OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# ral
## Català

   * Pronúncia: /ˈraɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: Reducció de real ‎(«reial»), segle XVII.

### Nom

ral m. ‎(plural rals)
* (històric) Moneda del rei, per oposició a altres emissions durant l’edat mitjana.
* (obsolet) Unitat de compte monetària equivalent a vint-i-cinc cèntims de pesseta.

#### Traduccions

* Castellà: real $^{(es)}$ m.

### Adjectiu

ral inv. ‎(plural rals)
* Usat només en camí ral

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Neerlandès

   * Etimologia: Del francès râle, juntament amb l'occità rascle i el català rascle, del llatí vulgar *rasclare, pel so característic d'aquest ocell aquàtic.

### Nom

ral m. ‎(plural rallen)
* (ornitologia) rascló, rasclet, nom genèric del membres de diversos gèneres de ràŀlids (Rallidae), especialment Rallus i Rallina
    grijze ral ― rascló gris (Rallus longirostris)
    Mexicaanse ral ― rascló de Mèxic (Rallus tenuirostris)
    driekleurige ral ― rasclet tricolor (Rallina tricolor)
    gevlekte ral ― rascló pintat (Pardirallus maculatus)
    Schomburgks ral ― rasclet oceŀlat (Micropygia schomburgkii)
    Platens ral ― rascló de Platen (Aramidopsis plateni)
    gele ral ― rasclet groguenc (Coturnicops noveboracensis)
* (especialment en plural) rallen) ràŀlid

#### Derivats

* andamanenral
* bosral
* bruinwangral
* calayanral
* chathamral
* dwergral
* ecuadorral
* fijiral
* geelbandral
* grijsborstral
* grijskeelral
* guamral
* halmahera-ral
* kaneelral
* kastanjekopral
* kasuarisral
* klapperral
* koningsral
* Lord-Howeral
* luzonral
* magelhaenral
* mangroveral
* naaktoogral
* New-Britainral
* nkulengural
* okinawaral
* réunionral
* roodkruinral
* roodpootral
* rouwral
* rovianaral
* soraral
* tahitiral
* virginiaral
* wakeral
* waterral
* wenkbrauwral
* witkeelral
* zapataral
* zebraral
* zwartbandral
* zwartpootral

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès
# ranc
## Català

   * Pronúncia: /ˈraŋk/
   * Rimes: -aŋk
   * Homòfon: rang
   * Etimologia: (pendent)

### Adjectiu

ranc m. ‎(femení ranca, plural masculí rancs, plural femení ranques)
* Que camina amb dificultat de moviment en una de les cames.

#### Traduccions

* Anglès: lame $^{(en)}$
* Castellà: renco $^{(es)}$
* Italià: zoppo $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: carn, cran

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# rar
## Català

   * Pronúncia: /ˈrar/
   * Rimes: -aɾ
   * Etimologia: Del llatí rārus, segle XIII.

### Adjectiu

rar m. ‎(femení rara, plural masculí rars, plural femení rares)
* Que hi ha pocs elements de la mateixa classe, en petit nombre.
* Que causa estranyesa.
* Poc freqüent, diferent de la normalitat.

#### Sinònims

* curiós, estrany, original, peculiar, singular
* dubtós, estrany, sospitós
* especial, insòlit, anòmal, extraordinari, atípic, peregrí

#### Derivats

* rarejar
* rarificar

#### Traduccions

* Alemany: rar $^{(de)}$, selten $^{(de)}$
* Anglès: rare $^{(en)}$
* Castellà: raro $^{(es)}$
* Francès: rare $^{(fr)}$
* Italià: raro $^{(it)}$
* Polonès: rzadki $^{(pl)}$
* Anglès: strange $^{(en)}$
* Castellà: raro $^{(es)}$
* Francès: bizarre $^{(fr)}$
* Polonès: dziwny $^{(pl)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
# ras
## Català

   * Pronúncia: /ˈras/
   * Rimes: -as
   * Etimologia: Del llatí rasus, participi de rādō ‎(«raure, arrasar»), segle XIV [1].
   * Etimologia: (tèxtil) De Arràs, població francesa on es produïa aquesta tela, segle XII [2].

### Adverbi

ras
* ran
    Un avió ha passat ras.

### Adjectiu

ras m. ‎(femení rasa, plural masculí rasos, plural femení rases)
* Ben tallat.
* Ben pla, llis.

#### Compostos i expressions

* al ras
* pèl-ras

#### Derivats

* raser

### Nom

ras m. ‎(plural rasos)
* Tipus de teixit suau i brillant.

#### Sinònims

* setí

#### Traduccions

* Anglès: satin $^{(en)}$
* Castellà: raso $^{(es)}$
* Francès: satin $^{(fr)}$
* Italià: raso $^{(it)}$

### Nom

ras f. pl.
* Forma plural de ra.

### Verb

ras
* Participi masculí singular del verb raure.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# responent
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /rəs.puˈnen/ balear /rəs.poˈnent/, /rəs.puˈnen/ Occidental: nord-occidental /res.poˈnen/ valencià /res.poˈnent/, /res.poˈnen/
   * Rimes: -ent

### Adjectiu

responent inv. ‎(plural responents)
* Responedor, que respon, que replica.
    «Les regles que governen la conversa entre adult i nen sovint col·loquen aquest darrer en un paper responent.» (Lluís Flaquer i Vilardebó [trad.], El llenguatge i l'escola, 1982)
* Corresponent, simètric, afrontat amb un altre.

### Verb

responent
* Gerundi del verb respondre.

#### Variants

* responguent

### Miscel·lània

* Síl·labes: res·po·nent (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# ric
## Català

   * Pronúncia: /ˈrik/
   * Rimes: -ik
   * Etimologia: Del gòtic 𐍂𐌴𐌹𐌺𐍃 ‎(reiks, «poderós»), del protoindoeuropeu *h₃rḗǵs ‎(«governant, sobirà»), segle XII. Doblet de rei via llatí.

### Adjectiu

ric m. ‎(femení rica, plural masculí rics, plural femení riques)
* Amb molts diners o recursos.
* Molt adornat, ple.
* De bon sabor.

#### Sinònims

* intens

#### Antònims

* pobre, escàs, insuficient

#### Derivats

* riquesa
* enriquir

#### Traduccions

* Afrikaans: ryk $^{(af)}$
* Albanès: i pasur $^{(sq)}$
* Alemany: reich $^{(de)}$
* Anglès: rich $^{(en)}$
* Àrab: غَنِيّ‎ $^{(ar)}$
* Àzeri: zəngin $^{(az)}$
* Basc: aberats $^{(eu)}$
* Belarús: бага́ты $^{(be)}$ ‎(bahati)
* Bengalí: ধনী $^{(bn)}$
* Bretó: pinvidik $^{(br)}$
* Búlgar: бога́т $^{(bg)}$ ‎(bogat)
* Castellà: rico $^{(es)}$
* Coreà: 풍부하다 $^{(ko)}$ ‎(pungbuhada)
* Danès: rig $^{(da)}$
* Esperanto: riĉa $^{(eo)}$
* Estonià: rikas $^{(et)}$
* Feroès: ríkur $^{(fo)}$
* Finès: rikas $^{(fi)}$
* Francès: riche $^{(fr)}$
* Frisó occidental: ryk $^{(fy)}$
* Friülà: ric $^{(fur)}$, siôr $^{(fur)}$
* Gallec: rico $^{(gl)}$
* Gal·lès: ariannog $^{(cy)}$
* Georgià: მდიდარი $^{(ka)}$ ‎(mdídari)
* Grec: πλούσιος $^{(el)}$ ‎(plússios)
* Grec antic: πλούσιος $^{(grc)}$ ‎(ploúsios)
* Hebreu: עָשִׁיר‎ $^{(he)}$
* Hindi: अमीर $^{(hi)}$
* Hongarès: gazdag $^{(hu)}$
* Ídix: רײַך‎ $^{(yi)}$
* Indonesi: kaya $^{(id)}$
* Irlandès: saibhir $^{(ga)}$
* Islandès: ríkur $^{(is)}$
* Italià: ricco $^{(it)}$
* Japonès: 裕福な $^{(ja)}$
* Kazakh: бай $^{(kk)}$ ‎(bay/bai)
* Kirguís: бай $^{(ky)}$ ‎(bai)
* Letó: bagats $^{(lv)}$
* Lituà: turtingas $^{(lt)}$
* Luxemburguès: räich $^{(lb)}$
* Macedoni: богат $^{(mk)}$
* Maltès: għani $^{(mt)}$
* Maori: whairawa $^{(mi)}$
* Neerlandès: rijk $^{(nl)}$
* Noruec: rik $^{(no)}$
* Polonès: bogaty $^{(pl)}$
* Portuguès: rico $^{(pt)}$
* Romanès: bogat $^{(ro)}$, avut $^{(ro)}$
* Romaní: barvalo $^{(rom)}$
* Rus: бога́тый $^{(ru)}$ ‎(bogati)
* Sànscrit: धन्य $^{(sa)}$
* Serbocroat: богат $^{(sh)}$, bogat $^{(sh)}$
* Suahili: tajiri $^{(sw)}$
* Suec: rik $^{(sv)}$
* Tagal: mayaman $^{(tl)}$
* Tai: รวย $^{(th)}$
* Tàtar: бай $^{(tt)}$
* Turc: varlıklı $^{(tr)}$
* Txec: bohatý $^{(cs)}$
* Ucraïnès: бага́тий $^{(uk)}$ ‎(bahati)
* Urdú: امیر‎ $^{(ur)}$
* Uzbek: boy $^{(uz)}$
* Vènet: rico $^{(vec)}$
* Vietnamita: giàu $^{(vi)}$
* Volapük: liegik $^{(vo)}$
* Xinès: 富有 $^{(zh)}$ ‎(fùyǒu)
* Castellà: rico $^{(es)}$
* Basc: gozo $^{(eu)}$
* Castellà: rico $^{(es)}$

### Verb

ric ‎(infinitiu riure)
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de riure.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: cri

## Català antic
### Verb

ric
* primera persona singular (io, yo, jo) del present d'indicatiu de riure
# ronc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈroŋ/, balear /ˈroŋk/ Occidental: nord-occidental /ˈroŋ/ valencià /ˈroŋk/, /ˈroŋ/
   * Rimes: -oŋk
   * Etimologia: Adjectiu: del llatí raucus, segle XVII, per encreuament amb roncar. Doblet del patrimonial rauc.
   * Etimologia: Nom: del verb roncar, segle XIX.

### Adjectiu

ronc m. ‎(femení ronca, plural masculí roncs, plural femení ronques)
* Que té ronquera.
* Veu o so tosc i aspre.

#### Compostos i expressions

* estar ronc

#### Traduccions

* Anglès: raucus $^{(en)}$
* Castellà: ronco $^{(es)}$ m.
* Francès: enroué $^{(fr)}$
* Italià: rauco $^{(it)}$, roco $^{(it)}$
* Llatí: raucus $^{(la)}$
* Anglès: hoarse $^{(en)}$
* Castellà: ronco $^{(es)}$
* Francès: rauque $^{(fr)}$
* Italià: affiocato $^{(it)}$, arrocato $^{(it)}$
* Llatí: raucus $^{(la)}$, inconditus $^{(la)}$

### Nom

ronc m. ‎(plural roncs)
* Soroll que es fa roncant.

#### Traduccions

* Anglès: snore $^{(en)}$
* Castellà: ronquido $^{(es)}$
* Francès: ronflement $^{(fr)}$
* Italià: russo $^{(it)}$
* Llatí: ronchus $^{(la)}$

### Verb

ronc
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de roncar.
    Forma amb desinència zero: [jo] ronco, ronque, ronc o ronqui.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: conr, corn

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom II.
# ros
## Català

   * Pronúncia: (adjectiu, nom 1, nom 3) /ˈros/
   * Rimes: -os
   * Pronúncia: (nom 2) /ˈrɔs/
   * Rimes: -ɔs
   * Etimologia: Adjectiu: del llatí russus, segle XIV.
   * Etimologia: Nom 1: del general Ros de Olano (1808-1886), que va incloure aquest barret a l'exèrcit espanyol.
   * Etimologia: Nom 2: del llatí vulgar *ros, acusatiu neutre de rōs m. ‎(«rosada»), segle XIII.

### Adjectiu

ros m. ‎(femení rossa, plural masculí rossos, plural femení rosses)
* De cabells de color grogós tirant a castany.
* De color vermellós, ataronjat o grogós segons l'element a què fa referència.
    Exemples: ous rossos (els vermellosos en contrast als blancs).

#### Sinònims

* (cabell) roig (menorquí, eivissenc), blon (antic, septentrional)

#### Traduccions

* Alemany: blond $^{(de)}$
* Anglès: blond $^{(en)}$
* Àrab: أَشْقَر‎ $^{(ar)}$
* Àzeri: sarışın $^{(az)}$
* Bretó: melegan $^{(br)}$
* Castellà: rubio $^{(es)}$
* Coreà: 금발의 $^{(ko)}$ ‎(geumbarui)
* Còrnic: melyn $^{(kw)}$
* Danès: blond $^{(da)}$
* Esperanto: blonda $^{(eo)}$
* Finès: vaalea $^{(fi)}$
* Francès: blond $^{(fr)}$
* Friülà: biond $^{(fur)}$
* Gallec: rubio $^{(gl)}$, louro $^{(gl)}$
* Gal·lès: penfelyn $^{(cy)}$
* Georgià: ქერა $^{(ka)}$ ‎(kera)
* Hongarès: szőke $^{(hu)}$
* Indonesi: pirang $^{(id)}$
* Irlandès: fionn $^{(ga)}$
* Islandès: ljóshærður $^{(is)}$
* Italià: biondo $^{(it)}$
* Japonès: 金髪 $^{(ja)}$
* Llatí: flavus $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: ROS $^{(csc)}$
* Macedoni: све́тол $^{(mk)}$
* Mongol: шар үстэй $^{(mn)}$
* Neerlandès: blond $^{(nl)}$
* Polonès: blond $^{(pl)}$
* Portuguès: loiro $^{(pt)}$, louro $^{(pt)}$
* Romanès: blond $^{(ro)}$
* Rus: бе́лый $^{(ru)}$ ‎(beli)
* Serbocroat: плаво̀кос $^{(sh)}$, plavòkos $^{(sh)}$
* Suec: blond $^{(sv)}$, ljus $^{(sv)}$

### Nom

ros m. ‎(plural rossos)
* Barret militar no gaire alt, quasi cilíndric, lleugerament més alt per davant que per darrere, típicament amb visera i insígnia o escut frontal, i en alguns casos amb plomall sobre la insígnia.

### Nom

ros m. ‎(plural rossos)
* rosada

### Nom

ros f. pl.
* Forma plural de ro.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: ors $^{(alfagrama)}$, sor $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈros/, meridional /ˈroh/
       Americà: alt /ˈros/, baix /ˈroh/, austral /ˈros/
   * Rimes: -os

### Nom

ros f. pl.
* forma plural de ro

## Llatí

   * Pronúncia: /roːs/
   * Etimologia: Del protoindoeuropeu *hroseh₂, que va donar en sànscrit रसा ‎ ‎(rásā, «humitat»), en grec antic ἐξεράω ‎ ‎(exeráō ‎, «vessar») i el lituà rasà ‎(«rosada»).

### Nom

rōs m. ‎(genitiu rōris)
* rosada
* hidratació, humidificació

#### Declinació

3a declinació -, -is (tema cons.) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | rōs | rōrēs |
| Vocatiu | rōs | rōrēs |
| Acusatiu | rōrem | rōrēs |
| Genitiu | rōris | rōrum |
| Datiu | rōrī | rōribus |
| Ablatiu | rōre | rōribus |

#### Derivats

* rōrātiō
* rōrifer
* rōrō
* rōrulentus
* rōscidus

## Polonès

   * Pronúncia: /rɔs/
   * Rimes: -ɔs

### Nom

ros
* genitiu plural de rosa

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
# rost
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈrost/, balear /ˈrɔst/ Occidental: /ˈrɔst/
   * Rimes: -ɔst
   * Etimologia: D'origen incert, segle XIII, probablement de base preromana *raust(io)- ‎(«enrunat»).

### Adjectiu

rost m. ‎(femení rosta, plural masculí rosts o rostos, plural femení rostes)
* Que fa pendent, està inclinat.

#### Traduccions

* Anglès: steep $^{(en)}$
* Castellà: empinado $^{(es)}$
* Francès: escarpé $^{(fr)}$

### Nom

rost m. ‎(plural rosts o rostos)
* Zona amb molt de pendent.

#### Traduccions

* Anglès: slope $^{(en)}$
* Castellà: cuesta $^{(es)}$ f.
* Francès: pente $^{(fr)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: rots, sort, Sort, tors, tros

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DCVB
# rus
## Català

   * Pronúncia: /ˈrus/
   * Rimes: -us

### Adjectiu

rus m. ‎(femení russa, plural masculí russos, plural femení russes)
* Relatiu o pertanyent a Rússia.

#### Derivats

* russificar

#### Traduccions

* Anglès: Russian $^{(en)}$
* Castellà: ruso $^{(es)}$ m.
* Francès: russe $^{(fr)}$
* Rus: русский $^{(ru)}$ m. ‎(russki)
* Suec: rysk $^{(sv)}$

### Nom

rus m. ‎(plural russos, femení russa)
* Natural de Rússia.
* (només singular) Llengua eslava oriental parlada a Rússia i en bona part dels altres països de l'antiga URSS, en alguns d'aquests darrers també com a llengua oficial.

#### Traduccions

* Anglès: Russian $^{(en)}$
* Castellà: ruso $^{(es)}$ m.
* Francès: Russe $^{(fr)}$
* Suec: ryss $^{(sv)}$ inv.
* Anglès: Russian $^{(en)}$
* Castellà: ruso $^{(es)}$ m.
* Rus: русский $^{(ru)}$ m. ‎(russki)
* Suec: ryska $^{(sv)}$ inv.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Викисловарь, edició en rus
* Entrades en rus al Viccionari en català
* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Llatí

   * Pronúncia: /ruːs/

### Nom

rūs n. ‎(genitiu rūris)
* camp, propietat rural

#### Declinació

3a declinació -, -is (tema cons.) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | rūs | rūra |
| Vocatiu | rūs | rūra |
| Acusatiu | rūs | rūra |
| Genitiu | rūris | rūrum |
| Datiu | rūrī | rūribus |
| Ablatiu | rūre | rūribus |
| Locatiu | rūrī | rūribus |
# salv
## Català

   * Pronúncia: /ˈsaɫf/
   * Etimologia: Del llatí clàssic salvus.

### Adjectiu

salv m. ‎(femení salva, plural masculí salvs, plural femení salves)
* estalvi, salvat

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: vals

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# sant
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈsan/ balear /ˈsant/, /ˈsan/ Occidental: nord-occidental /ˈsan/ valencià /ˈsant/, /ˈsan/
   * Rimes: -ant
   * Pronúncia: (clític àton) balear /sənt/, valencià /sent/
   * Etimologia: Del llatí sānctu(m), acusatiu de sānctus, del verb sanciō ‎(«consagrar»), segle XII.

### Adjectiu

sant m. ‎(femení santa, plural masculí sants, plural femení santes)
* Venerable per motius religiosos.

#### Sinònims

* sagrat

#### Traduccions

* Anglès: holy $^{(en)}$
* Castellà: santo $^{(es)}$ m.
* Coreà: 거룩한 $^{(ko)}$ ‎(georukhan)
* Danès: hellig $^{(da)}$
* Eslovac: svätý $^{(sk)}$
* Estonià: puhä $^{(et)}$
* Feroès: heilagur $^{(fo)}$
* Finès: pyhä $^{(fi)}$
* Francès: saint $^{(fr)}$
* Friülà: sant $^{(fur)}$
* Georgià: წმინდა $^{(ka)}$ ‎(tsminda)
* Grec: άγιος $^{(el)}$ ‎(àgios)
* Grec antic: ἅγιος $^{(grc)}$ ‎(hágios)
* Hebreu: קדוש‎ $^{(he)}$
* Hindi: पवित्र $^{(hi)}$
* Irlandès: naofa $^{(ga)}$
* Italià: santo $^{(it)}$
* Japonès: 神聖 $^{(ja)}$
* Letó: svets $^{(lv)}$
* Llatí: sanctus $^{(la)}$
* Neerlandès: heilig $^{(nl)}$
* Occità: sant $^{(oc)}$
* Polonès: święty $^{(pl)}$
* Portuguès: santo $^{(pt)}$
* Retoromànic: sontg $^{(rm)}$
* Romanès: sfânt $^{(ro)}$
* Rus: свято́й $^{(ru)}$ ‎(sviatoi)
* Sard: santu $^{(sc)}$
* Serbocroat: свет $^{(sh)}$ (ciríl·lic), svet $^{(sh)}$ (llatí)
* Txec: svatý $^{(cs)}$
* Xinès: 神聖 $^{(zh)}$ ‎(神圣, shénshèng)

### Nom

sant m. ‎(plural sants, femení santa)
* Títol amb què l'Església catòlica distingeix a les persones que han realitzat dos miracles en nom del cristianisme.

#### Derivats

* santejar

#### Notes

* Com a títol personal o tractament s'escriu en minúscula (sant Pere Apòstol). Com a nom d'una festivitat, carrer, edifici singular o topònim s'escriu en majúscula (carrer Sant Pere, festa major de Sant Pere).
* L'abreviatura és St., només com a títol de cortesia i abreviat amb majúscula.
* Es produeix la sensibilització de la consonant final quan va seguida d’una vocal: Sant Antoni /ˌsan.tənˈtɔ.ni/.
* En català antic es pronunciava /ə/-/e/ en posició proclítica. Es conserva en balear i en valencià com a títol davant de nom propi: /sən.tənˈtɔ.ni/-/sen.tanˈtɔ.ni/

#### Traduccions

* Alemany: Heilige $^{(de)}$ m.
* Anglès: saint $^{(en)}$
* Castellà: santo $^{(es)}$
* Eslovac: svätec $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: sanktulo $^{(eo)}$
* Francès: saint $^{(fr)}$
* Italià: santo $^{(it)}$ m.
* Llatí: sanctus $^{(la)}$ m.
* Polonès: święty $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: santo $^{(pt)}$ m.
* Romanès: sfânt $^{(ro)}$ m.
* Rus: свято́й $^{(ru)}$ m. ‎(sviatoi)

### Nom

sant m. ‎(plural sants)
* Festivitat d’un sant canonitzat celebrada per aquells que duen el seu nom.

#### Sinònims

* onomàstica

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: ants, nats

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# sard
## Català

   * Pronúncia: /ˈsart/
   * Rimes: -aɾt
   * Etimologia: [1] Del llatí sardus
   * Etimologia: [2] Sonorització popular de sarg paral·lela a altres casos com mar > mart o marc.

### Adjectiu

sard m. ‎(femení sarda, plural masculí sards, plural femení sardes)
* Relatiu o pertanyent a Sardenya, als seus habitants o a la seva llengua.

#### Traduccions

* Alemany: sardisch $^{(de)}$
* Anglès: Sardinian $^{(en)}$
* Castellà: sardo $^{(es)}$
* Francès: sarde $^{(fr)}$
* Gallec: sardo $^{(gl)}$
* Italià: sardo $^{(it)}$
* Llatí: Sardus $^{(la)}$
* Sard: sardu $^{(sc)}$

### Nom

sard m. ‎(plural sards, femení sarda)
* Natiu de Sardenya.
* (només singular) Llengua històricament parlada a Sardenya.

#### Traduccions

* Alemany: Sardinier $^{(de)}$
* Anglès: Sardinian $^{(en)}$
* Castellà: sardo $^{(es)}$
* Francès: Sarde $^{(fr)}$
* Gallec: sardo $^{(gl)}$
* Italià: sardo $^{(it)}$
* Sard: sardu $^{(sc)}$
* Anglès: Sardinian $^{(en)}$
* Castellà: sardo $^{(es)}$
* Francès: sarde $^{(fr)}$
* Gallec: sardo $^{(gl)}$
* Italià: sardo $^{(it)}$
* Sard: sardu $^{(sc)}$

### Nom

sard m. ‎(plural sards)
* (peixos) Forma alternativa de sarg.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Entrades en sard al Viccionari en català
* Article corresponent a la Viquipèdia
# sem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈsɛm/ balear /ˈsəm/, /ˈsɛm/ Occidental: /ˈsem/
   * Rimes: -ɛm
   * Etimologia: Del llatí sēmus ‎(«reduït a la meitat»), segle XIV.

### Adjectiu

sem m. ‎(femení sema, plural masculí sems, plural femení semes)
* (valencià, tortosí, tarragoní) marcit

### Verb

sem
* (col·loquial septentrional, alguerès) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de ésser/ser.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: ems $^{(alfagrama)}$, mes $^{(revers)}$, més

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# sikh
## Català

   * Pronúncia: /ˈsik/
   * Rimes: -ik
   * Homòfon: sic
   * Pronúncia: (ultracorrecció) /ˈsix/
   * Etimologia: De l'anglès Sikh, del panjabi ਸਿੱਖ ‎(sikkha), del sànscrit शिष्य ‎(śiṣya, «alumne, deixeble»).

### Adjectiu

sikh inv. ‎(plural sikhs)
* Relatiu al sikhisme o als seus seguidors.

#### Traduccions

* Anglès: Sikh $^{(en)}$
* Castellà: sij $^{(es)}$ m. f.
* Francès: sikh $^{(fr)}$

### Nom

sikh m. f. ‎(plural sikhs)
* Membre o practicant del sikhisme.

#### Traduccions

* Anglès: Sikh $^{(en)}$
* Castellà: sij $^{(es)}$ m. f.
* Francès: sikh $^{(fr)}$ m. f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: khis

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# soll
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈsoʎ/ balear /ˈsoʎ/, /ˈsoj/ Occidental: /ˈsoʎ/
   * Rimes: -oʎ
   * Etimologia: Nom 1: preromà, segle XIV.
   * Etimologia: Nom 2: del castellà sollo.

### Nom

soll m. ‎(plural solls)
* Cort de porcs.

#### Variants

* assoll (dialectal)

### Nom

soll m. ‎(plural solls)
* (arcaisme) esturió

### Adjectiu

soll m. ‎(femení solla, plural masculí solls, plural femení solles)
* Forma alternativa de sull.

### Verb

soll
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de sollar.

#### Variants

* sollo, solli

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: llos $^{(alfagrama)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* soll. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.

## Català antic
### Verb

soll
* primera persona singular (io, yo, jo) del present d'indicatiu de sollar
* primera persona singular (io, yo, jo) del present de subjuntiu de sollar
* tercera persona singular (él, eyl, ell) del present de subjuntiu de sollar
* tercera persona singular (él, eyl, ell) de l'imperatiu de sollar
# sord
## Català

   * Pronúncia: /ˈsort/
   * Rimes: -oɾt
   * Etimologia: Del llatí surdus, segle XIII.

### Adjectiu

sord m. ‎(femení sorda, plural masculí sords, plural femení sordes)
* Privat del sentit de la oïda.
* Que no vol escoltar consells, peticions o preguntes.
* Silenciós, que no fa soroll o que té un so apagat i poc distintiu.
* (fonètica) Que s'articula sense vibració de les cordes vocals.
    La essa sorda.
* Que absorbeix les ones sonores.
* Dit d'aquell dolor persistent, que no és agut.

#### Antònims

* sonor

#### Compostos i expressions

* sord com una tàpia
* sordmut, sordmudesa

#### Derivats

* sordament
* sordejar
* sordera
* sordesa
* sordor

#### Traduccions

* Afrikaans: dowe $^{(af)}$
* Albanès: i shurdhër $^{(sq)}$
* Alemany: taub $^{(de)}$
* Anglès: deaf $^{(en)}$
* Àrab: أَصَمّ‎ $^{(ar)}$
* Armeni: խուլ $^{(hy)}$ ‎(khul)
* Àzeri: kar $^{(az)}$
* Basc: gor $^{(eu)}$
* Belarús: глухі́ $^{(be)}$ ‎(hlukhí)
* Bretó: bouzar $^{(br)}$
* Búlgar: глух $^{(bg)}$ ‎(glukh)
* Castellà: sordo $^{(es)}$ m.
* Cors: sordu $^{(co)}$
* Danès: døv $^{(da)}$
* Eslovac: hluchý $^{(sk)}$
* Eslovè: gluh $^{(sl)}$
* Esperanto: surda $^{(eo)}$
* Estonià: kurt $^{(et)}$
* Feroès: deyvur $^{(fo)}$
* Finès: kuuro $^{(fi)}$
* Francès: sourd $^{(fr)}$ m.
* Friülà: sord $^{(fur)}$, sort $^{(fur)}$
* Gallec: xordo $^{(gl)}$
* Gal·lès: byddar $^{(cy)}$
* Georgià: ყრუ $^{(ka)}$ ‎(kru)
* Grec: κωφός $^{(el)}$ ‎(kofós), κουφός $^{(el)}$ ‎(kufós)
* Grec antic: κωφός $^{(grc)}$ ‎(kōphós)
* Hebreu: חֵירֵשׁ‎ $^{(he)}$
* Hindi: बहरा $^{(hi)}$
* Hongarès: süket $^{(hu)}$
* Ídix: טויב‎ $^{(yi)}$
* Indonesi: tuli $^{(id)}$
* Irlandès: bodhar $^{(ga)}$
* Islandès: daufur $^{(is)}$
* Italià: sordo $^{(it)}$
* Kazakh: саңырау $^{(kk)}$ ‎(sañıraw/sanguirau)
* Kurd: kerr $^{(ku)}$
* Letó: kurls $^{(lv)}$
* Llatí: surdus $^{(la)}$
* Luxemburguès: daf $^{(lb)}$
* Maltès: trux $^{(mt)}$
* Maori: turi $^{(mi)}$
* Neerlandès: doof $^{(nl)}$, dove $^{(nl)}$
* Noruec: døv $^{(no)}$
* Occità: sord $^{(oc)}$
* Persa: کر $^{(fa)}$
* Polonès: głuchy $^{(pl)}$
* Portuguès: surdo $^{(pt)}$
* Romanès: surd $^{(ro)}$
* Rus: глухо́й $^{(ru)}$ ‎(glukhoi)
* Sànscrit: बधिर $^{(sa)}$
* Sard: suldu $^{(sc)}$, surdu $^{(sc)}$
* Serbocroat: глув $^{(sh)}$, gluv $^{(sh)}$
* Suec: döv $^{(sv)}$
* Tadjik: кар $^{(tg)}$
* Tagal: bingi $^{(tl)}$
* Tai: หูหนวก $^{(th)}$
* Telugu: చెవిటి $^{(te)}$
* Turc: sağır $^{(tr)}$
* Txec: hluchý $^{(cs)}$
* Ucraïnès: глухи́й $^{(uk)}$ ‎(hlukhí)
* Urdú: بہرا‎ $^{(ur)}$
* Vènet: sordo $^{(vec)}$
* Vietnamita: điếc $^{(vi)}$
* Volapük: surdik $^{(vo)}$
* Xinès: 聾 $^{(zh)}$ ‎(聋, lóng)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: dors $^{(alfagrama)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC