OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# índio
## Portuguès
### Nom

índio m. ‎(plural índios, femení índia)
* indi (indígena americà)
* indi (element químic)

#### Relacionats

| $_1$ H | | | | | | | | | | | | | | | | | $_2$ He |
| $_3$ Li | $_4$ Be | | | | | | | | | | | $_5$ B | $_6$ C | $_7$ N | $_8$ O | $_9$ F | $_{10}$ Ne |
| $_{11}$ Na | $_{12}$ Mg | | | | | | | | | | | $_{13}$ Al | $_{14}$ Si | $_{15}$ P | $_{16}$ S | $_{17}$ Cl | $_{18}$ Ar |
| $_{19}$ K | $_{20}$ Ca | $_{21}$ Sc | $_{22}$ Ti | $_{23}$ V | $_{24}$ Cr | $_{25}$ Mn | $_{26}$ Fe | $_{27}$ Co | $_{28}$ Ni | $_{29}$ Cu | $_{30}$ Zn | $_{31}$ Ga | $_{32}$ Ge | $_{33}$ As | $_{34}$ Se | $_{35}$ Br | $_{36}$ Kr |
| $_{37}$ Rb | $_{38}$ Sr | $_{39}$ Y | $_{40}$ Zr | $_{41}$ Nb | $_{42}$ Mo | $_{43}$ Tc | $_{44}$ Ru | $_{45}$ Rh | $_{46}$ Pd | $_{47}$ Ag | $_{48}$ Cd | $_{49}$ In | $_{50}$ Sn | $_{51}$ Sb | $_{52}$ Te | $_{53}$ I | $_{54}$ Xe |
| $_{55}$ Cs | $_{56}$ Ba | * | $_{72}$ Hf | $_{73}$ Ta | $_{74}$ W | $_{75}$ Re | $_{76}$ Os | $_{77}$ Ir | $_{78}$ Pt | $_{79}$ Au | $_{80}$ Hg | $_{81}$ Tl | $_{82}$ Pb | $_{83}$ Bi | $_{84}$ Po | $_{85}$ At | $_{86}$ Rn |
| $_{87}$ Fr | $_{88}$ Ra | ** | $_{104}$ Rf | $_{105}$ Db | $_{106}$ Sg | $_{107}$ Bh | $_{108}$ Hs | $_{109}$ Mt | $_{110}$ Ds | $_{111}$ Rg | $_{112}$ Cn | $_{113}$ Nh | $_{114}$ Fl | $_{115}$ Mc | $_{116}$ Lv | $_{117}$ Ts | $_{118}$ Og |
| * | * | $_{57}$ La | $_{58}$ Ce | $_{59}$ Pr | $_{60}$ Nd | $_{61}$ Pm | $_{62}$ Sm | $_{63}$ Eu | $_{64}$ Gd | $_{65}$ Tb | $_{66}$ Dy | $_{67}$ Ho | $_{68}$ Er | $_{69}$ Tm | $_{70}$ Yb | $_{71}$ Lu |
| ** | ** | $_{89}$ Ac | $_{90}$ Th | $_{91}$ Pa | $_{92}$ U | $_{93}$ Np | $_{94}$ Pu | $_{95}$ Am | $_{96}$ Cm | $_{97}$ Bk | $_{98}$ Cf | $_{99}$ Es | $_{100}$ Fm | $_{101}$ Md | $_{102}$ No | $_{103}$ Lr |
# índices de dificultad
## Castellà
### Nom

índices de dificultad m. pl.
* forma plural de índice de dificultad
# índices de discriminación
## Castellà
### Nom

índices de discriminación m. pl.
* forma plural de índice de discriminación
# xamberg
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃəmˈbɛrk/, occidental /t͡ʃamˈbɛɾk/
   * Rimes: -ɛɾk
   * Etimologia: De Charles de Schomberg (1601-1656), mariscal francès durant la guerra dels Segadors, de la família saxona Schönberg, pels uniformes de les seves tropes.

### Nom

xamberg m. ‎(plural xambergs)
* Barret amb l’ala aixecada d’un costat.

#### Derivats

* xamberga
* aixambergat

#### Traduccions

* Anglès: slouch hat $^{(en)}$
* Castellà: chambergo $^{(es)}$ m.
* Francès: chapeau mou $^{(fr)}$ m.
* Italià: cappello a cencio $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xam·berg (2)
* Heterograma de 7 lletres (abegmrx)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# xambres
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʃam.bɾəs/, occidental /ˈt͡ʃam.bɾes/
   * Rimes: -ambɾes

### Nom

xambres f. pl.
* Forma plural de xambra.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xam·bres (2)
* Heterograma de 7 lletres (abemrsx)
# xambra
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʃam.bɾə/, occidental /ˈt͡ʃam.bɾa/
   * Etimologia: Del francès [robe de] chambre ‎(literalment «vestit de cambra»). Doblet de cambra.

### Nom

xambra f. ‎(plural xambres)
* Mena de brusa curta que les dones es posaven sobre la camisa per a estat per casa.
    «Ella es redreça amb una expressió altiva, projecta les espatlles enrera amb un gest sobtat que l'obliga a avançar el pit contra la tela de la xambra que espetega.» (Manuel de Pedrolo, Totes les bèsties de càrrega, 1967)

#### Traduccions

* Anglès: dressing gown $^{(en)}$, housecoat $^{(en)}$
* Castellà: chambra $^{(es)}$ f.
* Francès: blouse $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: xam·bra (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# xame
## Català
### Verb

xame
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de xamar.
* (occidental) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb xamar.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb xamar.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb xamar.
# xamelos
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃəˈmɛ.ɫus/ balear /ʃəˈmɛ.ɫos/, /ʃəˈmɛ.ɫus/ Occidental: /t͡ʃaˈmɛ.ɫos/

### Nom

xamelos m. pl.
* Forma plural de xamelo.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xa·me·los (3)
* Heterograma de 7 lletres (aelmosx)
# xamen
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʃa.mən/, occidental /ˈt͡ʃa.men/
   * Rimes: -amen

### Verb

xamen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de xamar.
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb xamar.
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb xamar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xa·men (2)
* Anagrama: manxe
# xambergs
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃəmˈbɛrks/, occidental /t͡ʃamˈbɛɾks/

### Nom

xambergs m. pl.
* Forma plural de xamberg.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xam·bergs (2)
* Heterograma de 8 lletres (abegmrsx)
# xamelo
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃəˈmɛ.ɫu/ balear /ʃəˈmɛ.ɫo/, /ʃəˈmɛ.ɫu/ Occidental: /t͡ʃaˈmɛ.ɫo/
   * Rimes: -ɛlo
   * Etimologia: Encreuament de xamellot ‎(«teixit groller») i de l’argot agitanat camelo ‎(«engany»).

### Nom

xamelo m. ‎(plural xamelos)
* Joc de dòmino en què el guanyador cobra per punts.
    «M'atipí amb tres magdalenes i un café doble amb llet entre mirades capcioses del veïnat de la barra, pares de família en l'hora del xamelo i la copa de Soberano.» (Ferran Torrent, Un negre amb un saxo, 1987)

#### Descendents

* Castellà: chamelo

#### Traduccions

* Castellà: chamelo $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xa·me·lo (3)
* Heterograma de 6 lletres (aelmox)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB
* ↑ Joan Coromines, Diccionari etimològic i complementari de la llengua catalana, 1980, ISBN 9788472561731
# συμβίωσις
## Grec antic

   * Pronúncia: /sym.bí.ɔː.sis/
   * Etimologia: De συμβιόω ‎(symbióō, «vida compartida») i el sufix -σις ‎(-sis).

### Nom

συμβίωσις ‎(symbíōsis) f. ‎(genitiu σῠμβῐώσεως)
* vida compartida, companyonia
# συμπίπτω
## Grec antic

   * Pronúncia: /sym.pǐːp.tɔː/
   * Etimologia: Del prefix συν- ‎(syn-) i πίπτω ‎(píptō).

### Verb

συμπίπτω ‎(sympíptō)
* esdevenir
* xocar
* coincidir
# συντίθημι
## Grec antic

   * Pronúncia: /sn.tí.tʰɛː.mi/
   * Etimologia: Del prefix σύν- ‎(sýn-) i el verb τίθημι ‎(títhēmi).

### Verb

συντίθημι ‎(syntíthēmi)
* unir, sumar
* sintetitzar
* construir
* composar
# συμπάθεια
## Grec antic

   * Pronúncia: /sympátʰe͜e.a/
   * Etimologia: De σῠν- ‎(syn-, «amb») i πάθος ‎(páthos, «patiment»).

### Nom

συμπάθεια ‎(sympátheia) f. ‎(genitiu συμπαθείας)
* simpatia
* afinitat
* analogia
# συνεργία
## Grec antic

   * Pronúncia: /sy.nerˈgía/
   * Etimologia: De συνεργός ‎(synergós), format per σῠν- ‎(syn-, «juntament») i ἔργον ‎(érgon, «treball»).

### Nom

συνεργία ‎(synergía) n. ‎(genitiu συνεργου)
* cooperació
* sinergia
# συκῆ
## Grec antic
### Nom

συκῆ ‎(sykê) f.
* figuera (Ficus carica)
    «Δόξει δὲ ὡς εἰπεῖν ἡ συκῆ μακρορριζότατον εἶναι, καὶ ὅλως δὲ μᾶλλον τὰ μανὰ καὶ εὐθύρριζα.» ((Théophraste / Θεόφραστος. Recherches sur les plantes / Περί φυτών ιστορίας (Història de les plantes), 1988 (en francès i grec antic). París: Les Belles Lettres, 320-310 aC, 22. ISBN 2-251-00403-7.))Dóxei dè hōs eipeîn hē sykê makrorrhizótaton eînai, kaì hólōs dè mâllon tà manà kaì euthýrrhiza.(afegiu la traducció en català)
* figa

#### Relacionats

* σῦκον ‎(sŷkon) (fruit)
# συμμετρία
## Grec antic

   * Pronúncia: /sym.me.trí.aː/
   * Etimologia: De σύμμετρος ‎(sýmmetros, «commensurable»).

### Nom

συμμετρία ‎(symmetría) f.
* proporció
* simetria
# συνδρομή
## Grec

   * Pronúncia: /sin.ðɾɔˈmi/

### Nom

συνδρομή ‎(sindromí) ‎(f)
* subscripció
* ajut, assistència

## Grec antic

   * Pronúncia: /syn.dro.mí/
   * Etimologia: De σύνδρομος ‎(sýndromos).

### Nom

συνδρομή ‎(syndromḗ) f. ‎(genitiu συνδρομές)
* assistència, aplec
* síndrome
# συμφωνία
## Grec antic

   * Pronúncia: /sympʰɔ͜ɔní.a͜a/
   * Etimologia: De σύμφωνος ‎(sýmphōnos, «harmoniós»), format per σῠν- ‎(syn-, «unió») i φωνή ‎(phōnḗ, «so»).

### Nom

συμφωνία ‎(symphōnía) f. ‎(genitiu συμφονίας)
* acord musical
* harmonia
* orquestra, banda de música
* simfonia
# συν-
## Grec antic

   * Pronúncia: /syn/.
   * Etimologia: De la preposició σύν ‎(sýn).

### Prefix

συν- ‎(syn-)
* amb, alhora
    συν- + πίπτω ‎(píptō, «caure») → συμπίπτω ‎(sympíptō, «caure o trobar-se juntament»)

#### Variants

* ξυν- ‎(xyn-)
* συ- ‎(sy-)
* συγ- ‎(syg-) Davant de consonants velars : γ, κ, ξ, χ
* συλ- ‎(syl-) Davant de λ ‎(l)
* συμ- ‎(sym-) Davant de consonant labial β, μ, π, φ
* συρ- ‎(syr-) Davant de: ρ
* συσ- ‎(sys-) Davant de σ seguida de vocal
# zibetarengatik
## Basc
### Nom

zibetarengatik
* causal indefinit de zibeta
* causal definit singular de zibeta
# zibetatako
## Basc
### Nom

zibetatako
* genitiu locatiu indefinit de zibeta
# zibetarengana
## Basc
### Nom

zibetarengana
* al·latiu definit singular de zibeta
* al·latiu indefinit de zibeta
# zibetarentzat
## Basc
### Nom

zibetarentzat
* benefactiu indefinit de zibeta
* benefactiu definit singular de zibeta
# zibetarik
## Basc
### Nom

zibetarik
* partitiu indefinit de zibeta
# zibetarenganaino
## Basc
### Nom

zibetarenganaino
* terminatiu definit singular de zibeta
* terminatiu indefinit de zibeta
# zibetarenganantz
## Basc
### Nom

zibetarenganantz
* al·latiu direccional definit singular de zibeta
* al·latiu direccional indefinit de zibeta
# zibetari
## Basc
### Nom

zibetari
* datiu indefinit de zibeta
* datiu definit singular de zibeta
# zibetarenganako
## Basc
### Nom

zibetarenganako
* genitiu locatiu indefinit de zibeta
* genitiu locatiu definit singular de zibeta
# zibetarengandik
## Basc
### Nom

zibetarengandik
* ablatiu indefinit de zibeta
* ablatiu definit singular de zibeta
# ऽ
## Multilingüe
### Lletra

ऽ
* Caràcter de l'alfabet devanagari (Unicode: 0x093D) anomenat अवग्रह ‎(«avagraha») i que elideix una अ.
    Per exemple, en la frase sànscrita शिवो ऽहम् ‎(«jo sóc Shiva»), s'escriu ऽहम् en lloc de अहम्.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en anglès
# ा
## Multilingüe
### Lletra

ा
* Diacrític de l'alfabet devanagari (Unicode: 0x093E, IAST: ā), corresponent a la vocal llarga आ.
# े
## Multilingüe
### Lletra

े
* Diacrític de l'alfabet devanagari (Unicode: 0x0947, IAST: e), corresponent a la vocal curta ए ‎(e).
# ो
## Multilingüe
### Lletra

ो
* Diacrític de l'alfabet devanagari (Unicode: 0x094B, IAST: o), corresponent a la vocal curta ओ ‎(o).
# ू
## Multilingüe
### Lletra

ू
* Diacrític de l'alfabet devanagari (Unicode: 0x0942, IAST: ū), corresponent a la vocal llarga ऊ ‎(ū).
# ै
## Multilingüe
### Lletra

ै
* Diacrític de l'alfabet devanagari (Unicode: 0x0948, IAST: ai), corresponent a la vocal llarga ऐ ‎(ai).
# ि
## Multilingüe
### Lletra

ि ‎(i)
* Diacrític de l'alfabet devanagari (Unicode: 0x093F, IAST: i), corresponent a la vocal curta इ.
# ी
## Multilingüe
### Lletra

ी
* Diacrític de l'alfabet devanagari (Unicode: 0x0940, IAST: ī), corresponent a la vocal llarga ई.
# ु
## Multilingüe
### Lletra

ु
* Diacrític de l'alfabet devanagari (Unicode: 0x0941, IAST: u), corresponent a la vocal curta उ ‎(u).
# ृ
## Multilingüe
### Lletra

ृ
* Diacrític de l'alfabet devanagari (Unicode: 0x0943, IAST: ŕ), corresponent a la vocal curta ऋ ‎(ṛ).
# xl
## Multilingüe
### Numeral

xl ‎(anterior xxxix, posterior xli)
* forma alternativa de XL ‎(«40 en números romans»).
# xlii
## Multilingüe
### Numeral

xlii ‎(anterior xli, posterior xliii)
* forma alternativa de XLII ‎(«42 en números romans»).
# xlokk
## Maltès

   * Pronúncia: /ʃlɔkk/

### Nom

xlokk m.
* xaloc, sud-est

#### Relacionats

Rosa dels vents:
| majjistral | tramuntana | grigal |
| punent | | lvant |
| lbiċ | nofsinhar | xlokk |
# xiïta
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃiˈi.tə/, occidental /t͡ʃiˈi.ta/
   * Rimes: -ita
   * Etimologia: De l'àrab شِيعِيّ ‎(šīʿiyy) i el sufix -ita.

### Adjectiu

xiïta inv. ‎(plural xiïtes)
* Relatiu o pertanyent al xiisme.
* (també substantivat) Seguidor del xiisme.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: xi·ï·ta (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# xiïtes
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃiˈi.təs/, occidental /t͡ʃiˈi.tes/
   * Rimes: -ites

### Adjectiu

xiïtes inv. pl.
* Forma plural de xiïta.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xi·ï·tes (3)
* Anagrames: eixits, existí, teixís
# xliii
## Multilingüe
### Numeral

xliii ‎(anterior xlii, posterior xliv)
* forma alternativa de XLIII ‎(«43 en números romans»).
# xli
## Multilingüe
### Numeral

xli ‎(anterior xl, posterior xlii)
* forma alternativa de XLI ‎(«41 en números romans»).
# xlv
## Multilingüe
### Numeral

xlv ‎(anterior xliv, posterior xlvi)
* forma alternativa de XLV ‎(«45 en números romans»).
# xliv
## Multilingüe
### Numeral

xliv ‎(anterior xliii, posterior xlv)
* forma alternativa de XLIV ‎(«44 en números romans»).
# xlix
## Multilingüe
### Numeral

xlix ‎(anterior xlviii, posterior l)
* forma alternativa de XLIX ‎(«49 en números romans»).
# xisquejo
## Català
### Verb

xisquejo
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de xisquejar.
# xisquejaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃis.kəˈʒa.βən/ balear /ʃis.kəˈd͡ʒa.vən/, /ʃis.kəˈʒa.vən/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃis.keˈʒa.βen/ valencià /t͡ʃis.keˈd͡ʒa.ven/, /t͡ʃis.keˈd͡ʒa.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

xisquejaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de xisquejar.
# xisquejàssem
## Català
### Verb

xisquejàssem
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb xisquejar.
# xisquejàsseu
## Català
### Verb

xisquejàsseu
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb xisquejar.
# xisquejaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃis.kəˈʒa.βəs/ balear /ʃis.kəˈd͡ʒa.vəs/, /ʃis.kəˈʒa.vəs/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃis.keˈʒa.βes/ valencià /t͡ʃis.keˈd͡ʒa.ves/, /t͡ʃis.keˈd͡ʒa.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

xisquejaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de xisquejar.
# xisquejà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃis.kəˈʒa/ balear /ʃis.kəˈd͡ʒa/, /ʃis.kəˈʒa/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃis.keˈʒa/, valencià /t͡ʃis.keˈd͡ʒa/
   * Rimes: -a

### Verb

xisquejà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de xisquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xis·que·jà (3)
* Heterograma de 8 lletres (aeijqsux)
* Anagrama: jaquixes
# xisquejàrem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃis.kəˈʒa.ɾəm/ balear /ʃis.kəˈd͡ʒa.ɾəm/, /ʃis.kəˈʒa.ɾəm/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃis.keˈʒa.ɾem/, valencià /t͡ʃis.keˈd͡ʒa.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

xisquejàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de xisquejar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb xisquejar.
# xisquejàreu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃis.kəˈʒa.ɾəw/ balear /ʃis.kəˈd͡ʒa.ɾəw/, /ʃis.kəˈʒa.ɾəw/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃis.keˈʒa.ɾew/, valencià /t͡ʃis.keˈd͡ʒa.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

xisquejàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de xisquejar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb xisquejar.
# xisquejava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃis.kəˈʒa.βə/ balear /ʃis.kəˈd͡ʒa.və/, /ʃis.kəˈʒa.və/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃis.keˈʒa.βa/ valencià /t͡ʃis.keˈd͡ʒa.va/, /t͡ʃis.keˈd͡ʒa.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

xisquejava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de xisquejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de xisquejar.
# Äser
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈɛːzɐ/ àudio

### Nom

Äser
* forma plural de Aas
# Äsern
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈɛːzɐn/

### Nom

Äsern
* datiu plural de Aas
# Äugelchen
## Alemany
### Nom

Äugelchen
* forma diminutiva de Auge
# Æ
## Francès

   * Pronúncia: /e/

### Lletra

Æ ‎(majúscula, minúscula æ)
* Lligadura de les lletres A i E.

#### Sinònims

* e dans l'a

#### Relacionats

Alfabet francès: a A, b B, c C, d D, e E, f F, g G, h H, i I, j J, k K, l L, m M, n N, o O, p P, q Q, r R, s S, t T, u U, v V, w W, x X, y Y, z Z lletres modificades: à À, â Â, æ Æ, ç Ç, è È, é É, ê Ê, ë Ë, î Î, ï Ï, ô Ô, œ Œ, ù Ù, û Û, ü Ü, ÿ Ÿ

#### Notes

S’utilitza en locucions llatines i en noms propis d’origen grec. S’ordena alfabèticament com a AE.
# Æthra
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈaj.tʰra/

### Nom propi

Æthra f. ‎(genitiu Æthrae)
* forma alternativa de Aethra

#### Declinació

1a declinació -a, -ae :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | Æthra | - |
| Vocatiu | Æthra | - |
| Acusatiu | Æthram | - |
| Genitiu | Æthrae | - |
| Datiu | Æthrae | - |
| Ablatiu | Æthrā | - |
# Æthrae
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈaj.tʰraj/

### Nom propi

Æthrae
* genitiu singular de Æthra
* datiu singular de Æthra
# Ärzte
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈɛːɐ̯ʦtə/ àudio àudio

### Nom

Ärzte
* forma plural de Arzt
# Ärzten
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈɛːɐ̯ʦtn̩/

### Nom

Ärzten
* datiu plural de Arzt
# Äuglein
## Alemany
### Nom

Äuglein
* forma diminutiva de Auge
# Æthram
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈaj.tʰram/

### Nom propi

Æthram
* acusatiu singular de Æthra
# 葡萄科
## Xinès
### Nom

葡萄科 ‎(tradicional i simplificat, pinyin pútáokē)
* (botànica) vitàcies (Vitidaceae)

#### Hiperònims

* 葡萄目 ‎(pútáomù)

#### Hipònims

* 葡萄属 ‎(pútáoshǔ)
* 蛇葡萄属 ‎(shépútáoshǔ)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 蕨类植物门
## Xinès

Forma simplificada de 蕨類植物門 («falgueres»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Sinònims

* 蕨类植物 ‎(juélèizhíwù)

#### Hiperònims

* 植物界 ‎(zhíwùjiè)

#### Hipònims

* 真蕨纲 ‎(zhēnjuégāng)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 落葵
## Xinès
### Nom

落葵 ‎(tradicional i simplificat, pinyin luòkuí)
* (botànica) espinac de Ceilan (Basella rubra L.)

#### Sinònims

* 蚕菜 ‎(cáncài)
* 木耳菜 ‎(mù'ěrcài)
* 胭脂菜 ‎(yānzhīcài)
* 胭脂豆 ‎(yānzhīdòu)

#### Hiperònims

* 落葵属 ‎(luòkuíshǔ)

#### Compostos i expressions

* 落葵科 ‎(luòkuíkē)
* 落葵属 ‎(luòkuíshǔ)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
* «4821. 落葵». A: 中药大辞典, 1995. Xangai: 上海科学技术出版社, 1986, p. 2322. ISBN 7-5323-0843-X.
# 被告人
## Japonès
### Nom

被告人 ‎(hiragana ひこくにん, romaji hikokunin)
* (dret) acusat/da
    被告人は善良な市民です。hikokunin wa zenryou na shimin desuLa persona acusada és un ciutadà modèlic.

#### Relacionats

* 容疑者 ‎(yougisha, «sospitós»)
* 起訴する ‎(kiso suru, «encausar»)
* 裁判 ‎(saiban, «judici»)
* 裁判所 ‎(saibansho, «tribunal, jutjat»)
* 検察官 ‎(kensatsukan, «fiscal de l'estat»)
* 裁判官 ‎(saibankan, «jutge»)
# 蕨类植物
## Xinès

Forma simplificada de 蕨類植物 («falguera»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Sinònims

* 蕨类植物门 ‎(juélèizhíwùmén)

#### Hiperònims

* 植物 ‎(zhíwù)

#### Hipònims

* 真蕨 ‎(zhēnjué)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 蛇葡萄
## Xinès
### Nom

蛇葡萄 ‎(tradicional i simplificat, pinyin shépútáo)
* (botànica) Ampelopsis glandulosa (Wallich) Momiyama

#### Hiperònims

* 蛇葡萄属 ‎(shépútáoshǔ)

#### Compostos i expressions

* 蛇葡萄属 ‎(shépútáoshǔ)
* 乌头叶蛇葡萄 ‎(wūtóuyèshépútáo)
* 粤蛇葡萄 ‎(yuèshépútáo)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 蛇葡萄属
## Xinès

Forma simplificada de 蛇葡萄屬 («Ampelopsis»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Hiperònims

* 葡萄科 ‎(pútáokē)

#### Hipònims

* 蛇葡萄 ‎(shépútáo)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 血液循环
## Xinès

Forma simplificada de 血液循環 («circulació sanguínia»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Relacionats

* 循环系统 ‎(xúnhuánxìtǒng)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 被疑者
## Japonès

   * Etimologia: Del prefix 被 ‎(hi, «-at, -ant, -ós»), l'infix 疑 ‎(gi, «dubtar») i el sufix 者 ‎(sha, «persona»)

### Nom

被疑者 ‎(hiragana ひぎしゃ, romaji higisha)
* (dret) sospitós/sa
    被疑者死亡で不起訴となった。higishashibou de fukiso to nattaA causa de la mort del sospitós el procés s'ha declarat nul.

#### Sinònims

* 容疑者 ‎(yougisha, «sospitós»)

#### Relacionats

* 起訴 ‎(kiso, «procés judicial»)
* 被告人 ‎(hikokunin, «acusat»)
* 犯人 ‎(hannnin, «culpable»)
# 落花生
## Xinès
### Nom

落花生 ‎(tradicional i simplificat, pinyin luòhuāshēng)
* (botànica) cacauet (Arachis hypogaea L.)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
* «4822. 落葵». A: 中药大辞典, 1995. Xangai: 上海科学技术出版社, 1986, p. 2322. ISBN 7-5323-0843-X.
# παράνομος
## Grec
### Adjectiu

παράνομος ‎(parànomos)
* il·lícit
# παρῳδία
## Grec antic

   * Pronúncia: /\pa.rɔːjˈdi.aː/
   * Etimologia: De παρά ‎(pará, «al costat de») i ᾠδή ‎(ōidḗ, «cant»).

### Nom

παρῳδία ‎(parōidía) f. ‎(genitiu παρῳδίας)
* paròdia
# περιπέτεια
## Grec antic

   * Pronúncia: /pe.riˈpɛ.te.ia/
   * Etimologia: Format per περί ‎(perí, «en relació a») i l'arrel de πίπτω ‎(píptō, «caure»).

### Nom

περιπέτεια ‎(peripéteia) m. ‎(genitiu περιπέτειες)
* canvi sobtat
* aventura
* peripècia
# παραβολή
## Grec antic

   * Pronúncia: /pa.ra.bo.lɛ̌ː/ (s. V aC), /pa.ra.βoˈli/ (s. IV)
   * Etimologia: De παραβάλλω ‎(parabállō, «col·locar una cosa al costat d'una altra»).

### Nom

παραβολή ‎(parabolḗ) f. ‎(genitiu παραβολῆς)
* juxtaposició
* comparació, analogia, exemple
* proverbi, paràbola
* compromís, entesa
* (astronomia) conjunció
* (càlcul) divisió
* (geometria) paràbola
# παραλλάσσω
## Grec antic

   * Etimologia: De παρά ‎(pará) i ἀλλάσσω ‎(allássō, «canviar»), és a dir «relatiu al canvi».

### Verb

παραλλάσσω ‎(parallássō)
* alterar, transformar
* alternar, canviar de lloc
* diferir, variar
    «οὐ σμικρὸν παραλλάττει»ou smikròn parallátteiAixò no suposa la més mínima diferència

### Vegeu també

* ↑ Plató, Teetet
# παστός
## Grec antic

   * Pronúncia: /pas.tós/
   * Etimologia: De πάσσω ‎(pássō, «esquitxar»).

### Adjectiu

παστός ‎(pastós) m. ‎(femení παστή, neutre παστό)
* assaonat, adobat

#### Sinònims

* αλατιστός ‎(alatistós)
# πνευματικός
## Grec antic

   * Pronúncia: /pneu̯.ma.ti.kós/ (s. V aC), /pneβ.ma.tiˈkos/ (s. IV dC)
   * Etimologia: De πνεῦμα ‎(pneûma).

### Adjectiu

πνευματικός ‎(pneumatikós) m. ‎(femení πνευμᾰτῐκή, neutre πνευμᾰτῐκόν)
* ventós, airejat
* pulmonar, respirable
* flatulent
* espiritual
# παῖς
## Grec antic

   * Pronúncia: /ˈpâi̯s/ (s.V aC), /ˈpɛs/ (s.IV dC)
   * Etimologia: Del protoindoeuropeu *peh₂w-.

### Nom

παῖς ‎(paîs) m. ‎(genitiu παιδός)
* infant, nen, nena
* fill, filla
* jove, noi, noia
* esclau, criat
# πι
## Grec
### Nom

πι ‎(pi) n. ‎(invariable)
* pi, lletra π ‎(p) Π ‎(P)
# πληθωρισμός
## Grec

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: De πληθώρα ‎(plithora) i el sufix -ισμός ‎(-ismós).

### Nom

πληθωρισμός ‎(plithorismós) m. ‎(plural πληθωρισμοί)
* (especialment economia) inflació
* (política) pluralisme

#### Antònims

* (economia) αποπληθωρισμός ‎(apoplithorismós), αντιπληθωρισμός ‎(andiplithorismós)

#### Relacionats

* πλήθος ‎(plithos)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en grec
* Per a més informació vegeu l'entrada al dict.com sobre πληθωρισμός
# zopak
## Basc
### Nom

zopak
* absolutiu definit plural de zopa
* ergatiu definit singular de zopa
* ergatiu indefinit de zopa
# zopako
## Basc
### Nom

zopako
* genitiu locatiu definit singular de zopa
# zoomeé
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /θu.meˈe/
       Americà: alt /s(u).meˈe/, baix /su.meˈe/
   * Rimes: -e

### Verb

zoomeé
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb zoomear

### Miscel·lània

* Síl·labes: zo·o·me·é (4)
# zoophorus
## Anglès
### Nom

zoophorus
* (escultura) zoòfor

### Vegeu també

* zoophorus. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 juliol 2014].