praeteritum interrogareturPal·las va establir com a condició que els fets del passat no implicarien una investigació

#### Derivats

* appangō
* compingō
* dēpangō
* expingō
* impingō
* pāctilis
* pāctus
* prōpāgō
# dilació
## Català

   * Pronúncia: oriental /di.ɫə.siˈo/, occidental /di.ɫa.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del llatí dilatiōnem, segle XVI.

### Nom

dilació f. ‎(plural dilacions)
* ajornament
* retard
* (fonètica) Assimilació a distància d’un fonema.

#### Traduccions

* Francès: dilation $^{(fr)}$ f.
* Italià: dilazione $^{(it)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: di·la·ci·ó (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# dilacions
## Català

   * Pronúncia: oriental /di.ɫə.siˈons/, occidental /di.ɫa.siˈons/
   * Rimes: -ons

### Nom

dilacions f. pl.
* Forma plural de dilació.

### Miscel·lània

* Síl·labes: di·la·ci·ons (4)
# qualssevol
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌkwaɫ.səˈβɔɫ/, balear /ˌkwaɫ.səˈvɔɫ/ Occidental: nord-occidental /ˌkwaɫ.seˈβɔɫ/ valencià /ˌkwaɫ.seˈvɔɫ/, /ˌkwaɫ.seˈβɔɫ/
   * Rimes: -ɔl
   * Homòfon: qualsevol

### Adjectiu

qualssevol inv. pl.
* Forma plural de qualsevol.

### Nom

qualssevol m. f. pl.
* Forma plural de qualsevol.

### Miscel·lània

* Síl·labes: quals·se·vol (3)
# qualsevulla
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌkwaɫ.səˈβu.ʎə/ balear /ˌkwaɫ.səˈvu.ʎə/, /ˌkwaɫ.səˈvu.jə/ Occidental: nord-occidental /ˌkwaɫ.seˈβu.ʎa/ valencià /ˌkwaɫ.seˈvu.ʎa/, /ˌkwaɫ.seˈβu.ʎa/
   * Rimes: -uʎa
   * Homòfon: qualssevulla
   * Etimologia: De qual, se i vulla ‎(«forma antiga per vulgui»), segle XIII. Compareu amb comsevulla.

### Adjectiu

qualsevulla inv. ‎(plural qualssevulla)
* Forma alternativa de qualsevol.

#### Variants

* qualsevulga

#### Notes

* A vegades s’identifica erròniament com la forma femenina de qualsevol. Tots dos són invariables en gènere.
* El plural es forma sobre l’adjectiu del component, no sobre el verb: qual > quals > qualssevulla. Com que singular i plural són homòfons, és una errada freqüent escriure incorrectament el plural.

### Pronom

qualsevulla
* Forma alternativa de qualsevol.

### Miscel·lània

* Síl·labes: qual·se·vu·lla (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, Optimot
* 1 2 "Qualsevol o qualsevulla nit pot sortir el sol?", Josep Maria Giralt, "Erra que erraràs...", Remastons i engrunes diverses, 14 de març de 2014.
# acamussar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ə.kə.muˈsa/ Occidental: nord-occidental /a.ka.muˈsa/ valencià /a.ka.muˈsaɾ/, /a.ka.muˈsa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: acamussà
   * Etimologia: Del prefix a- i camussa.

### Verb

acamussar trans.
* Preparar una pell donant el color o l'aspecte de camussa.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: acamusso, acamussa, acamussem

#### Traduccions

* Castellà: agamuzar $^{(es)}$
* Francès: chamoiser $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ca·mus·sar (4)
* Anagrama: massacrau

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# acanissar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ə.kə.niˈsa/ Occidental: nord-occidental /a.ka.niˈsa/ valencià /a.ka.niˈsaɾ/, /a.ka.niˈsa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: acanissà
   * Etimologia: Del prefix a-, ca i l'infix -iss-.

### Verb

acanissar trans.
* Forma alternativa de aquissar.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: acanisso, acanissa, acanissem

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ca·nis·sar (4)
* Anagrames: acarassin, acarnissa, acarnissà

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# acetific
## Català
### Verb

acetific
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de acetificar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ce·ti·fic (4)
# acetificau
## Català
### Verb

acetificau
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de acetificar.
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb acetificar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ce·ti·fi·cau (5)
# acetificar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ə.sə.ti.fiˈka/ Occidental: nord-occidental /a.se.ti.fiˈka/ valencià /a.se.ti.fiˈkaɾ/, /a.se.ti.fiˈka/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: acetificà
   * Etimologia: De acètic i el sufix -ificar.

### Verb

acetificar trans.
* Convertir en àcid acètic.
* (pronominal) Convertir-se en vinagre.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: acetifico, acetifica, acetifiquem

#### Relacionats

* acetificació

#### Traduccions

* Anglès: acetify $^{(en)}$
* Castellà: acetificar $^{(es)}$
* Francès: acétifier $^{(fr)}$
* Italià: acetificare $^{(it)}$
* Portuguès: acetificar $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ce·ti·fi·car (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /a.θe.ti.fiˈkaɾ/
       Americà: alt /a.s(e).ti.fiˈkaɾ/, baix /a.se.ti.fiˈkaɾ/
   * Rimes: -aɾ

### Verb

acetificar ‎(present acetifico, passat acetifiqué, futur acetificaré)
* acetificar

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ce·ti·fi·car (5)
# infrautilitzar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˌiɱ.fɾəw.ti.ɫiˈd͡za/ Occidental: nord-occidental /ˌiɱ.fɾa.u.ti.ɫiˈd͡za/ valencià /ˌiɱ.fɾa.u.ti.ɫiˈzaɾ/, /ˌiɱ.fɾa.u.ti.ɫiˈza/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: infrautilitzà
   * Etimologia: Del prefix infra- i utilitzar.

### Verb

infrautilitzar trans.
* Utilitzar menys del que seria possible i desitjable.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: infrautilitzo, infrautilitza, infrautilitzem

#### Traduccions

* Anglès: underuse $^{(en)}$, underutilize $^{(en)}$
* Castellà: infrautilizar $^{(es)}$
* Francès: sous-utiliser $^{(fr)}$
* Italià: sottoutilizzare $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·fra·u·ti·lit·zar (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# malbaratar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˌmaɫ.βə.ɾəˈta/ Occidental: nord-occidental /ˌmaɫ.βa.ɾaˈta/ valencià /ˌmaɫ.ba.ɾaˈtaɾ/, /ˌmaɫ.βa.ɾaˈta/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: malbaratà
   * Etimologia: Del prefix mal- i baratar («intercanviar malament»), segle XIX.

### Verb

malbaratar trans.
* Malmetre els béns o diners.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: malbarato, malbarata, malbaratem

#### Sinònims

* abandonar, apartar, desaprofitar, descartar, expulsar, llençar

#### Traduccions

* Anglès: squander $^{(en)}$
* Castellà: malbaratar $^{(es)}$
* Francès: gaspiller $^{(fr)}$
* Italià: sprecare $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: PERDRE $^{(csc)}$
* Portuguès: malbaratar $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·ba·ra·tar (4)

### Vegeu també

* Labernia y Esteller, Pere. Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana y llatina., Tom II, Barcelona, 1840.
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: malbaratar
# sobreeixir
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˌso.βɾəˈʃi/ Occidental: nord-occidental /ˌso.βɾe.ejˈʃi/ valencià /ˌso.bɾe.ejˈʃiɾ/, /ˌso.βɾe.eˈʃi/
   * Rimes: -i(ɾ)
   * Homòfon: sobreeixí
   * Etimologia: Del prefix sobre- i eixir.

### Verb

sobreeixir intr.
* Sortir un líquid del seu recipient.
    No tapis la cassola o en sobreeixirà el brou.
* Sortir per damunt.
    Hem de caminar cap a aquell cim que sobreïx d'entre les muntanyes.

#### Sinònims

* vessar, desbordar
* destacar, sobresortir

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: sobreïxo, sobreïx, sobreeixim

#### Traduccions

* Anglès: spill $^{(en)}$
* Castellà: sobresalir $^{(es)}$
* Francès: déborder $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: so·bre·ei·xir (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
# telecomandar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌtɛ.ɫə.ku.mənˈda/ balear /ˌtɛ.ɫə.ko.mənˈda/, /ˌtɛ.ɫə.ku.mənˈda/ Occidental: nord-occidental /ˌte.ɫe.ko.manˈda/ valencià /ˌte.ɫe.ko.manˈdaɾ/, /ˌte.ɫe.ko.manˈda/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: telecomandà
   * Etimologia: Del prefix tele- i comandar.

### Verb

telecomandar trans.
* Comandar a distància, fer un telecomandament.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: telecomando, telecomanda, telecomandem

#### Traduccions

* Francès: télécommander $^{(fr)}$
* Portuguès: telecomandar $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: te·le·co·man·dar (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# teledirigir
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˌtɛ.ɫə.ði.ɾiˈʒi/ Occidental: nord-occidental /ˌte.ɫe.ði.ɾiˈʒi/ valencià /ˌte.ɫe.ði.ɾiˈd͡ʒiɾ/, /ˌte.ɫe.ði.ɾiˈd͡ʒi/
   * Rimes: -i(ɾ)
   * Homòfon: teledirigí
   * Etimologia: De tele- i dirigir.

### Verb

teledirigir trans.
* Dirigir un aparell a distància.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: teledirigeixo, teledirigeix, teledirigim

#### Traduccions

* Castellà: teledirigir $^{(es)}$
* Francès: téléguider $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: te·le·di·ri·gir (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \te.le.ði.ɾiˈxiɾ\, meridional \te.le.ði.ɾiˈhiɾ\
       Americà: alt /t(e).le.di.ɾiˈxiɾ/, baix \te.le.ði.ɾiˈhiɾ\, austral \te.le.ði.ɾiˈxiɾ\
   * Rimes: -iɾ

### Verb

teledirigir trans. ‎(present teledirijo, passat teledirigí, futur teledirigiré)
* teledirigir

### Miscel·lània

* Síl·labes: te·le·di·ri·gir (5)
# qualsevol
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌkwaɫ.səˈβɔɫ/, balear /ˌkwaɫ.səˈvɔɫ/ Occidental: nord-occidental /ˌkwaɫ.seˈβɔɫ/ valencià /ˌkwaɫ.seˈvɔɫ/, /ˌkwaɫ.seˈβɔɫ/
   * Rimes: -ɔl
   * Homòfon: qualssevol
   * Etimologia: De qual, se i vol, segle XIII. El plural és a partir de quals se vol. Compareu amb onsevol.

### Adjectiu

qualsevol inv. ‎(plural qualssevol)
* Alguna persona o cosa sense res d’especial en comparació amb les altres.
* D’escassa importància o vàlua, vulgar.

#### Variants

* qualsevulla

#### Traduccions

* Anglès: any $^{(en)}$
* Castellà: cualquiera $^{(es)}$
* Francès: n'importe quel $^{(fr)}$
* Italià: qualsiasi $^{(it)}$
* Castellà: cualquiera $^{(es)}$
* Francès: quelconque $^{(fr)}$
* Italià: qualsiasi $^{(it)}$

### Pronom

qualsevol
* Algú o alguna cosa.

#### Traduccions
### Nom

qualsevol m. f. ‎(plural qualssevol)
* (amb article indefinit) Persona sense vàlua, poc digna.
    «Som, ja, un exèrcit. Hem pres part en una operació que no ha inventat un qualsevol, sinó un militar.» (Avel·lí Artís-Gener, 556 Brigada Mixta, 1945)

#### Traduccions

* Anglès: nobody $^{(en)}$
* Castellà: cualquiera $^{(es)}$ m. f.
* Francès: quidam $^{(fr)}$ m.
* Italià: qualsiasi $^{(it)}$ m. f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: qual·se·vol (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# accidentar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ək.si.ðənˈta/ Occidental: nord-occidental /ak.si.ðenˈta/ valencià /ak.si.ðenˈtaɾ/, /ak.si.ðenˈta/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: accidentà
   * Etimologia: De accident.

### Verb

accidentar trans., pron. ‎(pronominal accidentar-se)
* Formar accidents en un terreny.
* (pronominal) Ser escomès d'un accident.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: accidento, accidenta, accidentem Vocal rizotònica: /e/

#### Traduccions

* Castellà: accidentar $^{(es)}$
* Francès: accidenter $^{(fr)}$
* Anglès: have an accident $^{(en)}$
* Castellà: accidentarse $^{(es)}$
* Francès: subir un accident $^{(fr)}$
* Italià: infortunarsi $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ac·ci·den·tar (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ak.θi.ðenˈtaɾ\, meridional \ak.θi.ðeŋˈtaɾ\
       Americà: alt /ak.s(i).denˈtaɾ/, baix \ak.si.ðeŋˈtaɾ\, austral \ak.si.ðenˈtaɾ\
   * Rimes: -aɾ

### Verb

accidentar trans., pron. ‎(pronominal accidentarse, present accidento, passat accidenté, futur accidentaré)
* accidentar

### Miscel·lània

* Síl·labes: ac·ci·den·tar (4)
# aclameir
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ə.kɫə.məˈi/ Occidental: nord-occidental /a.kɫa.meˈi/ valencià /a.kɫa.meˈiɾ/, /a.kɫa.meˈi/
   * Rimes: -i(ɾ)
   * Homòfon: aclameí
   * Etimologia: D'origen incert.

### Verb

aclameir trans.
* (rar) Afeblir

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: aclameeixo, aclameeix, aclameïm

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·cla·me·ir (4)
* Anagrames: aclaríem, calaríem, lacaríem

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot