OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# galimaties
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡə.ɫi.məˈti.əs/, occidental /ɡa.ɫi.maˈti.es/
   * Rimes: -ies
   * Etimologia: Del francès galimatias, d’origen incert, segle XIX. Atestat per primera vegada per Michel de Montaigne com a jargon de Galimathias podria ser: 1) de gallus ‎(«estudiant en discussions escolàstiques», literalment «gall») i -μαθεία ‎(-matheía, «ciència»); 2) de κατά Ματθαῖον ‎(katá Matthaîon, «segons Mateu») per la genealogia de Jesús recitada monòtonament; 3) segons Coromines, de Barimatia, corrupció de Joseph ab Arimathia, personatge bíblic originari d’un lloc desconegut i associat a diverses llegendes i escriptures apòcrifes. Per etimologia popular, recolida per Amades, de galli Matthias ‎(«Maties del gall o Maties el gal») dit per un advocat durant un judici en lloc de gallus Matthiae ‎(«el gall de Maties»).

### Nom

galimaties m. ‎(plural invariable)
* Discurs o escrit enrevessat, poc intel·ligible.
* Embolic, desordre.

#### Traduccions

* Alemany: Galimathias $^{(de)}$ m.
* Anglès: nonsense $^{(en)}$, muddle $^{(en)}$
* Castellà: galimatías $^{(es)}$ m., algarabía $^{(es)}$ f.
* Francès: galimatias $^{(fr)}$ m., charabia $^{(fr)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·li·ma·ti·es (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
* 1 2 Trésor de la langue française informatisé
* ↑ Mt 1, 1-17
# presunción
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /pɾe.sunˈθjon/, meridional \pɾe.suŋˈθjoŋ\
       Americà: alt /p(ɾe).sunˈsjon/, baix \pɾe.suŋˈsjoŋ\, austral /pɾe.sunˈsjon/
   * Rimes: -on
   * Etimologia: Del llatí praesumptio.

### Nom

presunción f. ‎(plural presunciones)
* presumpció

#### Relacionats

* presumir

### Miscel·lània

* Síl·labes: pre·sun·ción (3)
* Anagrames: prenuncios, pronuncies

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre presunción
# pronuncies
## Català antic
### Verb

pronuncies
* segona persona singular (tu) del present d'indicatiu de pronunciar

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /pɾoˈnun.θjes/, meridional \pɾoˈnuŋ.θjeh\
       Americà: alt /pɾoˈnun.s(je)s/, baix \pɾoˈnuŋ.sjeh\, austral /pɾoˈnun.sjes/
   * Rimes: -unθjes

### Verb

pronuncies
* segona persona del singular (tú, vos) del present de subjuntiu del verb pronunciar

### Miscel·lània

* Síl·labes: pro·nun·cies (3)
* Anagrames: prenuncios, presunción
# presunciones
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /pɾe.sunˈθjo.nes/, meridional \pɾe.suŋˈθjo.neh\
       Americà: alt /pɾe.sunˈsjo.n(e)s/, baix \pɾe.suŋˈsjo.neh\, austral /pɾe.sunˈsjo.nes/
   * Rimes: -ones

### Nom

presunciones f. pl.
* forma plural de presunción

### Miscel·lània

* Síl·labes: pre·sun·cio·nes (4)
# alfa
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈaɫ.fə/, occidental /ˈaɫ.fa/
   * Etimologia: Del grec antic ἄλφα ‎(álpha).

### Nom

alfa f. ‎(plural alfes)
* Primera lletra de l'alfabet grec: α Α.

#### Traduccions

* Alemany: Alpha $^{(de)}$ n.
* Anglès: alpha $^{(en)}$
* Asturià: alfa $^{(ast)}$
* Basc: alfa $^{(eu)}$
* Castellà: alfa $^{(es)}$
* Gallec: alfa $^{(gl)}$ m.
* Grec: άλφα $^{(el)}$ ‎(alfa)
* Romanès: alfa $^{(ro)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: al·fa (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Basc
### Nom

alfa inan.
* alfa

#### Declinació

Nom comú inanimat -a orgànica
Cas
Indefinit
Singular
Plural
Absolutiu
alfa
alfa
alfak
Ergatiu
alfak
alfak
alfek
Datiu
alfari
alfari
alfei
Genitiu
alfaren
alfaren
alfen
Comitatiu
alfarekin
alfarekin
alfekin
Benefactiu
alfarentzat
alfarentzat
alfentzat
Instrumental
alfaz
alfaz
alfez
Partitiu
alfarik
Prolatiu
alfatzat
Causal
alfarengatik
alfarengatik
alfengatik
Locatius
Inessiu
alfatan
alfan
alfetan
Ablatiu
alfatatik
alfatik
alfetatik
Al·latiu
alfatara
alfara
alfetara
Terminatiu
alfataraino
alfaraino
alfetaraino
Al·l. direcional
alfatarantz
alfarantz
alfetarantz
Gen. locatiu
alfatako
alfako
alfetako :

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈal.fa/
       Americà: alt /ˈal.f(a)/, baix /ˈal.fa/
   * Rimes: -alfa
   * Etimologia: Del grec antic ἄλφα ‎(álpha).

### Nom

alfa f. ‎(plural alfas)
* alfa

### Miscel·lània

* Síl·labes: al·fa (2)

## Gallec
### Nom

alfa m. ‎(plural alfas)
* alfa

### Nom

alfa f. ‎(plural alfas)
* calda

## Romanès
### Nom

alfa m. inv.
* alfa

### Nom

alfa m. inv.
* espart
# beta
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈbɛ.tə/, occidental /ˈbe.ta/
   * Rimes: -ɛta
   * Homòfon: veta
   * Etimologia: Del grec antic βῆτα ‎(bêta).

### Nom

beta f. ‎(plural betes)
* Segona lletra de l'alfabet grec: β Β.
* (peixos, arcaisme) Forma alternativa de veta.

#### Traduccions

* Anglès: beta $^{(en)}$
* Asturià: beta $^{(ast)}$
* Castellà: beta $^{(es)}$
* Grec: βήτα $^{(el)}$ ‎(vita)

### Miscel·lània

* Síl·labes: be·ta (2)
* Anagrames: baté, beat

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /ˈbiːtə/ àudio (EUA)

### Nom

beta ‎(plural betas)
* beta

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈbe.ta/
       Americà: alt /ˈbe.t(a)/, baix /ˈbe.ta/
   * Rimes: -eta
   * Etimologia: Del grec antic βῆτα ‎(bêta).

### Nom

beta f. ‎(plural betas)
* beta

### Miscel·lània

* Síl·labes: be·ta (2)

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈbeː.ta/
   * Etimologia: [1] D'origen incert, potser cèltic.
   * Etimologia: [2] Del grec antic βῆτα ‎(bêta).

### Nom

bēta f. ‎(genitiu bētae)
* bleda-rave
* bleda

#### Declinació

1a declinació -a, -ae :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | bēta | bētae |
| Vocatiu | bēta | bētae |
| Acusatiu | bētam | bētās |
| Genitiu | bētae | bētārum |
| Datiu | bētae | bētīs |
| Ablatiu | bētā | bētīs |

### Nom

bēta f. ‎(genitiu bētae)
* beta ‎(«lletra»)
# gamma
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɡam.mə/, occidental /ˈɡam.ma/
   * Etimologia: Del grec antic γάμμα ‎(gámma).

### Nom

gamma f. ‎(plural gammes)
* Tercera lletra de l'alfabet grec: γ Γ.

#### Traduccions

* Anglès: gamma $^{(en)}$
* Asturià: gama $^{(ast)}$
* Castellà: gamma $^{(es)}$
* Grec: γάμα $^{(el)}$ ‎(gama)

### Miscel·lània

* Síl·labes: gam·ma (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈɡam.ma/
   * Rimes: -amma
   * Etimologia: Del grec antic γάμμα ‎(gámma).

### Nom

gamma f. ‎(plural gammas)
* gamma

### Miscel·lània

* Síl·labes: gam·ma (2)
# delta
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈdɛɫ.tə/, occidental /ˈdeɫ.ta/
   * Etimologia: Del grec antic δέλτα ‎(délta), en sentit geogràfic per la forma triangular de la desembocadura semblant a la lletra Δ ‎(D).

### Nom

delta f. ‎(plural deltes)
* Quarta lletra de l'alfabet grec: minúscula δ ‎(d), majúscula Δ ‎(D).

#### Traduccions

* Alemany: Delta $^{(de)}$
* Anglès: delta $^{(en)}$
* Asturià: delta $^{(ast)}$
* Castellà: delta $^{(es)}$
* Francès: delta $^{(fr)}$
* Grec: δέλτα $^{(el)}$ ‎(delta)
* Italià: delta $^{(it)}$
* Occità: deltà $^{(oc)}$
* Portuguès: delta $^{(pt)}$
* Romanès: delta $^{(ro)}$

### Nom

delta m. ‎(plural deltes)
* Sediment en la desembocadura d'un riu al mar.

#### Traduccions

* Alemany: Delta $^{(de)}$
* Anglès: delta $^{(en)}$
* Castellà: delta $^{(es)}$
* Esperanto: delto $^{(eo)}$
* Francès: delta $^{(fr)}$
* Grec: δέλτα $^{(el)}$ ‎(delta)
* Italià: delta $^{(it)}$
* Occità: deltà $^{(oc)}$
* Portuguès: delta $^{(pt)}$
* Romanès: deltă $^{(ro)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: del·ta (2)
* Anagrames: dàlet, delat

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /dɛɫtə/
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

delta ‎(plural deltas)
* delta (lletra grega)
* delta (d’un riu)

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈdel.ta/
       Americà: alt /ˈdel.t(a)/, baix /ˈdel.ta/
   * Rimes: -elta
   * Etimologia: Del grec antic δέλτα ‎(délta).

### Nom

delta f. ‎(plural deltas)
* delta (lletra grega)
* delta (d’un riu)

### Miscel·lània

* Síl·labes: del·ta (2)
# èpsilon
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɛp.si.ɫun/, occidental /ˈɛp.si.ɫon/
   * Etimologia: Del grec antic ἒ ψιλόν ‎(è psilón, «e simple»).

### Nom

èpsilon f. ‎(plural èpsilons)
* Cinquena lletra de l'alfabet grec: ε Ε.

#### Traduccions

* Anglès: epsilon $^{(en)}$
* Asturià: épsilon $^{(ast)}$
* Castellà: épsilon $^{(es)}$
* Grec: έψιλον $^{(el)}$ ‎(épsilon)

### Miscel·lània

* Síl·labes: èp·si·lon (3)
* Heterograma de 7 lletres (eilnops)
* Anagrama: sinople

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# zeta
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈzɛ.tə/, occidental /ˈze.ta/
   * Rimes: -ɛta
   * Etimologia: Del grec antic ζῆτα ‎(zêta).

### Nom

zeta f. ‎(plural zetes)
* Lletra de l’alfabet llatí: z Z.
* Sisena lletra de l'alfabet grec: ζ ‎(z) Ζ ‎(Z).

#### Traduccions

* Anglès: zed $^{(en)}$, zee $^{(en)}$
* Asturià: zeta $^{(ast)}$, zeda $^{(ast)}$
* Castellà: zeta $^{(es)}$, zeda $^{(es)}$
* Francès: zède $^{(fr)}$ m.
* Italià: zeta $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: ZETA $^{(csc)}$
* Occità: izèda $^{(oc)}$ f.
* Anglès: zeta $^{(en)}$
* Asturià: zeta $^{(ast)}$
* Castellà: dseta $^{(es)}$
* Grec: ζήτα $^{(el)}$ ‎(zita)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ze·ta (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, ésAdir

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈθe.ta/
       Americà: alt /ˈse.t(a)/, baix /ˈse.ta/
   * Rimes: -eta

### Nom

zeta f. ‎(plural zetas)
* zeta (lletra llatina)
* theta (lletra grega)

#### Variants

* zeda (lletra llatina)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ze·ta (2)

## Italià

   * Pronúncia: /ˈd͡zɛː.ta/

### Nom

zeta m. f. ‎(plural invariable)
* zeta

### Miscel·lània

* Síl·labes: zè·ta (2)
# eta
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɛ.tə/, occidental /ˈe.ta/
   * Rimes: -ɛta
   * Etimologia: Del grec antic ἦτα ‎(êta).

### Nom

eta f. ‎(plural etes)
* Setena lletra de l'alfabet grec: η ‎(i) Η ‎(I).

#### Traduccions

* Anglès: eta $^{(en)}$
* Asturià: eta $^{(ast)}$
* Castellà: eta $^{(es)}$
* Grec: ήτα $^{(el)}$ ‎(ita)

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·ta (2)
* Anagrama: até

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Basc

   * Etimologia: D’origen disputat, s’ha relacionat amb el llatí et.

### Conjunció

eta
* i

#### Variants

* ta

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈe.ta/
       Americà: alt /ˈe.t(a)/, baix /ˈe.ta/
   * Rimes: -eta
   * Etimologia: Del grec antic ἦτα ‎(êta).

### Nom

eta f. ‎(plural etas)
* eta

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·ta (2)

## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈe.ta/
   * Etimologia: Del sufix diminutiu -et- i la desinència adjectival -a.

### Adjectiu

eta ‎(plural etaj, acusatiu etan, plural acusatiu etajn)
* petit

## Ibèric

   * Pronúncia: /eda/, /eta/

### Nom

eta • ‎
* Valor nominal monetari equivalent a la unitat de bronze.
    etaban (un eta), eterder (mig eta)

#### Derivats

* e ‎ (abreviatura)
    e- (un quart d’eta), e= (mig eta)

### Vegeu també

* Sistemes de marques de valor lèxiques sobre monedes ibèriques, Joan Ferrer.
# theta
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈtɛ.tə/, occidental /ˈte.ta/, /ˈθe.ta/
   * Rimes: -ɛta
   * Homòfon: teta
   * Etimologia: Del grec antic θῆτα ‎(thêta).

### Nom

theta f. ‎(plural thetes)
* Vuitena lletra de l'alfabet grec: θ ‎(th) Θ ‎(Th).

#### Traduccions

* Anglès: theta $^{(en)}$
* Asturià: theta $^{(ast)}$
* Castellà: zeta $^{(es)}$
* Grec: θήτα $^{(el)}$ ‎(thita)

### Miscel·lània

* Síl·labes: the·ta (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# iota
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈjɔ.tə/, occidental /ˈjɔ.ta/
   * Rimes: -ɔta
   * Etimologia: Cultisme del grec antic ἰῶτα ‎(iôta), segle XX. Doblet de jota via el llatí.

### Nom

iota f. ‎(plural iotes)
* Novena lletra de l'alfabet grec: ι ‎(i) Ι ‎(I).
* Quantitat minúscula.

#### Traduccions

* Anglès: iota $^{(en)}$
* Asturià: iota $^{(ast)}$ f.
* Castellà: iota $^{(es)}$ f.
* Grec: γιώτα $^{(el)}$ ‎(iota)

### Miscel·lània

* Síl·labes: io·ta (2)
* Anagrames: atio, oiat, toia

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈʝo.ta/
       Americà: alt /ˈʝo.t(a)/, baix /ˈʝo.ta/, austral \ˈʒo.ta\
   * Rimes: -ota
   * Etimologia: Del grec antic ἰῶτα ‎(iôta).

### Nom

iota f. ‎(plural iotas)
* iota

### Miscel·lània

* Síl·labes: io·ta (2)
# kappa
## Català

   * Etimologia: Del grec antic κάππα ‎(káppa).

### Nom

kappa f. ‎(plural kappes)
* Desena lletra de l'alfabet grec: κ ‎(k) Κ ‎(K).

#### Traduccions

* Anglès: kappa $^{(en)}$
* Asturià: kapa $^{(ast)}$ f., kappa $^{(ast)}$ f.
* Castellà: cappa $^{(es)}$ f., kappa $^{(es)}$ f.
* Grec: κάππα $^{(el)}$ n. ‎(kapa)

### Miscel·lània

* Síl·labes: kap·pa (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈkap.pa/
       Americà: alt /ˈkap.p(a)/, baix /ˈkap.pa/
   * Rimes: -appa
   * Etimologia: Del grec antic κάππα ‎(káppa).

### Nom

kappa f. ‎(plural kappas)
* kappa

#### Variants

* cappa

### Miscel·lània

* Síl·labes: kap·pa (2)

## Maltès

   * Pronúncia: /kɐppɐ/
   * Etimologia: D’origen romànic relacionat amb el català capa o l’italià cappa.

### Nom

kappa f. ‎(plural kapep)
* capa
* protecció, auspicis
# lambda
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈlam.də/, occidental /ˈlam.da/
   * Etimologia: Del grec antic λάμβδα ‎(lámbda).

### Nom

lambda f. ‎(plural lambdes)
* Onzena lletra de l'alfabet grec: λ ‎(l) Λ ‎(L).

#### Traduccions

* Anglès: lambda $^{(en)}$
* Asturià: lambda $^{(ast)}$
* Castellà: lambda $^{(es)}$
* Grec: λάμδα $^{(el)}$ n. ‎(lamda)

### Miscel·lània

* Síl·labes: lamb·da (2)
* Anagrama: baldam

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /ˈlæm.də/ àudio (EUA)

### Nom

lambda ‎(plural lambdas)
* lambda

### Vegeu també

* lambda. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].

## Castellà

   * Pronúncia: \ˈlamβ.ða\
   * Rimes: -ambda

### Nom

lambda f. ‎(plural lambdas)
* lambda

### Miscel·lània

* Síl·labes: lamb·da (2)

### Vegeu també

* lambda. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈlamb.da/

### Nom

lambda n. ‎(genitiu lambdatis)
* (Terminologia Anatomica) lambda

#### Declinació

3a declinació -, -is (tema cons.) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | lambda | lambdata |
| Vocatiu | lambda | lambdata |
| Acusatiu | lambda | lambdata |
| Genitiu | lambdatis | lambdatum |
| Datiu | lambdatī | lambdatibus |
| Ablatiu | lambdate | lambdatibus |

### Vegeu també

* lambda. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# ni
## Català

   * Pronúncia: (conjunció, àton) /ni/
   * Pronúncia: (nom) /ˈni/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: Conjunció: de l'antic ne, del llatí nec.
   * Etimologia: Nom: del grec antic νῦ ‎(nŷ).

### Conjunció

ni
* Partícula amb la qual es neguen dues proposicions.

#### Traduccions

* Anglès: neither $^{(en)}$, nor $^{(en)}$
* Castellà: ni $^{(es)}$
* Francès: ni $^{(fr)}$
* Gallec: nin $^{(gl)}$, nim $^{(gl)}$ (reintegracionista)
* Italià: né $^{(it)}$
* Occità: ni $^{(oc)}$
* Portuguès: nem $^{(pt)}$
* Sicilià: nè $^{(scn)}$

### Nom

ni f. ‎(plural nis)
* Tretzena lletra de l'alfabet grec: ν ‎(n) Ν ‎(N).

#### Traduccions

* Anglès: nu $^{(en)}$
* Asturià: ni $^{(ast)}$
* Castellà: ni $^{(es)}$
* Grec: νι $^{(el)}$ n. ‎(ni)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Basc
### Pronom

ni
* jo (pronom personal)

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈni/
   * Rimes: -i

### Nom

ni f. ‎(plural níes)
* ni

## Danès
### Numeral

ni
* (cardinal) nou

## Esperanto

   * Pronúncia: /ni/
   * Etimologia: De l'italià noi, del francès nous, del polonès nasz, del llatí nōs, del rus наш ‎(naix) o del castellà nos o nosotros, amb i pronominal.

### Pronom

ni ‎(acusatiu nin)
* nosaltres

#### Relacionats

| | | | nominatiu | acusatiu |
| primera persona | singular | singular | mi | min |
| primera persona | plural | plural | ni | nin |
| segona persona | singular | singular | ci$^1$ | cin$^1$ |
| segona persona | sing. i pl. | sing. i pl. | vi | vin |
| tercera persona | singular | masc. | li | lin |
| tercera persona | singular | fem. | ŝi | ŝin |
| tercera persona | singular | neut. | ĝi | ĝin |
| tercera persona | plural | plural | ili | ilin |
| tercera persona | sing. i pl. | reflexiu | si | sin |
| tercera persona | sing. i pl. | indefinit | oni | onin |
    $^1$ Arcaic

#### Relacionats

* vi, ili

#### Derivats

* nia

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Plena Ilustrita Vortaro de Esperanto sobre ni

## Occità

   * Pronúncia: /ˈni/

### Conjunció

ni
* ni

#### Variants

* ne (gascó)

## Suec
### Pronom

ni
* vosaltres

#### Relacionats

* Pronoms en suec: jag, du, han, hon, vi, ni, de

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
# òmicron
## Català

   * Pronúncia: /ˈɔ.mi.kɾon/
   * Etimologia: Del grec antic ὂ μικρόν ‎(ò mikrón, «o petita»). El seu significat covidià s'esdevé de la nomenclatura de l'OMS.

### Nom

òmicron f. ‎(plural òmicrons)
* Quinzena lletra de l'alfabet grec: ο ‎(o) Ο ‎(O).
* Variant preocupant del virus causant de la covid detectada per primera vegada el novembre del 2021 a Botswana, B.1.1.529.
    «Arran d’això, l’investigador Salvador Macip s’ha mostrat preocupat a les xarxes. Considera que encara no som en aquest punt perquè la pandèmia encara està massa descontrolada. Diu que podrem viure com abans d’ací a uns mesos, però que encara no hi hem arribat. Malgrat que la variant òmicron és més lleu, explica que no s’acaba de reflectir en el nombre absolut de casos, perquè és més contagiosa.» (Txell Partal, Salvador Macip: “No pots demanar a la gent que es faci proves d’antígens si no les hi dónes de franc”, VilaWeb, gen. 2022)

#### Traduccions

* Anglès: omicron $^{(en)}$
* Asturià: ómicron $^{(ast)}$
* Castellà: ómicron $^{(es)}$
* Grec: όμικρον $^{(el)}$ n. ‎(ómikron)
* Anglès: omicron $^{(en)}$
* Basc: omikron $^{(eu)}$
* Castellà: ómicron $^{(es)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ò·mi·cron (3)
* Anagrama: corònim

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot, ésAdir
# pi
## Multilingüe
### Símbol

pi
* Codi de llengua ISO 639-1 del pali.

## Català

   * Pronúncia: /ˈpi/
   * Rimes: -i
   * Etimologia:
       Nom masculí: del llatí pīnus.
       Nom femení: del grec antic πῖ ‎(pî).

### Nom

pi m. ‎(plural pins)
* (botànica) Arbre de fulla perenne, generalment de tronc dret i elevat de la família de les pinàcies i del gènere Pinus.

#### Traduccions

* Alemany: Kiefer $^{(de)}$ f.
* Anglès: pine $^{(en)}$
* Castellà: pino $^{(es)}$ m.
* Eslovac: borovica $^{(sk)}$ f.
* Esperanto: pino $^{(eo)}$
* Francès: pin $^{(fr)}$ m.
* Friülà: pin $^{(fur)}$ m.
* Gallec: piñeiro $^{(gl)}$ m.
* Grec: πεύκο $^{(el)}$ n. ‎(pevko)
* Islandès: fura $^{(is)}$ f.
* Italià: pino $^{(it)}$ m.
* Japonès: 松 $^{(ja)}$
* Llatí: pinus $^{(la)}$ f.
* Occità: pin $^{(oc)}$ m.
* Polonès: sosna $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: pinheiro $^{(pt)}$ m.
* Romanès: pin $^{(ro)}$ m.
* Rus: сосна $^{(ru)}$ f. ‎(sosna)
* Sicilià: pigna $^{(scn)}$ f., pignu $^{(scn)}$ m.
* Suec: tall $^{(sv)}$ c.
* Turc: çam $^{(tr)}$
* Txec: borovice $^{(cs)}$ f.

### Nom

pi f. ‎(plural pis)
* Setzena lletra de l'alfabet grec: π ‎(p) Π ‎(P).
* En matemàtiques, quan es representa com el símbol grec en minúscules, representa una constant utilitzada en els càlculs de la geometria de la circumferència i té el valor aproximat de 3,14.
* En matemàtiques, quan es representa com el símbol grec en majúscules, representa l'operació del producte.
* En matemàtiques, en la teoria de nombres, la funció π(x) és el nombre primer que és menor o igual a x.
* En física de partícules: representa els mesons π0, π+ i π-, també anomenats pions.

#### Traduccions

* Anglès: pi $^{(en)}$
* Asturià: pi $^{(ast)}$
* Castellà: pi $^{(es)}$
* Grec: πι $^{(el)}$ n. ‎(pi)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈpi/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: Del grec antic πῖ ‎(pî).

### Nom

pi f. ‎(plural píes)
* pi (lletra grega)

## Italià

   * Pronúncia: /ˈpi/

### Nom

pi m. f. ‎(plural invariable)
* pe (lletra p)

### Nom

pi f. ‎(plural invariable)
* pi (lletra grega π)
# ro
## Multilingüe
### Símbol

ro
* Codi de llengua ISO 639-1 del romanès.

## Català

   * Pronúncia: /ˈro/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del grec antic ῥῶ ‎(rhô).

### Nom

ro f. ‎(plural ros)
* Dissetena lletra de l'alfabet grec: ρ ‎(r) Ρ ‎(R).

#### Variants

* rho

#### Traduccions

* Anglès: rho $^{(en)}$
* Asturià: ro $^{(ast)}$
* Castellà: ro $^{(es)}$
* Grec: ρο $^{(el)}$ n. ‎(ro)

### Miscel·lània

* Anagrama: or $^{(alfagrama)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈro/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del grec antic ῥῶ ‎(rhô).

### Nom

ro f. ‎(plural ros)
* ro

## Esperanto

   * Pronúncia: /ro/
   * Etimologia: De r.

### Nom

ro ‎(acusatiu ro-on, plural ro-oj, plural acusatiu ro-ojn)
* Nom de la vint-i-unena lletra de l'alfabet esperantista.

#### Relacionats

* r (lletra)
* po (anterior), so (posterior)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Plena Ilustrita Vortaro de Esperanto sobre ro
# sigma
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈsiɡ.mə/, occidental /ˈsiɡ.ma/
   * Etimologia: Del grec antic σῖγμα ‎(sîgma).

### Nom

sigma f. ‎(plural sigmes)
* Divuitena lletra de l'alfabet grec: σ/ς ‎(s) Σ ‎(S).

#### Traduccions

* Anglès: sigma $^{(en)}$
* Asturià: sigma $^{(ast)}$
* Castellà: sigma $^{(es)}$
* Grec: σίγμα $^{(el)}$ n. ‎(sigma)

### Miscel·lània

* Síl·labes: sig·ma (2)
* Anagrames: maigs, sigam

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈsiɣ.ma\
       Americà: alt /ˈsiɡ.ma/, baix \ˈsiɣ.ma\
   * Rimes: -iɡma

### Nom

sigma f. ‎(plural sigmas)
* sigma

### Miscel·lània

* Síl·labes: sig·ma (2)
# tau
## Català

   * Pronúncia: /ˈtaw/
   * Rimes: -aw
   * Etimologia:
       [1] Del grec antic ταῦ ‎(taû).
       [2] De l’hebreu תו ‎(tav), del protosemític *tāw- ‎(«marca»).

### Nom

tau f. ‎(plural taus)
* Dinovena lletra de l'alfabet grec: τ ‎(t) Τ ‎(T).
* Vint-i-dosena lletra dels alfabets semítics fenici, arameu, hebreu i d’altres derivats.

#### Relacionats

| | àlef | bet | guímel | dàlet | he | vau | zain | het | tet | iod | caf | làmed | mem | nun | sàmec | ain | pe | tsade | cof | reix | xin | tau |
| Fenici | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Arameu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Hebreu | א | ב | ג | ד | ה | ו | ז | ח | ט | י | כ ך | ל | מ ם | נ ן‬ | ס | ע | פ ף‬ | צ‬ ץ‬‬ | ק‬ | ר‬ | ש | ת |
| Siríac | ܐ | ܒ | ܓ | ܕ | ܗ | ܘ | ܙ | ܚ | ܛ | ܝ | ܟ | ܠ | ܡ | ܢ | ܣ ܤ | ܥ | ܦ | ܨ | ܩ | ܪ | ܫ | ܬ |
| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 20 | 30 | 40 | 50 | 60 | 70 | 80 | 90 | 100 | 200 | 300 | 400 |
* ta (àrab)

#### Traduccions

* Anglès: tau $^{(en)}$
* Asturià: tau $^{(ast)}$
* Castellà: tau $^{(es)}$
* Grec: ταυ $^{(el)}$ n. ‎(tav)
* Anglès: taw $^{(en)}$
* Francès: tav $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: aut, tua, uat $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈtau/
   * Rimes: -au

### Nom

tau f. ‎(plural taus)
* tau

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

## Occità

   * Etimologia: De tà + lo

### Contracció

tau m. ‎(plural taus)
* (gascó) per al, vers el
# ípsilon
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈip.si.ɫun/, occidental /ˈip.si.ɫon/
   * Etimologia: Del grec antic ὖ ψιλόν ‎(ŷ psilón, «y simple»).

### Nom

ípsilon f. ‎(plural ípsilons)
* Vintena lletra de l'alfabet grec: υ ‎(i) Υ ‎(I).

#### Traduccions

* Anglès: upsilon $^{(en)}$
* Asturià: ípsilon $^{(ast)}$
* Castellà: ípsilon $^{(es)}$
* Grec: ύψιλον $^{(el)}$ n. ‎(ípsilon)

### Miscel·lània

* Síl·labes: íp·si·lon (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Etimologia: Del grec antic ὖ ψιλόν ‎(ŷ psilón, «y simple»).

### Nom

ípsilon f. ‎(plural invariable)
* ípsilon

### Miscel·lània

* Síl·labes: íp·si·lon (3)