OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# neula
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈnew.ɫə/, occidental /ˈnew.ɫa/
   * Etimologia: Del llatí nebula ‎(«boira, substància fina»), segle XIV. En sentit figurat pot ser tant per la pasta insípida si no és ensucrada com d'emboirat, ofuscat.

### Nom

neula f. ‎(plural neules)
* Pasta de full enrotllada en canó feta de farina, sucre i essència.
* (antic) boira
* Malura causada per fongs en les plantes en situacions de boira o elevada humitat.
* Objecte ornamental rodó penjat de fils dels llums de l’església.
* (figuradament) Sense valor, sense importància, esperit.

#### Variants

* (boira, malura) neulia

#### Derivats

* neulada, neular-se, neuler, neulia, neulim, neulós

#### Traduccions

* Anglès: wafer $^{(en)}$
* Castellà: barquillo $^{(es)}$ m.
* Francès: plaisir $^{(fr)}$ m.
* Italià: cannoncino $^{(it)}$ m.
* Anglès: blight $^{(en)}$
* Castellà: nebladura $^{(es)}$ f.
* Francès: dépérissement $^{(fr)}$ m.
* Italià: annebbiamento $^{(it)}$ m.

### Verb

neula
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de neular-se.

### Miscel·lània

* Síl·labes: neu·la (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# mutilaien
## Català
### Verb

mutilaien
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de mutilar.
# mutilak
## Basc
### Nom

mutilak
* absolutiu definit plural de mutil
* ergatiu definit singular de mutil
# mutilaies
## Català
### Verb

mutilaies
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de mutilar.
# mutilaia
## Català
### Verb

mutilaia
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de mutilar.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de mutilar.
# mutilar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /mu.tiˈɫa/ Occidental: nord-occidental /mu.tiˈɫa/ valencià /mu.tiˈɫaɾ/, /mu.tiˈɫa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: mutilà
   * Etimologia: Del llatí mutilāre, segle XVII.

### Verb

mutilar trans.
* Separar un membre o part del cos.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: mutilo, mutila, mutilem

#### Traduccions

* Anglès: mutilate $^{(en)}$
* Castellà: mutilar $^{(es)}$
* Francès: mutiler $^{(fr)}$
* Italià: mutilare $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: mu·ti·lar (3)
* Heterograma de 7 lletres (ailmrtu)
* Anagrames: rutilam, ultimar

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# mutila
## Català

   * Pronúncia: oriental /muˈti.ɫə/, occidental /muˈti.ɫa/
   * Rimes: -ila

### Verb

mutila
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de mutilar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb mutilar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mu·ti·la (3)
* Heterograma de 6 lletres (ailmtu)
* Anagrames: maulit, miulat, ultima, ultimà, última

## Basc
### Nom

mutila
* absolutiu definit singular de mutil
# odi
## Català

   * Pronúncia: /ˈɔ.ði/
   * Rimes: -ɔdi
   * Etimologia: Del llatí odium, segle XIII. Doblet de oi.

### Nom

odi m. ‎(plural odis)
* Sentiment d'aversió extrema cap a una cosa o ésser.

#### Antònims

* amor

#### Derivats

* odiar
* odiós

#### Traduccions

* Afrikaans: haat $^{(af)}$
* Albanès: urrejtje $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Hass $^{(de)}$ m.
* Anglès: hate $^{(en)}$
* Àrab: بُغْض‎ $^{(ar)}$ m.
* Basc: herra $^{(eu)}$
* Belarús: няна́вісць $^{(be)}$ f. ‎(nianàvists)
* Búlgar: омра́за $^{(bg)}$ f. ‎(omraza)
* Castellà: odio $^{(es)}$ m.
* Coreà: 증오심 $^{(ko)}$ ‎(jeung-osim)
* Danès: had $^{(da)}$
* Eslovac: nenávisť $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: sovraštvo $^{(sl)}$ n.
* Esperanto: malamo $^{(eo)}$
* Estonià: viha $^{(et)}$
* Feroès: hatur $^{(fo)}$ n.
* Finès: viha $^{(fi)}$
* Francès: haine $^{(fr)}$ f.
* Gallec: odio $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: casineb $^{(cy)}$ m.
* Georgià: სიძულვილი $^{(ka)}$ ‎(sidzúlvili)
* Grec: μίσος $^{(el)}$ n. ‎(missos)
* Grec antic: μῖσος $^{(grc)}$ n. ‎(mîsos)
* Hebreu: שנאה‎ $^{(he)}$ f.
* Hindi: घृणा $^{(hi)}$ f.
* Hongarès: gyűlölet $^{(hu)}$
* Ídix: האַס‎ $^{(yi)}$ f.
* Irlandès: fuath $^{(ga)}$ m.
* Islandès: hatur $^{(is)}$ n.
* Italià: odio $^{(it)}$ m.
* Japonès: 憎しみ $^{(ja)}$
* Kazakh: ғадауат $^{(kk)}$ ‎(ğadawat/gadauat)
* Letó: naids $^{(lv)}$ m.
* Lituà: neapykanta $^{(lt)}$ f.
* Llatí: odium $^{(la)}$ n., invidia $^{(la)}$ f.
* Macedoni: омраза $^{(mk)}$ f.
* Malai: benci $^{(ms)}$
* Neerlandès: haat $^{(nl)}$ m.
* Noruec: hat $^{(no)}$ n.
* Polonès: nienawiść $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: ódio $^{(pt)}$ m.
* Retoromànic: odi $^{(rm)}$ m.
* Romanès: ură $^{(ro)}$ f.
* Rus: не́нависть $^{(ru)}$ f. ‎(nénavist)
* Sànscrit: द्वेष $^{(sa)}$
* Serbocroat: мржња $^{(sh)}$, mržnja $^{(sh)}$ f.
* Suahili: chuki $^{(sw)}$
* Suec: hat $^{(sv)}$ n.
* Tadjik: душманӣ $^{(tg)}$
* Tai: ความเกลียด $^{(th)}$
* Turc: nefret $^{(tr)}$
* Txec: nenávist $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: нена́висть $^{(uk)}$ f. ‎(nenàvist)
* Urdú: گھرنا‎ $^{(ur)}$ f.
* Uzbek: nafratlanish $^{(uz)}$
* Való: hinne $^{(wa)}$ f.
* Vietnamita: sự ghét $^{(vi)}$
* Xinès: 恨 $^{(zh)}$ ‎(hèn)

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·di (2)
* Anagrames: doi, ido $^{(revers)}$, idò, iod

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Italià
### Verb

odi
* segona persona singular (tu) del present d'indicatiu de udire
* segona persona singular (tu) de l'imperatiu de udire
* segona persona singular (tu) del present d'indicatiu de odiare
* primera persona singular (io) del present de subjuntiu de odiare
* segona persona singular (tu) del present de subjuntiu de odiare
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del present de subjuntiu de odiare
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) de l'imperatiu de odiare

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈoː.diː/
   * Etimologia: De l'arrel protoindoeuropea *od-2 («sentir aversió»).

### Verb

ōdī ‎(1a present$^?$), ōdistī ‎(2a present), ōdisse ‎(infinitiu), ōsum ‎(perfet)
* avorrir, desagradar
* odiar
    Oderint dum metuant.Que m'odiïn mentre em tinguin por.

#### Antònims

* amo

### Vegeu també

* Julius Pokorny, Indogermanisches etymologisches Wörterbuch, 1959, p.773
# odiada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /u.ðiˈa.ðə/ balear /o.ðiˈa.ðə/, /u.ðiˈa.ðə/ Occidental: /o.ðiˈa.ða/
   * Rimes: -ada

### Adjectiu

odiada f. ‎(plural odiades)
* Forma femenina de odiat.

### Verb

odiada
* Participi femení singular del verb odiar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·di·a·da (4)
* Anagrama: iodada
# odeón
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \o.ðeˈon\, meridional \o.ðeˈoŋ\
       Americà: alt /o.deˈon/, baix \o.ðeˈoŋ\, austral \o.ðeˈon\
   * Rimes: -on

### Nom

odeón m. ‎(plural odeones)
* (arquitectura) odèon

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·de·ón (3)

### Vegeu també

* odeón. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# odiai
## Italià
### Verb

odiai
* primera persona singular (io) del passat de odiare
# odiamo
## Italià
### Verb

odiamo
* primera persona plural (noi) del present d'indicatiu de odiare
* primera persona plural (noi) del present de subjuntiu de odiare
* primera persona plural (noi) de l'imperatiu de odiare
# odiades
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /u.ðiˈa.ðəs/ balear /o.ðiˈa.ðəs/, /u.ðiˈa.ðəs/ Occidental: /o.ðiˈa.ðes/
   * Rimes: -ades

### Adjectiu

odiades f. pl.
* Forma plural de odiada.

### Verb

odiades
* Participi femení plural del verb odiar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·di·a·des (4)
* Anagrama: iodades
# odiammo
## Italià
### Verb

odiammo
* primera persona plural (noi) del passat de odiare
# odiando
## Italià
### Verb

odiando
* gerundi de odiare
# neurotitzaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nəw.ɾu.tiˈd͡za.βəs/ balear /nəw.ɾo.tiˈd͡za.vəs/, /nəw.ɾu.tiˈd͡za.vəs/ Occidental: nord-occidental /new.ɾo.tiˈd͡za.βes/ valencià /new.ɾo.tiˈza.ves/, /new.ɾo.tiˈza.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

neurotitzaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de neurotitzar-se.
# neurotitzesses
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nəw.ɾu.tiˈd͡ze.səs/ balear /nəw.ɾo.tiˈd͡ze.səs/, /nəw.ɾu.tiˈd͡ze.səs/ Occidental: nord-occidental /new.ɾo.tiˈd͡ze.ses/, valencià /new.ɾo.tiˈze.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

neurotitzesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb neurotitzar-se.
# neurotitzessin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nəw.ɾu.tiˈd͡ze.sin/ balear /nəw.ɾo.tiˈd͡ze.sin/, /nəw.ɾu.tiˈd͡ze.sin/ Occidental: nord-occidental /new.ɾo.tiˈd͡ze.sin/, valencià /new.ɾo.tiˈze.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

neurotitzessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb neurotitzar-se.
# neurotitzessis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nəw.ɾu.tiˈd͡ze.sis/ balear /nəw.ɾo.tiˈd͡ze.sis/, /nəw.ɾu.tiˈd͡ze.sis/ Occidental: nord-occidental /new.ɾo.tiˈd͡ze.sis/, valencià /new.ɾo.tiˈze.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

neurotitzessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb neurotitzar-se.
# neurotitzaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nəw.ɾu.tiˈd͡za.βən/ balear /nəw.ɾo.tiˈd͡za.vən/, /nəw.ɾu.tiˈd͡za.vən/ Occidental: nord-occidental /new.ɾo.tiˈd͡za.βen/ valencià /new.ɾo.tiˈza.ven/, /new.ɾo.tiˈza.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

neurotitzaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de neurotitzar-se.
# neurotitze
## Català
### Verb

neurotitze
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de neurotitzar-se.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb neurotitzar-se.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb neurotitzar-se.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb neurotitzar-se.
# neurotitzes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nəw.ɾuˈti.d͡zəs/ balear /nəw.ɾoˈti.d͡zəs/, /nəw.ɾuˈti.d͡zəs/ Occidental: nord-occidental /new.ɾoˈti.d͡zes/, valencià /new.ɾoˈti.zes/
   * Rimes: -idzes

### Verb

neurotitzes
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de neurotitzar-se.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb neurotitzar-se.
# neurotitzen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nəw.ɾuˈti.d͡zən/ balear /nəw.ɾoˈti.d͡zən/, /nəw.ɾuˈti.d͡zən/ Occidental: nord-occidental /new.ɾoˈti.d͡zen/, valencià /new.ɾoˈti.zen/
   * Rimes: -idzen

### Verb

neurotitzen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de neurotitzar-se.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb neurotitzar-se.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb neurotitzar-se.
# neurotitzessen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nəw.ɾu.tiˈd͡ze.sən/ balear /nəw.ɾo.tiˈd͡ze.sən/, /nəw.ɾu.tiˈd͡ze.sən/ Occidental: nord-occidental /new.ɾo.tiˈd͡ze.sen/, valencià /new.ɾo.tiˈze.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

neurotitzessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb neurotitzar-se.
# noranta-tresè
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nuˌɾan.tə.tɾəˈzɛ/ balear /noˌɾan.tə.tɾəˈzə/, /nuˌɾan.tə.tɾəˈzɛ/ Occidental: /noˌɾan.ta.tɾeˈze/
   * Rimes: -ɛ
   * Etimologia: De noranta-tres i el sufix -è.

### Numeral

noranta-tresè m. ‎(femení noranta-tresena, plural masculí noranta-tresens, plural femení noranta-tresenes)
* (ordinal) Que en l'ordre d'una sèrie ocupa la posició noranta-tres.
* (partitiu) De les parts d'un tot dividit noranta-tres parts iguals.

#### Notes

* Se solen utilitzar xifres romanes amb valor d'ordinal darrere de noms propis i de segles, i davant d'esdeveniments periòdics.
* L'ordinal normalment va davant del substantiu. Quan es posposa, i darrere de noms propis a partir de l'onze, es pot substituir pel cardinal masculí.

#### Sinònims

* noranta-tresé, en valencià

#### Traduccions

* Anglès: ninety-third $^{(en)}$
* Castellà: nonagésimo $^{(es)}$ tercero
* Francès: quatre-vingt-treizième $^{(fr)}$
* Gallec: nonaxésimo $^{(gl)}$ terceiro
* Italià: novantatreesimo $^{(it)}$
* Occità: nonanta $^{(oc)}$ tresen, nauanta $^{(oc)}$ tresau
* Portuguès: nonagésimo-terceiro $^{(pt)}$

### Nom

noranta-tresè m. ‎(plural noranta-tresens)
* Una de les noranta-tres parts iguals en que es divideix un tot
    un noranta-tresè es representa 1/93

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·ran·ta·tre·sè (5)
# noranta-sisè
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nuˌɾan.tə.siˈzɛ/ balear /noˌɾan.tə.siˈzə/, /nuˌɾan.tə.siˈzɛ/ Occidental: /noˌɾan.ta.siˈze/
   * Rimes: -ɛ
   * Etimologia: De noranta-sis i el sufix -è.

### Numeral

noranta-sisè m. ‎(femení noranta-sisena, plural masculí noranta-sisens, plural femení noranta-sisenes)
* (ordinal) Que en l'ordre d'una sèrie ocupa la posició noranta-sis.
* (partitiu) De les parts d'un tot dividit noranta-sis parts iguals.

#### Notes

* Se solen utilitzar xifres romanes amb valor d'ordinal darrere de noms propis i de segles, i davant d'esdeveniments periòdics.
* L'ordinal normalment va davant del substantiu. Quan es posposa, i darrere de noms propis a partir de l'onze, es pot substituir pel cardinal masculí.

#### Sinònims

* noranta-sisé, en valencià

#### Traduccions

* Anglès: ninety-sixth $^{(en)}$
* Castellà: nonagésimo $^{(es)}$ sexto
* Francès: quatre-vingt-seizième $^{(fr)}$
* Gallec: nonaxésimo $^{(gl)}$ sexto
* Italià: novantaseiesimo $^{(it)}$
* Occità: nonanta $^{(oc)}$ sièisen, nauanta $^{(oc)}$ siesau
* Portuguès: nonagésimo-sexto $^{(pt)}$

### Nom

noranta-sisè m. ‎(plural noranta-sisens)
* Una de les noranta-sis parts iguals en que es divideix un tot
    un noranta-sisè es representa 1/96

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·ran·ta·si·sè (5)
# noranta-sisé
## Català
### Numeral

noranta-sisé m. ‎(femení noranta-sisena, plural masculí noranta-sisens, plural femení noranta-sisenes)
* (ordinal, partitiu, valencià) Forma alternativa de noranta-sisè.

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·ran·ta·si·sé (5)
# noranta-tres
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nuˌɾan.təˈtɾes/ balear /noˌɾan.təˈtɾes/, /nuˌɾan.təˈtɾes/ Occidental: /noˌɾan.taˈtɾes/
   * Rimes: -es
   * Etimologia: De noranta i tres.

### Numeral

noranta-tres inv.
* (cardinal) Noranta més tres.
    Té noranta-tres anys
* (valor ordinal) Noranta-tresè, noranta-tresena.
    La pàgina noranta-tres

#### Traduccions

* Alemany: dreiundneunzig $^{(de)}$
* Anglès: ninety-three $^{(en)}$
* Basc: laurogei $^{(eu)}$ ta hamahiru
* Castellà: noventa $^{(es)}$ y tres
* Esperanto: naydek $^{(eo)}$ tri
* Francès: quatre-vingt-treize $^{(fr)}$
* Gallec: noventa $^{(gl)}$ e tres
* Italià: novantatré $^{(it)}$
* Occità: nonanta $^{(oc)}$ tres, nauanta $^{(oc)}$ tres
* Portuguès: noventa $^{(pt)}$ e três
* Romanès: nouăzeci $^{(ro)}$ şi trei
* Suec: nittiotre $^{(sv)}$
* Tahitià: e iva 'ahuru $^{(ty)}$ ma toru

### Nom

noranta-tres m. ‎(plural noranta-tresos)
* Xifra i nombre 93.

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·ran·ta·tres (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
# nikaragvaniĉoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ni.ka.ra.ɡvaˈni.t͡ʃoj/

### Nom

nikaragvaniĉoj
* forma plural de nikaragvaniĉo
# nikaragvano
## Esperanto

   * Pronúncia: /ni.ka.raˈɡva.no/
   * Etimologia: De Nikaragvo i el sufix -ano.

### Nom

nikaragvano ‎(acusatiu nikaragvanon, plural nikaragvanoj, plural acusatiu nikaragvanojn)
* nicaragüenc

#### Derivats

* nikaragvaniĉo
* nikaragvanino
# nikaragvanojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ni.ka.raˈɡva.nojn/

### Nom

nikaragvanojn
* acusatiu plural de nikaragvano
# nikaragvaninon
## Esperanto

   * Pronúncia: /ni.ka.ra.ɡvaˈni.non/

### Nom

nikaragvaninon
* acusatiu de nikaragvanino
# nikaragvaniĉojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ni.ka.ra.ɡvaˈni.t͡ʃojn/

### Nom

nikaragvaniĉojn
* acusatiu plural de nikaragvaniĉo
# nikaragvaniĉon
## Esperanto

   * Pronúncia: /ni.ka.ra.ɡvaˈni.t͡ʃon/

### Nom

nikaragvaniĉon
* acusatiu de nikaragvaniĉo
# nikaragvanon
## Esperanto

   * Pronúncia: /ni.ka.raˈɡva.non/

### Nom

nikaragvanon
* acusatiu de nikaragvano
# nikaragvaninojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ni.ka.ra.ɡvaˈni.nojn/

### Nom

nikaragvaninojn
* acusatiu plural de nikaragvanino
# nikaragvanoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ni.ka.raˈɡva.noj/

### Nom

nikaragvanoj
* forma plural de nikaragvano
# nikaragvaniĉo
## Esperanto

   * Pronúncia: /ni.ka.ra.ɡvaˈni.t͡ʃo/
   * Etimologia: De nikaragvano i l'infix -iĉ-.

### Nom

nikaragvaniĉo ‎(acusatiu nikaragvaniĉon, plural nikaragvaniĉoj, plural acusatiu nikaragvaniĉojn)
* nicaragüenc (home)

#### Variants

* nikaragvanicho (sistema h), nikaragvanicxo (sistema x)

#### Relacionats

* nikaragvano, nikaragvanino
# nacionalitzessis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nə.si.u.nə.ɫiˈd͡ze.sis/ balear /nə.si.o.nə.ɫiˈd͡ze.sis/, /nə.si.u.nə.ɫiˈd͡ze.sis/ Occidental: nord-occidental /na.si.o.na.ɫiˈd͡ze.sis/, valencià /na.si.o.na.ɫiˈze.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

nacionalitzessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb nacionalitzar.
# nacionalitzeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nə.si.u.nə.ɫiˈd͡zɛw/ balear /nə.si.o.nə.ɫiˈd͡zəw/, /nə.si.u.nə.ɫiˈd͡zɛw/ Occidental: nord-occidental /na.si.o.na.ɫiˈd͡zew/, valencià /na.si.o.na.ɫiˈzew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

nacionalitzeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de nacionalitzar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb nacionalitzar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb nacionalitzar.
# nacionalitzà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nə.si.u.nə.ɫiˈd͡za/ balear /nə.si.o.nə.ɫiˈd͡za/, /nə.si.u.nə.ɫiˈd͡za/ Occidental: nord-occidental /na.si.o.na.ɫiˈd͡za/, valencià /na.si.o.na.ɫiˈza/
   * Rimes: -a

### Verb

nacionalitzà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de nacionalitzar.
# nacionalitzàrem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nə.si.u.nə.ɫiˈd͡za.ɾəm/ balear /nə.si.o.nə.ɫiˈd͡za.ɾəm/, /nə.si.u.nə.ɫiˈd͡za.ɾəm/ Occidental: nord-occidental /na.si.o.na.ɫiˈd͡za.ɾem/, valencià /na.si.o.na.ɫiˈza.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

nacionalitzàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de nacionalitzar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb nacionalitzar.
# nacionalitzo
## Català
### Verb

nacionalitzo
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de nacionalitzar.
# nacionalitzàreu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nə.si.u.nə.ɫiˈd͡za.ɾəw/ balear /nə.si.o.nə.ɫiˈd͡za.ɾəw/, /nə.si.u.nə.ɫiˈd͡za.ɾəw/ Occidental: nord-occidental /na.si.o.na.ɫiˈd͡za.ɾew/, valencià /na.si.o.na.ɫiˈza.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

nacionalitzàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de nacionalitzar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb nacionalitzar.
# nacionalitzàs
## Català
### Verb

nacionalitzàs
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb nacionalitzar.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb nacionalitzar.
# nacionalitzi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nə.si.u.nəˈɫi.d͡zi/ balear /nə.si.o.nəˈɫi.d͡zi/, /nə.si.u.nəˈɫi.d͡zi/ Occidental: nord-occidental /na.si.o.naˈɫi.d͡zi/, valencià /na.si.o.naˈɫi.zi/
   * Rimes: -idzi

### Verb

nacionalitzi
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de nacionalitzar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb nacionalitzar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb nacionalitzar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb nacionalitzar.
# nacionalitzin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nə.si.u.nəˈɫi.d͡zin/ balear /nə.si.o.nəˈɫi.d͡zin/, /nə.si.u.nəˈɫi.d͡zin/ Occidental: nord-occidental /na.si.o.naˈɫi.d͡zin/, valencià /na.si.o.naˈɫi.zin/
   * Rimes: -idzin

### Verb

nacionalitzin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb nacionalitzar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb nacionalitzar.
# nacionalitzis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nə.si.u.nəˈɫi.d͡zis/ balear /nə.si.o.nəˈɫi.d͡zis/, /nə.si.u.nəˈɫi.d͡zis/ Occidental: nord-occidental /na.si.o.naˈɫi.d͡zis/, valencià /na.si.o.naˈɫi.zis/
   * Rimes: -idzis

### Verb

nacionalitzis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb nacionalitzar.
# nobèli
## Occità
### Nom

nobèli m. ‎(només en singular)
* nobeli

#### Relacionats

| $_1$ H | | | | | | | | | | | | | | | | | $_2$ He |
| $_3$ Li | $_4$ Be | | | | | | | | | | | $_5$ B | $_6$ C | $_7$ N | $_8$ O | $_9$ F | $_{10}$ Ne |
| $_{11}$ Na | $_{12}$ Mg | | | | | | | | | | | $_{13}$ Al | $_{14}$ Si | $_{15}$ P | $_{16}$ S | $_{17}$ Cl | $_{18}$ Ar |
| $_{19}$ K | $_{20}$ Ca | $_{21}$ Sc | $_{22}$ Ti | $_{23}$ V | $_{24}$ Cr | $_{25}$ Mn | $_{26}$ Fe | $_{27}$ Co | $_{28}$ Ni | $_{29}$ Cu | $_{30}$ Zn | $_{31}$ Ga | $_{32}$ Ge | $_{33}$ As | $_{34}$ Se | $_{35}$ Br | $_{36}$ Kr |
| $_{37}$ Rb | $_{38}$ Sr | $_{39}$ Y | $_{40}$ Zr | $_{41}$ Nb | $_{42}$ Mo | $_{43}$ Tc | $_{44}$ Ru | $_{45}$ Rh | $_{46}$ Pd | $_{47}$ Ag | $_{48}$ Cd | $_{49}$ In | $_{50}$ Sn | $_{51}$ Sb | $_{52}$ Te | $_{53}$ I | $_{54}$ Xe |
| $_{55}$ Cs | $_{56}$ Ba | * | $_{72}$ Hf | $_{73}$ Ta | $_{74}$ W | $_{75}$ Re | $_{76}$ Os | $_{77}$ Ir | $_{78}$ Pt | $_{79}$ Au | $_{80}$ Hg | $_{81}$ Tl | $_{82}$ Pb | $_{83}$ Bi | $_{84}$ Po | $_{85}$ At | $_{86}$ Rn |
| $_{87}$ Fr | $_{88}$ Ra | ** | $_{104}$ Rf | $_{105}$ Db | $_{106}$ Sg | $_{107}$ Bh | $_{108}$ Hs | $_{109}$ Mt | $_{110}$ Ds | $_{111}$ Rg | $_{112}$ Cn | $_{113}$ Nh | $_{114}$ Fl | $_{115}$ Mc | $_{116}$ Lv | $_{117}$ Ts | $_{118}$ Og |
| * | * | $_{57}$ La | $_{58}$ Ce | $_{59}$ Pr | $_{60}$ Nd | $_{61}$ Pm | $_{62}$ Sm | $_{63}$ Eu | $_{64}$ Gd | $_{65}$ Tb | $_{66}$ Dy | $_{67}$ Ho | $_{68}$ Er | $_{69}$ Tm | $_{70}$ Yb | $_{71}$ Lu |
| ** | ** | $_{89}$ Ac | $_{90}$ Th | $_{91}$ Pa | $_{92}$ U | $_{93}$ Np | $_{94}$ Pu | $_{95}$ Am | $_{96}$ Cm | $_{97}$ Bk | $_{98}$ Cf | $_{99}$ Es | $_{100}$ Fm | $_{101}$ Md | $_{102}$ No | $_{103}$ Lr |
# nobélium
## Francès

   * Pronúncia: /nɔ.beˈljɔm/

### Nom

nobélium m. ‎(plural nobéliums)
* nobeli

#### Relacionats

| $_1$ H | | | | | | | | | | | | | | | | | $_2$ He |
| $_3$ Li | $_4$ Be | | | | | | | | | | | $_5$ B | $_6$ C | $_7$ N | $_8$ O | $_9$ F | $_{10}$ Ne |
| $_{11}$ Na | $_{12}$ Mg | | | | | | | | | | | $_{13}$ Al | $_{14}$ Si | $_{15}$ P | $_{16}$ S | $_{17}$ Cl | $_{18}$ Ar |
| $_{19}$ K | $_{20}$ Ca | $_{21}$ Sc | $_{22}$ Ti | $_{23}$ V | $_{24}$ Cr | $_{25}$ Mn | $_{26}$ Fe | $_{27}$ Co | $_{28}$ Ni | $_{29}$ Cu | $_{30}$ Zn | $_{31}$ Ga | $_{32}$ Ge | $_{33}$ As | $_{34}$ Se | $_{35}$ Br | $_{36}$ Kr |
| $_{37}$ Rb | $_{38}$ Sr | $_{39}$ Y | $_{40}$ Zr | $_{41}$ Nb | $_{42}$ Mo | $_{43}$ Tc | $_{44}$ Ru | $_{45}$ Rh | $_{46}$ Pd | $_{47}$ Ag | $_{48}$ Cd | $_{49}$ In | $_{50}$ Sn | $_{51}$ Sb | $_{52}$ Te | $_{53}$ I | $_{54}$ Xe |
| $_{55}$ Cs | $_{56}$ Ba | * | $_{72}$ Hf | $_{73}$ Ta | $_{74}$ W | $_{75}$ Re | $_{76}$ Os | $_{77}$ Ir | $_{78}$ Pt | $_{79}$ Au | $_{80}$ Hg | $_{81}$ Tl | $_{82}$ Pb | $_{83}$ Bi | $_{84}$ Po | $_{85}$ At | $_{86}$ Rn |
| $_{87}$ Fr | $_{88}$ Ra | ** | $_{104}$ Rf | $_{105}$ Db | $_{106}$ Sg | $_{107}$ Bh | $_{108}$ Hs | $_{109}$ Mt | $_{110}$ Ds | $_{111}$ Rg | $_{112}$ Cn | $_{113}$ Nh | $_{114}$ Fl | $_{115}$ Mc | $_{116}$ Lv | $_{117}$ Ts | $_{118}$ Og |
| * | * | $_{57}$ La | $_{58}$ Ce | $_{59}$ Pr | $_{60}$ Nd | $_{61}$ Pm | $_{62}$ Sm | $_{63}$ Eu | $_{64}$ Gd | $_{65}$ Tb | $_{66}$ Dy | $_{67}$ Ho | $_{68}$ Er | $_{69}$ Tm | $_{70}$ Yb | $_{71}$ Lu |
| ** | ** | $_{89}$ Ac | $_{90}$ Th | $_{91}$ Pa | $_{92}$ U | $_{93}$ Np | $_{94}$ Pu | $_{95}$ Am | $_{96}$ Cm | $_{97}$ Bk | $_{98}$ Cf | $_{99}$ Es | $_{100}$ Fm | $_{101}$ Md | $_{102}$ No | $_{103}$ Lr |