OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# contraargument
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌkɔn.tɾər.ɡuˈmen/ balear /ˌkɔn.tɾə.əɾ.ɣuˈment/, /ˌkɔn.tɾər.ɣuˈmen/ Occidental: nord-occidental /ˌkon.tɾa.ar.ɣuˈmen/ valencià /ˌkon.tɾa.aɾ.ɣuˈment/, /ˌkon.tɾa.aɾ.ɣuˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: Del prefix contra- i argument, 1924.

### Nom

contraargument m. ‎(plural contraarguments)
* (neologisme) Argument utilitzat com a resposta a un altre en un debat per tal de rebatre el primer.
    «Einstein era prou intel·ligent per a comprendre bé els contraarguments d'altres persones, per exemple de Niels Bohr.»(G. Ludwig, trad. Josep Maria Tura i Soteras, La mecànica quàntica, és una teoria tancada i completa?, 1981)
    «El post de K no em semblà rellevant com a contraargument de la tesi principal del vídeo.»(Vicent Mengual, Un exemple d’actualitat: l’homologació del C1 de valencià, Diari La Veu del País Valencià, 2024)
    «Quan els culpables no són clars, el que queda en entredit és la presumpció d'innocència, i la desconfiança contra la classe política en conjunt no cessa d'augmentar. El principal contraargument socialista és el del mal menor. Un PP derrotat en les pròximes eleccions hauria d'assuavir el seu discurs.»(Enric Sòria, Des del cansament, 2007)

#### Traduccions

* Alemany: Gegenargument $^{(de)}$ m.
* Anglès: counterargument $^{(en)}$, counter-argument $^{(en)}$
* Castellà: contraargumento $^{(es)}$ m.
* Finès: vastaväite $^{(fi)}$, vasta-argumentti $^{(fi)}$
* Francès: contre-argument $^{(fr)}$ m.
* Grec: αντεπιχείρημα $^{(el)}$ n. ‎(andepikhírima)
* Hongarès: ellenérv $^{(hu)}$
* Neerlandès: tegenargument $^{(nl)}$ n.
* Polonès: kontrargument $^{(pl)}$
* Portuguès: contra-argumento $^{(pt)}$ m.
* Romanès: contraargument $^{(ro)}$ n.
* Rus: контраргуме́нт $^{(ru)}$ m. ‎(kontrargument)
* Suec: motargument $^{(sv)}$ n.
* Turc: kontrargüman $^{(tr)}$
* Txec: protiargument $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: контраргуме́нт $^{(uk)}$ m. ‎(kontrarhument)

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·ar·gu·ment (5)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada a la Neolosfera sobre contraargument
# contraarguments
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌkɔn.tɾər.ɡuˈmens/, occidental /ˌkon.tɾa.aɾ.ɣuˈmens/
   * Rimes: -ens

### Nom

contraarguments m. pl.
* Forma plural de contraargument.

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·ar·gu·ments (5)
# arruix
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈruʃ/, occidental /aˈrujʃ/
   * Rimes: -ujʃ
   * Etimologia: D'origen onomatopeic i expressiu, segle XV.

### Interjecció

arruix!
* (central, mallorquí) Expressió utilitzada per a foragitar un animal o una persona.

#### Sinònims

* fuig, fora, uix

#### Antònims

* mix (per a gats)

### Verb

arruix
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de arruixar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ar·ruix (2)
* Anagrama: ruixar

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, RodaMots
# nyas
## Català

   * Pronúncia: balear /ˈɲas/, valencià /ˈɲas/
   * Rimes: -as
   * Etimologia: Possiblement de jas o bé de n'hi has, segle XX.

### Interjecció

nyas!
* (valencià, menorquí) Forma alternativa de jas.
* (valencià) Expressió de sorpresa, disgust, contrarietat.

#### Sinònims

* (interpel·lació) té, tin, pren
* (sorpresa) Vegeu alça

#### Compostos i expressions

* nyas, coca

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: anys, ayns

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB, Optimot, DECat, RodaMots
# mercadal
## Català

   * Pronúncia: oriental /mər.kəˈðaɫ/, occidental /meɾ.kaˈðaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: De mercat i el sufix -al, segle XI.

### Nom

mercadal m. ‎(plural mercadals)
* Lloc, a l'entrada d'una ciutat, on antigament posaven les seves parades els mercaders.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: mer·ca·dal (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# mercadals
## Català

   * Pronúncia: oriental /mər.kəˈðaɫs/, occidental /meɾ.kaˈðaɫs/
   * Rimes: -als

### Nom

mercadals m. pl.
* Forma plural de mercadal.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mer·ca·dals (3)
# hores de vol
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌɔ.ɾəz.dəˈβɔɫ/, balear /ˌɔ.ɾəz.ðəˈvɔɫ/ Occidental: nord-occidental /ˌɔ.ɾez.ðeˈβɔɫ/ valencià /ˌɔ.ɾez.ðeˈvɔɫ/, /ˌɔ.ɾez.ðeˈβɔɫ/
   * Etimologia: Per sintagmació, 2011.

### Nom

hores de vol f. pl.
* Mesura de temps dels avions des que comencen a preparar-se per a enlairar fins que aterren.
    «El pilot, a més, tenia la llicència de vol en vigor, fins i tot tenia la certificació de pilot comercial i, per tant, més de cent hores de vol d'experiència.»(Josep Sallent, El pilot tenia la llicència de vol en vigor i més de cent hores d'experiència, Regió7, 2015)
    «Els horaris dels auxiliars de vol no es fan en funció dels dies de la setmana, sinó de les hores de vol: no es poden superar les 60 hores en un total de 7 dies.»(Laura Minguella, Confessions d'un auxiliar de vol: "Uns pares es van oblidar el seu nadó a l'avió", Ara, 2023)
    «Ens han donat fins a tres motius diferents, el primer que havia de venir un autobús amb passatgers i portava retard; després el pilot ens ha dit que no podia fer més hores de vol i han canviat tota la tripulació; més tard ens diuen que som els número 13 a la fila per enlairar i que la pista està plena.»(Redacció, Vueling té 180 passatgers dins d’un avió més de quatre hores sense sortir, El País, 2017)

#### Traduccions
### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada a la Neolosfera sobre hores de vol
# plot twist
## Català

   * Pronúncia: /ˌpɫɔt .tuˈist/
   * Etimologia: De l'anglès plot twist, 2024.

### Nom

plot twist m. ‎(plural plot twists)
* (anglicisme, neologisme) Sinònim de gir argumental.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Per a més informació vegeu l'entrada a la Neolosfera sobre plot twist

## Anglès
### Nom

plot twist ‎(plural plot twists)
* gir argumental

#### Sinònims

* twist ending
* surprise ending

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en anglès
# plot twists
## Català
### Nom

plot twists m. pl.
* Forma plural de plot twist.

## Anglès
### Nom

plot twists
* forma plural de plot twist
# girs de guió
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌʒirz.də.ɣiˈo/, occidental /ˌd͡ʒiɾz.ðe.ɣiˈo/

### Nom

girs de guió m. pl.
* Forma plural de gir de guió.
# Austràlia
## Català

   * Pronúncia: oriental /əwsˈtɾa.ɫi.ə/, occidental /awsˈtɾa.ɫi.a/
   * Rimes: -alia
   * Etimologia: De austral i el sufix -ia, del llatí terra austrālis incōgnita ‎(«terra austral desconeguda»). Doblet llunyà de Àustria via l’alemany que manté el sentit original d’«oriental» en lloc d’«austral».

### Nom propi

Austràlia f.
* Principal illa d'Oceania.
* Continent format per les illes d’Austràlia, Nova Guinea i d'altres adjacents de menors que estan en la mateixa placa tectònica.
* Estat que inclou les illes d’Austràlia, Tasmània i d'altres de menors, en especial Christmas i l'arxipèlag Cocos.

#### Gentilicis

* australià

#### Traduccions

* Alemany: Australien $^{(de)}$
* Anglès: Australia $^{(en)}$ n.
* Asturià: Australia $^{(ast)}$ f.
* Castellà: Australia $^{(es)}$ f.
* Francès: Australie $^{(fr)}$
* Gallec: Australia $^{(gl)}$ f.
* Llatí: Australia $^{(la)}$
* Navaho: Nahatʼeʼiitsoh Bikéyah $^{(nv)}$
* Occità: Austràlia $^{(oc)}$ f.
* Romanès: Australia $^{(ro)}$ f.
* Suec: Australien $^{(sv)}$ n.
* Tahitià: 'Autarāria $^{(ty)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: Aus·trà·li·a (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GEC, ésAdir

## Occità
### Nom propi

Austràlia f.
* Austràlia

#### Gentilicis

* australian, australiana, australians, australianas.
# pandora
## Català

   * Pronúncia: oriental /pənˈdo.ɾə/, occidental /panˈdo.ɾa/
   * Rimes: -oɾa
   * Etimologia: Del llatí pandūra, del grec antic πᾰνδοῦρᾰ ‎(pandoûra). Doblet de bandúrria via el castellà i de bandola via l’italià.

### Nom

pandora f. ‎(plural pandores)
* Instrument cordòfon pinçat, de cordes metàl·liques, del segle XVI, de registre greu, en què la taula harmònica té un perfil lobulat característic.

#### Traduccions

* Anglès: pandora $^{(en)}$
* Castellà: pandora $^{(es)}$ f.
* Francès: pandore $^{(fr)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: pan·do·ra (3)
* Anagrames: doparan, podaran

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* pandora. Terminologia dels instruments musicals. Informació cedida per TERMCAT.

## Anglès
### Nom

pandora ‎(plural pandoras)
* pandora

### Vegeu també

* pandora. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /panˈdo.ɾa/, meridional \paŋˈdo.ɾa\
       Americà: alt /p(a)nˈdo.ɾa/, baix \paŋˈdo.ɾa\, austral /panˈdo.ɾa/
   * Rimes: -oɾa

### Nom

pandora f. ‎(plural pandoras)
* pandora

### Miscel·lània

* Síl·labes: pan·do·ra (3)

### Vegeu també

* pandora. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].

## Francès
### Nom

pandora f. ‎(plural pandoras)
* pandora

### Vegeu també

* pandora. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# bandola
## Català

   * Pronúncia: oriental /bənˈdɔ.ɫə/, occidental /banˈdɔ.la/
   * Rimes: -ɔla
   * Etimologia: [1] De banda i el sufix -ola.
   * Etimologia: [2] De l'italià mandola, del llatí pandūra, del grec antic πᾰνδοῦρᾰ ‎(pandoûra). Doblet de pandora i de bandúrria via el castellà.

### Nom

bandola f. ‎(plural bandoles)
* bolquer
* colla

### Nom

bandola f. ‎(plural bandoles)
* Instrument cordòfon pinçat antic, de quatre cordes, de la família del llaüt.

#### Sinònims

* bandolí

#### Traduccions

* Anglès: bandola $^{(en)}$
* Castellà: bandola $^{(es)}$, bandolín $^{(es)}$, bandolina $^{(es)}$
* Francès: bandola $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ban·do·la (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* bandola. Terminologia dels instruments musicals. Informació cedida per TERMCAT.

## Anglès
### Nom

bandola
* bandola

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /banˈdo.la/, meridional \baŋˈdo.la\
       Americà: alt /banˈdo.la/, baix \baŋˈdo.la\, austral /banˈdo.la/
   * Rimes: -ola

### Nom

bandola f. ‎(plural bandolas)
* bandola

#### Sinònims

* bandolín
* bandolina

### Miscel·lània

* Síl·labes: ban·do·la (3)

### Vegeu també

* bandola. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].

## Francès
### Nom

bandola f. ‎(plural bandolas)
* bandola

### Vegeu també

* bandola. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# bandúrria
## Català

   * Pronúncia: oriental /bənˈdu.ri.ə/, occidental /banˈdu.ri.a/
   * Etimologia: Del castellà bandurria, del llatí pandurium, de pandūra, del grec antic πᾰνδοῦρᾰ ‎(pandoûra), segle XIX. Doblet de pandora i de bandola via l’italià.

### Nom

bandúrria f. ‎(plural bandúrries)
* Instrument cordòfon pinçat, de mida petita i fons pla, amb sis dobles cordes, que es toca amb un plectre.

#### Traduccions

* Anglès: bandurria $^{(en)}$
* Castellà: bandurria $^{(es)}$ f.
* Francès: bandurria $^{(fr)}$
* Italià: bandurria $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ban·dúr·ri·a (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GDLC, DCVB
* bandúrria. Terminologia dels instruments musicals. Informació cedida per TERMCAT.
# escola de música
## Català
### Nom

escola de música f. ‎(plural escoles de música)
* Institució educativa que té per objecte la formació a través dels ensenyaments musicals.

#### Traduccions

* Anglès: music school $^{(en)}$
* Castellà: escuela de música $^{(es)}$
* Francès: école de musique $^{(fr)}$
* Suec: musikskola $^{(sv)}$ c.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* escola de música. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# musikskola
## Suec

   * Etimologia: De musik ‎(«música») i skola ‎(«escola»).

### Nom

musikskola c. ‎(plural indefinit musikskolor, plural definit musikskolorna)
* (música) escola de música

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada musikskola al Svenska Akademiens ordbok.
* Per a més informació vegeu l'entrada musikskola al Svenska Akademiens ordlista.
# ful
## Català

   * Pronúncia: /ˈfuɫ/
   * Rimes: -ul
   * Etimologia: Del caló ful ‎(«merda»), del romaní khul, del sànscrit गूथ ‎(gūtha, «excrement»). Cognat de l’hongarès kula.

### Adjectiu

ful m. ‎(femení fula, plural masculí fuls, plural femení fules)
* (argot) fals (no autèntic), dolent, de merda
    «Abillava una tralla que semblava de là, i era més xunga que de tan fula no n'adinyen re.» (Juli Vallmitjana, La xava, 1910)Duia una cadena de rellotge que semblava de plata, era de broma i tan falsa que no en donen res.
    «A estones l'Emili valorava l'obra de Dalí, sí, però d'altres la considerava ful.» (Francesc Fontbona i de Vallescar, La campana de vidre, 2019)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* Givanel i Mas, J. «Notes per a un vocabulari de l'argot barceloní». A: Butlletí de dialectologia catalana. Barcelona: Institut d’Estudis Catalans, 1919, p. 35.

## Caló català

   * Pronúncia: /ˈful/
   * Etimologia: Del romaní khul, del sànscrit गूथ ‎(gūtha, «excrement»).

### Nom

ful f.
* merda, excrement

### Vegeu també

* Escudero, Jean-Paul; Adiego, Ignasi-Xavier. «Vocabulari del kalò català», I Tchatchipen, 2001, núm. 33

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈful/
   * Rimes: -ul
   * Etimologia: Del caló ful ‎(«merda»), del romaní khul.

### Adjectiu

ful inv. ‎(plural fules)
* (argot) fals

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre ful
# barbi
## Català

   * Pronúncia: /ˈbar.bi/
   * Etimologia: Escurçament del castellà barbián ‎(«eixerit»).

### Adjectiu

barbi inv. ‎(plural barbis)
* (argot, arcaisme) bonic
    «–Deu et dongui una bona mort, que prou cameles a la moceta del Saloma. –Ai! que es la més barbi del Pla.» (Juli Vallmitjana, Els zin-calós, 1911)
* (argot, arcaisme) bé, bo
    «Refugi de municipals, escribents temporers y porters de vara [...] ¡gent de nòmina, tot’ella barbi que’t visita!» («Les tavernes de Barcelona», Papitu, 17 abril 1912)
* (argot, arcaisme) cert
    «–Però que consti que hi sigut dels de debò. Oi, Facundo? –Barbi, Tarregada.» (Juli Vallmitjana, Sota Monjuïc, 1908)

### Verb

barbi
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de barbar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb barbar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb barbar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb barbar.

#### Variants

* [1] barbo, barbe, barb
* [2,3,4] barbe

### Miscel·lània

* Síl·labes: bar·bi (2)
* Anagrames: birba, birbà

### Vegeu també

* Givanel i Mas, J. «Notes per a un vocabulari de l'argot barceloní». A: Butlletí de dialectologia catalana. Barcelona: Institut d’Estudis Catalans, 1919, p. 22.
# ganyip
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡəˈɲip/, occidental /ɡaˈɲip/
   * Rimes: -ip
   * Etimologia: D’origen argòtic per «menjar, menjada», del caló jallipí ‎(«gana»), relacionat amb hallar ‎(xəljá, «halar, menjar»).

### Nom

ganyip m. ‎(plural ganyips)
* (sovint en plural) Menjar lleuger de fruita seca barrejada, especialment en una excursió.
    «Mentres preparen els ganyips correrem per la sorra.» (Juli Vallmitjana, Sota Montjuic, 1908)
    «Sí, als músics ens tractaven bé i a vegades ens regalaven una llangonissa, una embosta de ganyips, un pot de mel i hasta algun pollastre.» (Ramon Solsona, L'home de la maleta, 2021)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·nyip (2)
* Heterograma de 6 lletres (aginpy)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
* ↑ Givanel i Mas, J. «Notes per a un vocabulari de l'argot barceloní». A: Butlletí de dialectologia catalana. Barcelona: Institut d’Estudis Catalans, 1919, p. 36.
# manyo
## Català

   * Pronúncia: central /ˈma.ɲu/, occidental /ˈma.ɲo/
   * Etimologia: Del castellà aragonès maño, d’origen incert, potser del llatí mannus ‎(«cavall o mul eixorc o jove»), segle XX. Per etimologia popular associat a hermano ‎(«germà»).

### Nom

manyo m. ‎(plural manyos, femení manya)
* (col·loquial) aragonès
    «La seva mare era manya i, parlant i esbrinant, vaig descobrir que menjar els bunyols salats i passats després per sucre era un costum de l'Aragó.» (Agnès Padró Corbella, Tres unces, una cana i un petricó, 2020)
* (valencià septentrional) Interpel·lació afectuosa entre companys o amics, especialment joves.
    «Aplegue jo a Morella i em trobe amb un tràfec de gent amunt i avall per aquells camins dels Ports. Soldats eren, manyo! Mai no n’he vistos tants!» (Joan Andrés Sorribes, La creu de Cabrera, 2003, →ISBN)

#### Variants

* [2] mano, mànio

#### Sinònims

* [2] xic

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·nyo (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB, DECat
# manya
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈma.ɲə/, occidental /ˈma.ɲa/
   * Rimes: -aɲa
   * Etimologia: Probablement del llatí vulgar manĭa ‎(«destresa»), del clàssic manus ‎(«mà»).

### Nom

manya f. ‎(plural manyes)
* Habilitat per a fer coses amb les mans amb facilitat i obtenint bons resultats.

#### Traduccions

* Anglès: skill $^{(en)}$
* Castellà: maña $^{(es)}$
* Francès: habileté $^{(fr)}$
* Italià: destrezza $^{(it)}$

### Nom

manya f. ‎(plural manyes)
* Forma femenina de manyo.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·nya (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# manyos
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈma.ɲus/ balear /ˈma.ɲos/, /ˈma.ɲus/ Occidental: /ˈma.ɲos/

### Nom

manyos m. pl.
* Forma plural de manyo.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·nyos (2)
* Heterograma de 6 lletres (amnosy)
# aragonès
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ balear /ə.ɾə.ɣoˈnəs/, /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ Occidental: /a.ɾa.ɣoˈnes/
   * Rimes: -ɛs
   * Etimologia: De Aragó i el sufix -ès.

### Adjectiu

aragonès m. ‎(femení aragonesa, plural masculí aragonesos, plural femení aragoneses)
* Relatiu o pertanyent a l'Aragó, als seus habitants o a la seva llengua.

#### Variants

* aragonés (valencià)

#### Traduccions

* Anglès: Aragonese $^{(en)}$
* Aragonès: aragonés $^{(an)}$
* Castellà: aragonés $^{(es)}$
* Francès: aragonais $^{(fr)}$
* Occità: aragonés $^{(oc)}$

### Nom

aragonès m. ‎(plural aragonesos, femení aragonesa)
* Natiu de l'Aragó.
* (només en singular) Llengua històricament parlada en el Pirineu d'Aragó.

#### Sinònims

* manyo

#### Traduccions

* Anglès: Aragonese $^{(en)}$
* Aragonès: aragonés $^{(an)}$
* Castellà: aragonés $^{(es)}$
* Francès: Aragonais $^{(fr)}$
* Occità: aragonés $^{(oc)}$
* Anglès: Aragonese $^{(en)}$
* Aragonès: aragonés $^{(an)}$
* Castellà: aragonés $^{(es)}$
* Francès: aragonais $^{(fr)}$
* Occità: aragonés $^{(oc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ra·go·nès (4)
* Anagrames: agosaren, esgraona, esgraonà

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Biquizionario, edició en aragonès
* Entrades en aragonès al Viccionari en català
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# mano
## Català

   * Pronúncia: central /ˈma.nu/, occidental /ˈma.no/
   * Rimes: -ano
   * Etimologia: [1] Variant de manyo, del castellà aragonès maño, segle XIX. Cognat del portuguès mano.
   * Etimologia: [2] D’origen caló, del romaní manuś ‎(«home»), del sànscrit मनुष्य ‎(manuṣya), segle XIX. Cognat del francès manouche i de l’hongarès manus.

### Nom

mano m. ‎(plural manos, femení mana)
* (tortosí) Forma alternativa de manyo ‎(«company, amic»).
    «El tio Jaume havia estat a Cuba els anys darrers de la colònia. —Manets meus! Allò sí que eren "tragos"! Havies d'anar, primer, a l'altra banda de món; sempre aigua i aigua, dies i dies, i en barcos tronats.» (Sebastià Juan Arbó, Narracions del Delta, 1965)

### Nom

mano m. ‎(plural manos, femení mana)
* (argot barceloní) Home viu, despert, eixerit, sagaç.
    «Quin parell de manos! Ja és la segona ampolla de conyac que es halen com aquell que res. La doctora, esborronada en sentir manos, alça els ulls al cel en silenci.» (Joan Sales, Incerta glòria, 1956)
    «Quina dentadura que té'l mano! Aquet sí que no'n porta de postisses.» (Josep Maria Folch i Torres, Aventures extraordinaries den Massagràn, 1910)

### Verb

mano
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de manar.
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb manar.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb manar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·no (2)
* Anagrames: mona, Oman

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, DECat
* Givanel i Mas, J. «Notes per a un vocabulari de l'argot barceloní». A: Butlletí de dialectologia catalana. Barcelona: Institut d’Estudis Catalans, 1919, p. 41.

## Asturià
### Nom

mano f. ‎(plural manes)
* mà (part final del braç)

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈma.no/
   * Rimes: -ano
   * Etimologia: Del llatí manus.

### Nom

mano f. ‎(plural manos)
* mà
* (futbol) mans
* (petanca, botxes) jugada

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·no (2)

## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈma.no/
   * Etimologia: De l'arrel √man i la desinència -o.

### Nom

mano ‎(acusatiu manon, plural manoj, plural acusatiu manojn)
* mà

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Plena Ilustrita Vortaro de Esperanto sobre mano

## Interlingua

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

mano
* Mà (part final del braç).

## Italià

   * Pronúncia: /ˈmaː.no/
   * Etimologia: Del llatí manus ‎(«mà»).

### Nom

mano f. ‎(plural mani)
* Mà (part final del braç).

### Miscel·lània

* Síl·labes: mà·no (2)
# ambigú
## Català

   * Pronúncia: oriental /əm.biˈɣu/, occidental /am.biˈɣu/
   * Rimes: -u
   * Etimologia: Del francès ambigu ‎(«mescla de coses oposades»), del llatí ambiguus ‎(«dubtós, discutible»). Doblet de ambigu.

### Nom

ambigú m. ‎(plural ambigús)
* Àpat fred amb els plats tots servits.
* Racó en un teatre on hi ha una taula amb aliments, que els assistents poden servir-se durant l'entreacte.

#### Sinònims

* bufet

#### Traduccions

* Anglès: ambigu $^{(en)}$, buffet $^{(en)}$
* Castellà: ambigú $^{(es)}$ m.
* Francès: ambigu $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: am·bi·gú (3)
* Heterograma de 6 lletres (abgimu)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# ambigu
## Català

   * Pronúncia: oriental /əmˈbi.ɣu/, occidental /amˈbi.ɣu/
   * Etimologia: Del llatí ambiguus ‎(«dubtós, discutible»), de ambigere ‎(«dubtar, estar en discussió»), segle XV. Doblet de ambigú via el francès.

### Adjectiu

ambigu m. ‎(femení ambigua, plural masculí ambigus, plural femení ambigües)
* Que significa coses diferents, que es pot interpretar de diferents maneres

#### Traduccions

* Alemany: zweideutig $^{(de)}$
* Anglès: ambiguous $^{(en)}$
* Castellà: ambiguo $^{(es)}$
* Francès: ambigu $^{(fr)}$
* Italià: ambiguo $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: am·bi·gu (3)
* Heterograma de 6 lletres (abgimu)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Francès

   * Pronúncia: \ɑ̃.biˈɡy\
   * Etimologia: Del llatí ambiguus

### Adjectiu

ambigu m. ‎(femení ambiguë o ambigüe, plural masculí ambigus, plural femení ambiguës)
* ambigu

### Nom

ambigu m. ‎(plural ambigus)
* ambigú
# abacallanàvom
## Català
### Verb

abacallanàvom
* (col·loquial central, nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de abacallanar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ba·ca·lla·nà·vom (6)
# abacallanàiem
## Català
### Verb

abacallanàiem
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de abacallanar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ba·ca·lla·nà·iem (6)
# abadanàvem
## Català
### Verb

abadanàvem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de abadanar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ba·da·nà·vem (5)
# abaixàiem
## Català
### Verb

abaixàiem
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de abaixar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bai·xà·iem (4)