OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# cuera
## Català

   * Pronúncia: oriental /kuˈe.ɾə/, occidental /kuˈe.ɾa/
   * Rimes: -eɾa

### Nom

cuera f. ‎(plural cueres)
* Forma femenina de cuer.
* cuereta

### Miscel·lània

* Síl·labes: cu·e·ra (3)
* Anagrames: careu, caure, cauré, creau, creua, creuà, recau, ucaré

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# cuento
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈkwen.to/, meridional \ˈkweŋ.to\
       Americà: alt /ˈkwen.t(o)/, baix \ˈkweŋ.to\, austral /ˈkwen.to/
   * Rimes: -ento
   * Etimologia: Del llatí compŭtus, doblet de cómputo.

### Nom

cuento m. ‎(plural cuentos)
* conte
* històries, romanços
* faula, bola

### Verb

cuento
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb contar

### Miscel·lània

* Síl·labes: cuen·to (2)
* Heterograma de 6 lletres (cenotu)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre cuento
# cuento infantil
## Castellà
### Nom

cuento infantil m. ‎(plural cuentos infantiles)
* rondalla

### Vegeu també

* cuento infantil. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# cuinessa
## Català

   * Pronúncia: oriental /kujˈne.sə/, occidental /kujˈne.sa/
       Informal: /kujˈne.sɛ/
   * Rimes: -esa

### Verb

cuinessa
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb cuinar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars per [jo] cuinés, cuinàs o cuinara.

### Miscel·lània

* Anagrama: canusies
# cuinessin
## Català

   * Pronúncia: /kujˈne.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

cuinessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb cuinar.
    [Ells/elles/vostès] cuinessin, cuinessen, cuinassen, cuinassin o cuinaren.
# cuineu
## Català

   * Pronúncia: oriental /kujˈnɛw/, occidental /kujˈnew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

cuineu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de cuinar.
    [Vosaltres/vós] cuineu o cuinau.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb cuinar.
    [Que vosaltres/vós] cuineu.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb cuinar.
    Cuineu o cuinau [vosaltres/vós].

#### Sinònims

* cuinegueu, forma col·loquial pel subjuntiu.
# cuini
## Català

   * Pronúncia: /ˈkuj.ni/

### Verb

cuini
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de cuinar.
    Forma septentrional: [jo] cuino, cuine, cuin o cuini.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb cuinar.
    [Que jo] cuini o cuine.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb cuinar.
    [Que ell/ella/vostè] cuini o cuine.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb cuinar.
    Cuini o cuine [ell/ella/vostè].

#### Sinònims

* cuino, forma col·loquial pel subjuntiu.
# cuinesses
## Català

   * Pronúncia: oriental /kujˈne.səs/, occidental /kujˈne.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

cuinesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb cuinar.
    [Tu] cuinessis, cuinesses, cuinasses, cuinassis o cuinares.

#### Sinònims

* cuineguesses, forma col·loquial.
# cuinessis
## Català

   * Pronúncia: /kujˈne.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

cuinessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb cuinar.
    [Tu] cuinessis, cuinesses, cuinasses, cuinassis o cuinares.
# cuinessen
## Català

   * Pronúncia: oriental /kujˈne.sən/, occidental /kujˈne.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

cuinessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb cuinar.
    [Ells/elles/vostès] cuinessin, cuinessen, cuinassen, cuinassin o cuinaren.

#### Sinònims

* cuineguessen, forma col·loquial.
# cuinessi
## Català

   * Pronúncia: /kujˈne.si/
   * Rimes: -esi

### Verb

cuinessi
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb cuinar.
    Forma septentrional i algueresa per [jo] cuinés, cuinàs o cuinara.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb cuinar.
    Forma algueresa per [ell/ella/vostè] cuinés, cuinàs o cuinara.
# cuciniamo
## Italià
### Verb

cuciniamo
* primera persona plural (noi) del present d'indicatiu de cucinare
* primera persona plural (noi) del present de subjuntiu de cucinare
* primera persona plural (noi) de l'imperatiu de cucinare
# cuciniate
## Italià
### Verb

cuciniate
* segona persona plural (voi) del present de subjuntiu de cucinare
# cucinereste
## Italià
### Verb

cucinereste
* segona persona plural (voi) del condicional de cucinare
# cucini
## Italià
### Verb

cucini
* segona persona singular (tu) del present d'indicatiu de cucinare
* primera persona singular (io) del present de subjuntiu de cucinare
* segona persona singular (tu) del present de subjuntiu de cucinare
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del present de subjuntiu de cucinare
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) de l'imperatiu de cucinare
# cucineresti
## Italià
### Verb

cucineresti
* segona persona singular (tu) del condicional de cucinare
# cucinerò
## Italià
### Verb

cucinerò
* primera persona singular (io) del futur de cucinare
# cucinino
## Italià
### Verb

cucinino
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del present de subjuntiu de cucinare
* tercera persona plural (loro, essi/esse) de l'imperatiu de cucinare
# cucineremo
## Italià
### Verb

cucineremo
* primera persona plural (noi) del futur de cucinare
# cucinerete
## Italià
### Verb

cucinerete
* segona persona plural (voi) del futur de cucinare
# cucinerà
## Italià
### Verb

cucinerà
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del futur de cucinare
# crestomatía
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kɾes.to.maˈti.a/, meridional /kɾeh.to.maˈti.a/
       Americà: alt /k(ɾe)s.to.maˈti.a/, baix /kɾeh.to.maˈti.a/
   * Rimes: -ia

### Nom

crestomatía f. ‎(plural crestomatías)
* crestomatia

### Miscel·lània

* Síl·labes: cres·to·ma·tí·a (5)

### Vegeu també

* crestomatía. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# crestomatías
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kɾes.to.maˈti.as/, meridional /kɾeh.to.maˈti.ah/
       Americà: alt /k(ɾe)s.to.maˈti.as/, baix /kɾeh.to.maˈti.ah/, austral /kɾeh.to.maˈti.as/
   * Rimes: -ias

### Nom

crestomatías f. pl.
* forma plural de crestomatía
# crests
## Anglès
### Nom

crests
* forma plural de crest
# creta
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈkɾɛ.tə/, occidental /ˈkɾe.ta/
   * Rimes: -ɛta
   * Etimologia: Del llatí crēta, de Crēta per trobar-se'n en abundància en aquella illa. Doblet del patrimonial greda.

### Nom

creta f. ‎(plural cretes)
* Roca sedimentària de color blanc, composta per carbonat càlcic i, de vegades, silicat de magnesi o sulfat de calci.

#### Traduccions

* Anglès: chalk $^{(en)}$
* Castellà: creta $^{(es)}$
* Francès: craie $^{(fr)}$
* Italià: creta $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: cre·ta (2)
* Anagrames: atrec, carté, certa, creat, recat, recta, trace

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# cretaci
## Català

   * Pronúncia: oriental /kɾəˈta.si/, occidental /kɾeˈta.si/
   * Rimes: -asi
   * Etimologia: De Creta i el sufix -aci, perquè en aquest període es van formar les roques riques en carbonat càlcic que caracteritzen el paisatge d'aquella illa.

### Adjectiu

cretaci m. ‎(femení cretàcia, plural masculí cretacis, plural femení cretàcies)
* Relatiu a la creta o al Cretaci.

#### Sinònims

* cretàcic

#### Traduccions

* Anglès: cretaceous $^{(en)}$
* Castellà: cretácico $^{(es)}$
* Francès: crétacé $^{(fr)}$
* Italià: cretaceo $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: cre·ta·ci (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# cretenc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kɾəˈtɛŋ/ balear /kɾəˈtəŋk/, /kɾəˈtɛŋk/ Occidental: nord-occidental /kɾeˈteŋ/ valencià /kɾeˈteŋk/, /kɾeˈteŋ/
   * Rimes: -ɛŋk
   * Etimologia: De Creta i el sufix -enc.

### Adjectiu

cretenc m. ‎(femení cretenca, plural masculí cretencs, plural femení cretenques)
* Originari, pertanyent o relatiu a Creta.

#### Traduccions

* Castellà: cretense $^{(es)}$ m.

### Nom

cretenc m. ‎(plural cretencs, femení cretenca)
* Natural de Creta.
* (masculí singular) Dialecte del grec propi de Creta.

#### Traduccions

* Castellà: cretense $^{(es)}$ m.
* Castellà: cretense $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cre·tenc (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, GEC
# cuña
## Castellà

   * Pronúncia: /ˈku.ɲa/
   * Rimes: -uɲa

### Nom

cuña f. ‎(plural cuñas)
* tascó, cuny
* falca

### Miscel·lània

* Síl·labes: cu·ña (2)
# cuñadas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \kuˈɲa.ðas\, meridional \kuˈɲa.ðah\
       Americà: alt /kuˈɲa.d(a)s/, baix \kuˈɲa.ðah\, austral \kuˈɲa.ðas\
   * Rimes: -adas

### Nom

cuñadas f. pl.
* forma plural de cuñada
# cuñas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈku.ɲas/, meridional /ˈku.ɲah/
       Americà: alt /ˈku.ɲ(a)s/, baix /ˈku.ɲah/, austral /ˈku.ɲas/
   * Rimes: -uɲas

### Nom

cuñas f. pl.
* forma plural de cuña
# cuño
## Castellà

   * Pronúncia: /ˈku.ɲo/
   * Rimes: -uɲo

### Nom

cuño m. ‎(plural cuños)
* (numismàtica) encuny

### Miscel·lània

* Síl·labes: cu·ño (2)

### Vegeu també

* cuño. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# cuñada
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \kuˈɲa.ða\
       Americà: alt /k(u)ˈɲa.da/, baix \kuˈɲa.ða\
   * Rimes: -ada

### Nom

cuñada f. ‎(plural cuñadas)
* forma femenina de cuñado
# cuñado
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \kuˈɲa.ðo\, meridional \kuˈɲa.(ð)o\
       Americà: alt /k(u)ˈɲa.do/, baix \kuˈɲa.ðo\
   * Rimes: -ado

### Nom

cuñado m. ‎(plural cuñados, femení cuñada)
* cunyat

#### Relacionats

| | | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis |
| | | Línia recta | Línia col·lateral | Línia col·lateral | Línia col·lateral |
| Antecedents | -4 | tatarabuelo (m) tatarabuela (f) |
| Antecedents | -3 | bisabuelos bisabuelo (m) bisabuela (f) | tío bisabuelo (m) tía bisabuela (f) |
| Antecedents | -2 | abuelos abuelo (m) abuela (f) | tío abuelo (m) tía abuela (f) | tío abuelo segundo (m) tía abuela segunda (f) |
| Antecedents | -1 | padres padre (m) madre (f) | tío (m) tía (f) | tío segundo (m) tía segunda (f) | tío tercero (m) tía tercera (f) |
| | 0 | uno mismo | hermano (m) hermana (f) | primo (m) prima (f) | primo segundo (m) prima segunda (f) |
| Descendents | +1 | hijos hijo (m) hija (f) | sobrino (m) sobrina (f) | sobrino segundo (m) sobrina segunda (f) | sobrino tercero (m) sobrina tercera (f) |
| Descendents | +2 | nieto (m) nieta (f) | resobrino (m) resobrina (f) | sobrino nieto segundo (m) sobrina nieta segunda (f) |
| Descendents | +3 | bisnieto (m) bisnieta (f) | sobrino bisnieto (m) sobrina bisnieta (f) |
| Descendents | +4 | tataranieto (m) tataranieta (f) | sobrino tataranieto (m) sobrina tataranieta (f) |
| Descendents | +5 | chozno (m) chozna (f) |
Polítics :
| -1 | suegros suegro (m) suegra (f) | tío político (m) tía política (f) |
| 0 | cónyuge marido (m) mujer (f) | cuñado (m) cuñada (f) |
| +1 | yerno (m) nuera (f) |

### Miscel·lània

* Síl·labes: cu·ña·do (3)
* Heterograma de 6 lletres (acdnou)
# cxar
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡ʃar/

### Conjunció

cxar
* (sistema x) forma alternativa de ĉar

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
# cuños
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈku.ɲos/, meridional /ˈku.ɲoh/
       Americà: alt /ˈku.ɲ(o)s/, baix /ˈku.ɲoh/, austral /ˈku.ɲos/
   * Rimes: -uɲos

### Nom

cuños m. pl.
* forma plural de cuño
# cv
## Multilingüe
### Símbol

cv
* Codi de llengua ISO 639-1 del txuvaix.
# cuñados
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \kuˈɲa.ðos\, meridional \kuˈɲa.(ð)oh\
       Americà: alt /kuˈɲa.d(o)s/, baix \kuˈɲa.ðoh\, austral \kuˈɲa.ðos\
   * Rimes: -ados

### Nom

cuñados m. pl.
* forma plural de cuñado
# cuidos
## Català
### Verb

cuidos
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb cuidar.
# cuidàieu
## Català
### Verb

cuidàieu
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de cuidar.
# côté au service
## Francès
### Nom

côté au service m. ‎(plural côtés au service)
* (esports de raqueta) camp del servidor

#### Sinònims

* camp du serveur

### Vegeu també

* côté au service. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# côté à la réception
## Francès
### Nom

côté à la réception m. ‎(plural côtés à la réception)
* (esports de raqueta) camp del restador

#### Sinònims

* camp du receveur

### Vegeu també

* côté à la réception. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# côtés au service
## Francès
### Nom

côtés au service m. pl.
* forma plural de côté au service
# côté rond
## Francès
### Nom

côté rond m. ‎(plural côtés ronds)
* (hoquei sobre herba) revés

#### Sinònims

* face arrière

### Vegeu també

* côté rond. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# côtés
## Francès

   * Pronúncia: /koˈte/

### Nom

côtés m. pl.
* forma plural de côté
# côté fermé
## Francès
### Nom

côté fermé m. ‎(plural côtés fermés)
* (rugbi) costat tancat

#### Sinònims

* petit côté

### Vegeu també

* côté fermé. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# côté fort
## Francès
### Nom

côté fort m. ‎(plural côtés forts)
* (basquetbol, futbol americà) costat fort

### Vegeu també

* côté fort. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# côté ouvert
## Francès
### Nom

côté ouvert m. ‎(plural côtés ouverts)
* (rugbi) costat obert

#### Sinònims

* grand côté

### Vegeu també

* côté ouvert. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# côté
## Francès

   * Pronúncia: /koˈte/
   * Etimologia: Del llatí costa.

### Nom

côté m. ‎(plural côtés)
* costat
* (esports de pilota) banda
* (esports de raqueta, pilota basca, golf) cara

#### Sinònims

* région, parti, flanc
* aile, bande
* face

#### Compostos i expressions

* à côté

### Vegeu també

* côté. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# côté faible
## Francès
### Nom

côté faible m. ‎(plural côtés faibles)
* (basquetbol) costat feble

### Vegeu també

* côté faible. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# crimes
## Anglès

   * Pronúncia: /kɹaɪmz/
   * Rimes: -aɪmz

### Nom

crimes
* forma plural de crime

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Heterograma de 6 lletres (ceimrs)
* Anagrama: mercis
# criminalisation
## Francès

   * Pronúncia: /kʁi.mi.na.li.zaˈsjɔ̃/

### Nom

criminalisation f. ‎(plural criminalisations)
* criminalització

#### Derivats

* décriminalisation
# criminalitz
## Català
### Verb

criminalitz
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de criminalitzar.

#### Variants

* criminalitzo, criminalitze, criminalitzi

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·mi·na·litz (4)
# criminalitza
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kɾi.mi.nəˈɫi.d͡zə/ Occidental: nord-occidental /kɾi.mi.naˈɫi.d͡za/, valencià /kɾi.mi.naˈɫi.za/
   * Rimes: -idza

### Verb

criminalitza
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de criminalitzar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb criminalitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·mi·na·lit·za (5)
# criminalitzada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡za.ðə/ Occidental: nord-occidental /kɾi.mi.na.ɫiˈd͡za.ða/, valencià /kɾi.mi.na.ɫiˈza.ða/
   * Rimes: -ada

### Verb

criminalitzada
* Participi femení singular del verb criminalitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·mi·na·lit·za·da (6)
# criminalitzam
## Català
### Verb

criminalitzam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de criminalitzar.

#### Variants

* criminalitzem

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·mi·na·lit·zam (5)
# criminalitzades
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡za.ðəs/ Occidental: nord-occidental /kɾi.mi.na.ɫiˈd͡za.ðes/, valencià /kɾi.mi.na.ɫiˈza.ðes/
   * Rimes: -ades

### Verb

criminalitzades
* Participi femení plural del verb criminalitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·mi·na·lit·za·des (6)
# crimen
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈkɾi.men/, meridional \ˈkɾi.meŋ\
       Americà: alt /ˈkɾi.men/, baix \ˈkɾi.meŋ\, austral /ˈkɾi.men/
   * Rimes: -imen
   * Etimologia: Del llatí crīmen.

### Nom

crimen m. ‎(plural crímenes)
* crim

#### Relacionats

* criminal
* delito

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·men (2)
* Heterograma de 6 lletres (ceimnr)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre crimen

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkriː.mɛn/
   * Etimologia: De la contracció de cernō, de l'arrel protoindoeuropea *ker- («destriar»).

### Nom

crīmen m. ‎(genitiu crīminis)
* acusació
* crim

#### Declinació

3a declinació -, -is (tema cons.) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | crīmen | crīminēs |
| Vocatiu | crīmen | crīminēs |
| Acusatiu | crīminem | crīminēs |
| Genitiu | crīminis | crīminum |
| Datiu | crīminī | crīminibus |
| Ablatiu | crīmine | crīminibus |

#### Sinònims

* scelus, accusatio, categoria
* culpa

#### Derivats

* crīminālis
* crīminor
* crīminōsus
# criminalisations
## Francès

   * Pronúncia: /kʁi.mi.na.li.zaˈsjɔ̃/

### Nom

criminalisations f. pl.
* forma plural de criminalisation
# criminal
## Català

   * Pronúncia: /kɾi.miˈnaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: Del llatí crīmināle, acusatiu de crīminālis, segle XIII.

### Adjectiu

criminal inv. ‎(plural criminals)
* Relatiu al crim.

#### Traduccions

* Alemany: kriminell $^{(de)}$
* Anglès: criminal $^{(en)}$
* Castellà: criminal $^{(es)}$
* Francès: criminel $^{(fr)}$

### Nom

criminal m. f. ‎(plural criminals)
* Qui comet un crim.

#### Traduccions

* Alemany: Krimineller $^{(de)}$ m.
* Anglès: criminal $^{(en)}$
* Castellà: criminal $^{(es)}$
* Francès: criminel $^{(fr)}$
* Llengua de signes catalana: MATAR $^{(csc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·mi·nal (3)
* Anagrama: malcriïn

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Adjectiu

criminal ‎(comparatiu more criminal, superlatiu most criminal)
* criminal, delictiu
# cure
## Català
### Verb

cure
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de curar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb curar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb curar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb curar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cu·re (2)
* Anagrama: creu

## Anglès

   * Pronúncia: /kjʊə(ɹ)/ àudio (EUA)

### Nom

cure ‎(plural cures)
* cura
* remei

### Verb

cure ‎(3a persona singular present cures, gerundi curing, passat i participi cured)
* guarir
* curar
# cured
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Verb

cured
* passat i participi de cure
# curcumines
## Francès
### Nom

curcumines f. pl.
* forma plural de curcumine
# cureguem
## Català
### Verb

cureguem
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb curar.
# cureguessa
## Català
### Verb

cureguessa
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb curar.
# curd
## Anglès
### Nom

curd ‎(plural curds)
* quallada
# curds
## Anglès
### Nom

curds
* forma plural de curd
# curcumine
## Francès

   * Pronúncia: /kyʁ.kyˈmin/

### Nom

curcumine f. ‎(plural curcumines)
* (química) curcumina

#### Sinònims

* E100, usat com a additiu alimentari.

### Vegeu també

* curcumine. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 6 juny 2014].
# curcumins
## Anglès
### Nom

curcumins
* forma plural de curcumin
# cureguessen
## Català
### Verb

cureguessen
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb curar.
# decresquésseu
## Català

   * Pronúncia: oriental /də.kɾəsˈke.səw/, occidental /de.kɾesˈke.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

decresquésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb decréixer.

#### Variants

* decreixéssiu, decresquéssiu, decresquéreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·cres·qués·seu (4)
# decresquis
## Català
### Verb

decresquis
* (balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb decréixer.

#### Variants

* decreixis, decresques

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·cres·quis (3)
# decresqués
## Català

   * Pronúncia: oriental /də.kɾəsˈkes/, occidental /de.kɾesˈkes/
   * Rimes: -es

### Verb

decresqués
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb decréixer.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb decréixer.

#### Variants

* [1] decreixessi, decreixessa, decreixés, decresquera
* [2] decreixessi, decreixés, decresquera

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·cres·qués (3)
# decresquéssem
## Català

   * Pronúncia: oriental /də.kɾəsˈke.səm/, occidental /de.kɾesˈke.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

decresquéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb decréixer.

#### Variants

* decreixéssim, decresquéssim, decresquérem

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·cres·qués·sem (4)
# decresquéreu
## Català

   * Pronúncia: oriental /də.kɾəsˈke.ɾəw/, occidental /de.kɾesˈke.ɾew/
   * Rimes: -eɾew

### Verb

decresquéreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de decréixer.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb decréixer.

#### Variants

* [1] decreixéreu
* [2] decreixéssiu, decresquéssiu, decresquésseu

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·cres·qué·reu (4)
# decresquéssim
## Català

   * Pronúncia: oriental /də.kɾəsˈke.sim/, occidental /de.kɾesˈke.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

decresquéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb decréixer.

#### Variants

* decreixéssim, decresquéssem, decresquérem

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·cres·qués·sim (4)
# decresquéssiu
## Català

   * Pronúncia: oriental /də.kɾəsˈke.siw/, occidental /de.kɾesˈke.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

decresquéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb decréixer.

#### Variants

* decreixéssiu, decresquésseu, decresquéreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·cres·qués·siu (4)
# decresquin
## Català
### Verb

decresquin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb decréixer.
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb decréixer.

#### Variants

* [1] decreixin, decresquen
* [2] decreixin, decresquen

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·cres·quin (3)
# decresqué
## Català

   * Pronúncia: oriental /də.kɾəsˈke/, occidental /de.kɾesˈke/
   * Rimes: -e

### Verb

decresqué
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de decréixer.

#### Variants

* decreixé

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·cres·qué (3)
# decresquérem
## Català

   * Pronúncia: oriental /də.kɾəsˈke.ɾəm/, occidental /de.kɾesˈke.ɾem/
   * Rimes: -eɾem

### Verb

decresquérem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de decréixer.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb decréixer.

#### Variants

* [1] decreixérem
* [2] decreixéssim, decresquéssim, decresquéssem

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·cres·qué·rem (4)
# defense mechanisms
## Anglès
### Nom

defense mechanisms
* forma plural de defense mechanism