OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# kan
## Català

   * Pronúncia: /ˈkan/
   * Rimes: -an
   * Homòfons: can, cant
   * Etimologia: Del mongol хан ‎(khan, «dirigent, governant»»), o de la variant хөөн ‎(qāān), probablement a través del turc kan o del persa i àrab خان ‎(xân).

### Nom

kan m. ‎(plural kans)
* Títol emprat per les antigues tribus turcomongoles i pels estats descendents com ara el Primer Imperi Búlgar, equivalent a emperador, o governant suprem.

#### Variants

* khan (obsolet)
* can (català antic)

#### Traduccions

* Anglès: khan $^{(en)}$
* Castellà: kan $^{(es)}$
* Francès: khan $^{(fr)}$
* Italià: khan $^{(it)}$
* Romanès: han $^{(ro)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈkan/, meridional \ˈkaŋ\
       Americà: alt /ˈkan/, baix \ˈkaŋ\, austral /ˈkan/
   * Rimes: -an

### Nom

kan m. ‎(plural kanes)
* khan

#### Variants

* khan, can

## Romaní

   * Etimologia: Del sànscrit कर्ण ‎(karṇa).

### Nom

kan m. ‎(oblic kanes, plural kana)
* orella, oïda

#### Derivats

* kanalo ‎(«orellut»)
# karma
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈkar.mə/, occidental /ˈkaɾ.ma/
   * Rimes: -aɾma
   * Etimologia: Del sànscrit कर्मन् ‎(kárman, «acte»).

### Nom

karma m. ‎(plural karmes)
* Fruit dels actes acomplerts per cadascun dels éssers que determina un renaixement divers en l'escala dels éssers i la felicitat o la dissort en el futur.

#### Traduccions

* Anglès: karma $^{(en)}$
* Castellà: karma $^{(es)}$
* Francès: karma $^{(fr)}$, karman $^{(fr)}$
* Italià: karma $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: kar·ma (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DNV, GDLC, Optimot
# kart
## Català

   * Pronúncia: /ˈkart/
   * Rimes: -aɾt
   * Homòfon: card
   * Etimologia: De l'anglès kart.

### Nom

kart m. ‎(plural karts)
* Petit automòbil monoplaça sense sostre ni suspensions, pensat per a l'esbarjo o la competició, constituït principalment per un xassís lleuger, una carrosseria nul·la o molt reduïda, quatre petites rodes neumàtiques i un motor d'explosió monocilíndric.

#### Traduccions

* Anglès: go-cart $^{(en)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# khan
## Català

   * Pronúncia: /ˈkan/
   * Rimes: -an

### Nom

khan m. ‎(plural khans)
* Grafia obsoleta des del 2017 de kan.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC1, GDLC

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈkan/, meridional \ˈkaŋ\
       Americà: alt /ˈkan/, baix \ˈkaŋ\, austral /ˈkan/
   * Rimes: -an

### Nom

khan m. ‎(plural khanes)
* forma alternativa de kan
# kirsch
## Català

   * Pronúncia: /ˈkirʃ/
   * Etimologia: Del francès kirsch, abreviació de l'alemany Kirschwasser ‎(«aigua de cireres»).

### Nom

kirsch m. ‎(plural invariable)
* Licor que s'obté a partir de la destil·lació de la fermentació de les cireres.

#### Traduccions

* Alemany: Kirsch $^{(de)}$, Kirschwasser $^{(de)}$
* Anglès: kirsch $^{(en)}$
* Castellà: kirsch $^{(es)}$
* Francès: kirsch $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Heterograma de 6 lletres (chikrs)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /ˈkɪərʃ/
   * Etimologia: Del francès kirsch.

### Nom

kirsch ‎(normalment incomptable, plural kirsches)
* kirsch

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈkiɾt͡ʃ/
   * Rimes: -iɾtʃ
   * Etimologia: Del francès kirsch.

### Nom

kirsch m. ‎(plural invariable)
* kirsch

## Francès

   * Pronúncia: /kiʁʃ/
   * Etimologia: Abreviació de l'alemany Kirschwasser.

### Nom

kirsch m. ‎(plural kirschs)
* kirsch
# glockenspiel
## Català

   * Etimologia: Alemany Glockenspiel.

### Nom

glockenspiel m. ‎(plural glockenspiels)
* (germanisme) carilló

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* glockenspiel. Terminologia dels instruments musicals. Informació cedida per TERMCAT.

## Anglès

   * Pronúncia: /ˈɡlɒk.n̩ˌspiːl/

### Nom

glockenspiel ‎(plural glockenspiels)
* carilló

### Vegeu també

* glockenspiel. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ɡlo.ke(n)sˈpjel/, meridional \ɡlo.ke(ŋ)hˈpjel\
       Americà: alt /ɡlo.k(e)nsˈpjel/, baix \ɡlo.ke(ŋ)hˈpjel\, austral /ɡlo.ke(n)hˈpjel/
   * Rimes: -el

### Nom

glockenspiel m.
* carilló

#### Sinònims

* carillón

## Francès
### Nom

glockenspiel m. ‎(plural glockenspiels)
* carilló

#### Sinònims

* carillon

### Vegeu també

* glockenspiel. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# lats
## Català

   * Pronúncia: /ˈɫats/
   * Rimes: -ats
   * Etimologia: Del letó lats, de Latvija ‎(«Letònia»).

### Nom

lats m. ‎(plural invariable)
* Antiga unitat monetària de Letònia.

#### Relacionats

* LVL (codi)

#### Traduccions

* Anglès: lats $^{(en)}$
* Castellà: lats $^{(es)}$ m.
* Francès: lats $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: alts, salt, Salt, tals

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# lek
## Català

   * Pronúncia: /ˈɫɛk/
   * Rimes: -ɛk
   * Etimologia: De l'albanès lek, de Leka, hipocorístic habitual de Aleksandri, en referència a Alexandre el Gran.

### Nom

lek m. ‎(plural leks)
* Unitat monetària d’Albània.

#### Relacionats

* ALL (codi)

#### Traduccions

* Anglès: lek $^{(en)}$
* Castellà: lek $^{(es)}$ m.
* Francès: lek $^{(fr)}$ m.
* Polonès: lek $^{(pl)}$ m. anim.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Termcat

## Polonès

   * Pronúncia: /lεk/
   * Etimologia: Del protoeslau *lěkъ [1].
   * Etimologia: De l'albanès lek [2].

### Nom

lek m. inan.
* medicament

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | lek | leki |
| Genitiu | leku | leków |
| Datiu | lekowi | lekom |
| Acusatiu | lek | leki |
| Instrumental | lekiem | lekami |
| Locatiu | leku | lekach |
| Vocatiu | leku | leki |

#### Relacionats

* lekarz ‎(«metge»)

#### Sinònims

* lekarstwo
* medykament

### Nom

lek m. anim.
* lek (moneda d'Albània)

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | lek | leki |
| Genitiu | leka | leków |
| Datiu | lekowi | lekom |
| Acusatiu | leka | leki |
| Instrumental | lekiem | lekami |
| Locatiu | leku | lekach |
| Vocatiu | leku | leki |
# leny
## Català
### Nom

leny m. ‎(plural lenys)
* (arcaisme) Forma alternativa de lleny.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
# lev
## Català

   * Pronúncia: /ˈɫɛf/
   * Etimologia: Del búlgar лев ‎(lev), variant de лъв ‎(lǎv, «lleó»).

### Nom

lev m. ‎(plural levs)
* Unitat monetària de Bulgària.

#### Relacionats

* BGN (codi)

#### Traduccions

* Anglès: lev $^{(en)}$
* Castellà: lev $^{(es)}$ m.
* Francès: lev $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: vel $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GDLC, Termcat, ésAdir

## Català antic
### Verb

lev
* primera persona singular (io, yo, jo) del present d'indicatiu de levar
* primera persona singular (io, yo, jo) del present de subjuntiu de levar
* tercera persona singular (él, eyl, ell) del present de subjuntiu de levar
* tercera persona singular (él, eyl, ell) de l'imperatiu de levar
# llaç
## Català

   * Pronúncia: /ˈʎas/
   * Rimes: -as
   * Etimologia: Del llatí vulgar laciu, derivat del llatí clàssic laqueus, segle XIV.

### Nom

llaç m. ‎(plural llaços)
* Nus fet amb una cinta que deixa dues voltes separades de cada extrem de la cinta; sovint emprat com a decoració de vestits i cabells.
* Corda amb un nus corredís emprat com a parany.

#### Derivats

* llaça

#### Traduccions

* Alemany: Schleife $^{(de)}$ f.
* Anglès: loop $^{(en)}$, bow $^{(en)}$
* Asturià: llazu $^{(ast)}$
* Castellà: lazo $^{(es)}$
* Eslovac: uzol $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: banto $^{(eo)}$
* Francès: boucle $^{(fr)}$, nœud $^{(fr)}$ m.
* Italià: fiocco $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: LLAÇ $^{(csc)}$
* Polonès: kokarda $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: laço $^{(pt)}$ m.
* Rus: бант $^{(ru)}$ m. ‎(bant)
* Suec: rosett $^{(sv)}$ c.

### Verb

llaç
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de llaçar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# llard
## Català

   * Pronúncia: /ˈʎart/
   * Rimes: -aɾt
   * Etimologia: Del llatí lardum, segle XIV.

### Nom

llard m. ‎(plural llards)
* Greix fos de porc.

#### Sinònims

* sagí (valencià)
* saïm (balear)

#### Traduccions

* Alemany: Schmalz $^{(de)}$ n.
* Anglès: lard $^{(en)}$
* Àrab: شَحْم‎ $^{(ar)}$ m.
* Belarús: са́ла $^{(be)}$ n. ‎(sala)
* Bretó: bloneg $^{(br)}$ m.
* Búlgar: мас $^{(bg)}$ f. ‎(mas)
* Castellà: manteca $^{(es)}$, lardo $^{(es)}$
* Coreà: 라드 $^{(ko)}$ ‎(radeu)
* Francès: saindoux $^{(fr)}$
* Gallec: touciño $^{(gl)}$ m., pingo $^{(gl)}$ m., pingue $^{(gl)}$ m.
* Grec: λαρδί $^{(el)}$ n. ‎(lardí)
* Hongarès: szalonna $^{(hu)}$
* Irlandès: blonag $^{(ga)}$ f.
* Italià: strutto $^{(it)}$, lardo $^{(it)}$
* Japonès: 豚脂 $^{(ja)}$
* Letó: speķis $^{(lv)}$ m.
* Macedoni: маст $^{(mk)}$ f.
* Noruec: smult $^{(no)}$ n.
* Persa: پیهِ خوک‎ $^{(fa)}$
* Polonès: smalec $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: banha $^{(pt)}$ f.
* Romanès: untură $^{(ro)}$ f.
* Rus: са́ло $^{(ru)}$ n. ‎(salo)
* Sicilià: nzunza $^{(scn)}$ f., lardu $^{(scn)}$ m.
* Suec: ister $^{(sv)}$ n.
* Tagal: tunis $^{(tl)}$
* Tai: มันหมู $^{(th)}$
* Txec: sádlo $^{(cs)}$ n.
* Ucraïnès: са́ло $^{(uk)}$ n. ‎(salo)
* Vènet: lardo $^{(vec)}$ m.
* Xinès: 豬油 $^{(zh)}$ ‎(猪油, zhūyóu)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: lladr

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# green
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡɾin/
   * Rimes: -in

### Nom

green m.
* (golf, anglicisme) Cadascuna de les zones del recorregut d'un camp de golf cobertes de gespa arranada on hi ha un forat, especialment preparades per als putts.

#### Traduccions

* Anglès: green $^{(en)}$, putting green $^{(en)}$
* Castellà: green $^{(es)}$, putting green $^{(es)}$
* Francès: green $^{(fr)}$, putting green $^{(fr)}$, vert $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: gener, Gener, negre, regne

### Vegeu també

* green. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Anglès

   * Pronúncia: /ɡriːn/ àudio (RU) àudio (EUA)

### Adjectiu

green ‎(comparatiu greener, superlatiu greenest)
* verd

#### Compostos i expressions

* green molly, greenmolly

### Nom

green ‎(plural greens)
* verd
* (golf) green

#### Sinònims

* putting green

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈɡɾin/, meridional \ˈɡɾiŋ\
       Americà: alt /ˈɡɾin/, baix \ˈɡɾiŋ\, austral /ˈɡɾin/
   * Rimes: -in

### Nom

green m.
* (golf, anglicisme) green

#### Sinònims

* putting green

### Vegeu també

* green. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Francès

   * Pronúncia: /ˈɡʁin/

### Nom

green m. ‎(plural greens)
* (golf, anglicisme) green

#### Sinònims

* putting green
* vert

### Vegeu també

* green. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# llast
## Català

   * Pronúncia: /ˈʎast/
   * Rimes: -ast
   * Etimologia: Del francès antic last, modern lest, segle XX.

### Nom

llast m. ‎(plural llasts o llastos)
* Conjunt d'objectes o altre material pesant que es carrega en alguns vehicles, o en general en qualsevol màquina, per a guanyar estabilitat, especialment el que s'utilitza en embarcacions.
* En el cas dels submarins, altres embarcacions especials i algunes màquines, aigua que s'embarca de forma controlada per tal de manipular la fondària o la inclinació de la nau dins de l'aigua.
* Objectes pesants usats en globus tripulats que tenen per objectiu fer guanyar alçaria al globus quan són abandonats.
* Qualsevol cosa que empeny a una conducta més estable.
* Allò que alenteix o dificulta l'avanç d'alguna cosa.

#### Traduccions

* Castellà: lastre $^{(es)}$

### Verb

llast
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de llastar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: talls

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# llenç
## Català

   * Pronúncia: /ˈʎɛns/
   * Rimes: -ɛns
   * Etimologia: Del llatí linteum, segle XIII.

### Nom

llenç m. ‎(plural llenços)
* Teixit de lli, cànem o cotó cru, de dimensions grans; generalment emprada pel pintors com a base per fer un quadre.
* Extensió de la paret d'un edifici, especialment la part sense obertures (finestres i portes).

#### Sinònims

* tela
* pany

#### Traduccions

* Alemany: Leinwand $^{(de)}$ f.
* Anglès: canvas $^{(en)}$
* Armeni: կտավ $^{(hy)}$ ‎(ktav)
* Belarús: палатно́ $^{(be)}$ n. ‎(palatnó)
* Castellà: lienzo $^{(es)}$
* Coreà: 캔버스 $^{(ko)}$ ‎(kaenbeoseu)
* Danès: lærred $^{(da)}$ n.
* Eslovac: plátno $^{(sk)}$ n.
* Eslovè: platno $^{(sl)}$ n.
* Esperanto: kanvaso $^{(eo)}$
* Finès: kanvaasi $^{(fi)}$
* Francès: toile $^{(fr)}$
* Gallec: lenzo $^{(gl)}$ m., gondel $^{(gl)}$ m.
* Grec: καμβάς $^{(el)}$ m. ‎(kambàs), μουσαμάς $^{(el)}$ m. ‎(mussamàs)
* Hongarès: vászon $^{(hu)}$
* Italià: tela $^{(it)}$
* Japonès: 画布 $^{(ja)}$
* Macedoni: платно $^{(mk)}$ n.
* Neerlandès: canvas $^{(nl)}$ n., doek $^{(nl)}$ n.
* Noruec: lerret $^{(no)}$ n.
* Polonès: płótno $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: tela $^{(pt)}$ f.
* Romanès: pânză $^{(ro)}$ f.
* Rus: холст $^{(ru)}$ m. ‎(kholst), полотно́ $^{(ru)}$ n. ‎(polotnó)
* Serbocroat: платно $^{(sh)}$, platno $^{(sh)}$ n.
* Suec: segelduk $^{(sv)}$
* Tai: แคนวาส $^{(th)}$
* Txec: plátno $^{(cs)}$ n.
* Ucraïnès: полотно́ $^{(uk)}$ n. ‎(polotnò)
* Xinès: 畫布 $^{(zh)}$ ‎(画布, huàbù)

### Verb

llenç
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de llençar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# lleny
## Català

   * Pronúncia: /ˈʎeɲ/
   * Etimologia: Del llatí lignum ‎(«pal, fusta»).

### Nom

lleny m. ‎(plural llenys)
* Embarcació de vela i rem, semblant a la galiota.
* (antic) nau, embarcació

#### Variants

* leny (arcaic)

#### Traduccions

* Castellà: leño $^{(es)}$
* Llatí: lignum $^{(la)}$

### Verb

lleny
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de llenyar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Labernia y Esteller, Pere. Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana y llatina., Tom II, Barcelona, 1840.
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# llimbs
## Català

   * Pronúncia: /ˈʎims/
   * Rimes: -ims
   * Homòfon: llims
   * Etimologia: Del llatí limbus ‎(«lloc apartat a l'altre món»).

### Nom

llimbs m. ‎(plurale tantum)
* (usualment només en plural) En la religió catòlica, espai on es troben les ànimes dels justos esperant la redempció del gènere humà i on van les ànimes dels infants morts sense haver estat batejats.

#### Traduccions

* Anglès: limbo $^{(en)}$
* Castellà: limbo $^{(es)}$
* Francès: limbes $^{(fr)}$
* Italià: limbo $^{(it)}$
* Llatí: limbus $^{(la)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# llir
## Català

   * Pronúncia: /ˈʎir/
   * Rimes: -iɾ
   * Etimologia: Reducció de lliri.

### Nom

llir m. ‎(plural llirs)
* (antic, poètic) lliri
    «Serventa de la Verge, Blanca d’Espill / era conhort de pobres i pelegrins, / per tots anomenada la flor de llir.» (Manuel Milà i Fontanals)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# lloc
## Català

   * Pronúncia: /ˈʎɔk/
   * Rimes: -ɔk
   * Etimologia: Del llatí lŏcus, segle XII.

### Nom

lloc m. ‎(plural llocs)
* Indret, espai determinat.
* Emplaçament dins d'un àmbit.
    lloc de treball
* Posició concreta d'un objecte.

#### Sinònims

* buit, espai, zona
* classificació, posició
* col·locació, càrrec, feina, funció, ocupació, plaça, posició, tasca, treball
* condició, posició
* distinció, posició, prestigi, status
* indret, paratge, punt
* localitat, plaça, seient
* localització, posició, situació
* parcel·la, propietat, terreny

#### Compostos i expressions

* en lloc de : en comptes de, substituint a
* posar-se al lloc d'algú : imaginar ser ell per comprendre'l
* donar lloc: Ser causa d'un fet
* tenir lloc: Esdevenir un fet.

#### Traduccions

* Alemany: Platz $^{(de)}$ m., Ort $^{(de)}$ m., Stelle $^{(de)}$ f.
* Anglès: place $^{(en)}$
* Armeni: տեղ $^{(hy)}$ ‎(tekh)
* Asturià: llugar $^{(ast)}$, sitiu $^{(ast)}$
* Búlgar: мя́сто $^{(bg)}$ n. ‎(miasto)
* Castellà: lugar $^{(es)}$, sitio $^{(es)}$
* Danès: sted $^{(da)}$ n.
* Eslovac: miesto $^{(sk)}$ n.
* Eslovè: kraj $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: loko $^{(eo)}$
* Estonià: paik $^{(et)}$
* Feroès: staður $^{(fo)}$ m.
* Finès: paikka $^{(fi)}$
* Francès: place $^{(fr)}$, lieu $^{(fr)}$, endroit $^{(fr)}$
* Friülà: lûc $^{(fur)}$
* Gallec: lugar $^{(gl)}$ m.
* Grec: τόπος $^{(el)}$ m. ‎(topos)
* Grec antic: τόπος $^{(grc)}$ m. ‎(tópos)
* Hebreu: מָקוֹם $^{(he)}$ m.
* Italià: luogo $^{(it)}$ m.
* Japonès: 場所 $^{(ja)}$
* Llatí: locus $^{(la)}$ m.
* Maltès: lok $^{(mt)}$ m.
* Neerlandès: plaats $^{(nl)}$ f.
* Noruec: sted $^{(no)}$ n.
* Occità: luòc $^{(oc)}$ m., luec $^{(oc)}$ m.
* Polonès: miejsce $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: lugar $^{(pt)}$ m.
* Quítxua: kuska $^{(qu)}$
* Retoromànic: lieu $^{(rm)}$ m., liug $^{(rm)}$ m.
* Romanès: loc $^{(ro)}$
* Rus: ме́сто $^{(ru)}$ n. ‎(mesto)
* Sard: logu $^{(sc)}$, locu $^{(sc)}$
* Serbocroat: место $^{(sh)}$, mesto $^{(sh)}$
* Sicilià: locu $^{(scn)}$ m.
* Suahili: pahali $^{(sw)}$
* Suec: plats $^{(sv)}$ c.
* Txec: místo $^{(cs)}$ n.
* Vènet: łógo $^{(vec)}$
* Xinès: 地方 $^{(zh)}$ ‎(dìfāng)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: coll $^{(revers)}$, Coll $^{(revers)}$, cóll

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# llom
## Català

   * Pronúncia: /ˈʎom/
   * Rimes: -om
   * Etimologia: Del llatí lumbus, segle XV.

### Nom

llom m. ‎(plural lloms)
* Zona de l’esquena dels animals a banda i banda de la columna vertebral.
* Peça de carn procedent de la zona de l'esquena situada entre les costelles i les cuixes.
* Part superior i convexa d’una cosa; esquena.
* Part d'un llibre on s'uneixen els fulls.

#### Sinònims

* (zona de l'esquena) ronyonada
* (peça de carn) llomello

#### Compostos i expressions

* trencar-se el llom: treballar molt, esforçar-se

#### Traduccions

* Alemany: Rippenstük $^{(de)}$
* Anglès: loin $^{(en)}$
* Castellà: lomo $^{(es)}$
* Francès: filet $^{(fr)}$
* Italià: lombata $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: moll $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# llop
## Català

   * Pronúncia: /ˈʎop/
   * Rimes: -op
   * Etimologia: Del llatí lupus, segle XIV.

### Nom

llop m. ‎(plural llops, femení lloba)
* Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus), salvatge, gregari, i molt semblant amb el gos amb el qual està fortament emparentat.
* (peixos) baila
* (peixos) llobarro

#### Compostos i expressions

* llop amb pell d'ovella = Persona perillosa que sembla tot el contrari.
* llop de mar
* llop marí
* llop marsupial
* llops amb llops no es mosseguen
* menjar com un llop
* raïm de llop
* tenir una fam de llop

#### Traduccions

* Afrikaans: wolf $^{(af)}$
* Albanès: ulk $^{(sq)}$, ujk $^{(sq)}$
* Alemany: Wolf $^{(de)}$ m.
* Anglès: wolf $^{(en)}$
* Àrab: ذِئْب‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: գայլ $^{(hy)}$ ‎(gail)
* Asturià: llobu $^{(ast)}$ m.
* Basc: otso $^{(eu)}$ m.
* Belarús: воўк $^{(be)}$ m. ‎(vouk)
* Bretó: bleiz $^{(br)}$ m.
* Búlgar: вълк $^{(bg)}$ m. ‎(valk)
* Castellà: lobo $^{(es)}$ m.
* Coreà: 늑대 $^{(ko)}$ ‎(neukdae)
* Còrnic: bleydh $^{(kw)}$
* Cors: lupu $^{(co)}$ m.
* Danès: ulv $^{(da)}$ c.
* Eslovac: vlk $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: volk $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: lupo $^{(eo)}$
* Estonià: susi $^{(et)}$, hunt $^{(et)}$
* Feroès: úlvur $^{(fo)}$ m.
* Finès: susi $^{(fi)}$, hukka $^{(fi)}$
* Francès: loup $^{(fr)}$ m.
* Friülà: lôf $^{(fur)}$
* Gallec: lobo $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: blaidd $^{(cy)}$ m.
* Grec: λύκος $^{(el)}$ m. ‎(likos)
* Grec antic: λύκος $^{(grc)}$ m. ‎(lýkos)
* Groenlandès: amaroq $^{(kl)}$
* Gujarati: ભેડીયો $^{(gu)}$
* Hebreu: זְאֵב‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: भेड़िया $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: farkas $^{(hu)}$
* Ídix: וואָלף‎ $^{(yi)}$ m.
* Ido: volfo $^{(io)}$
* Indonesi: serigala $^{(id)}$
* Irlandès: faolchú $^{(ga)}$ m.
* Islandès: úlfur $^{(is)}$ m.
* Italià: lupo $^{(it)}$ m.
* Japonès: 狼 $^{(ja)}$
* Javanès: mbaung $^{(jv)}$
* Kazakh: бөрі $^{(kk)}$ ‎(böri/bori)
* Khmer: ចចក $^{(km)}$
* Kurd: gur $^{(ku)}$
* Letó: vilks $^{(lv)}$ m.
* Llatí: lupus $^{(la)}$ m.
* Luxemburguès: Wollef $^{(lb)}$ m.
* Macedoni: волк $^{(mk)}$ m.
* Maltès: dib $^{(mt)}$ m.
* Mongol: чоно $^{(mn)}$
* Neerlandès: wolf $^{(nl)}$ m.
* Noruec: ulv $^{(no)}$ m.
* Occità: lop $^{(oc)}$ m.
* Osseta: бирӕгъ $^{(os)}$
* Panjabi: ਬਘਿਆੜ $^{(pa)}$
* Polonès: wilk $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: lobo $^{(pt)}$ m.
* Retoromànic: luf $^{(rm)}$ m., louf $^{(rm)}$ m.
* Romanès: lup $^{(ro)}$ m.
* Rus: волк $^{(ru)}$ m. ‎(volk)
* Sami septentrional: gumpe $^{(se)}$
* Sànscrit: वृक $^{(sa)}$ m.
* Serbocroat: вук $^{(sh)}$, vuk $^{(sh)}$ m.
* Sicilià: lupu $^{(scn)}$ m.
* Suahili: mbwa mwitu $^{(sw)}$
* Suec: varg $^{(sv)}$
* Tadjik: гург $^{(tg)}$
* Tagal: lobo $^{(tl)}$
* Tai: หมาป่า $^{(th)}$
* Tàtar: бүре $^{(tt)}$
* Telugu: తోడేలు $^{(te)}$
* Turc: kurt $^{(tr)}$, böri $^{(tr)}$
* Txec: vlk $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: вовк $^{(uk)}$ m. ‎(vovk)
* Urdú: بھیڑیا‎ $^{(ur)}$ m.
* Uzbek: bo'ri $^{(uz)}$
* Való: leu $^{(wa)}$ m.
* Vènet: lóvo $^{(vec)}$ m.
* Vietnamita: sói $^{(vi)}$
* Volapük: lup $^{(vo)}$
* Xinès: 狼 $^{(zh)}$ ‎(láng)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: poll $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# lluç
## Català

   * Pronúncia: /ˈʎus/
   * Rimes: -us
   * Etimologia: Del llatí lūcius, segle XIV. Doblet del cultisme luci.

### Nom

lluç m. ‎(plural lluços)
* Peix de la família dels merlúccids, de color gris amb tons argentats, boca grossa, dents d’agulla i de carn apreciada (Merluccius merluccius)
* Persona no espavilada.

#### Sinònims

* (Merluccius merluccius) lluç de l'art, lluç de mar, lluç de palangre, lluç de palangre, llucet, llucetó, llucetó, pescada, pigota
** (arcaismes, localismes) lluçet, llus, llusset, llussos, lluz, merluça, merlusa

#### Derivats

* lluça f., llucet

#### Compostos i expressions

* lluç de mar
* lluç de riu

#### Traduccions

* Anglès: European hake $^{(en)}$, hake $^{(en)}$
* Asturià: merluza $^{(ast)}$, pescada $^{(ast)}$
* Basc: legatz $^{(eu)}$
* Búlgar: хек $^{(bg)}$ m. ‎(khek)
* Castellà: merluza $^{(es)}$, merluza europea $^{(es)}$, pescadilla $^{(es)}$
* Danès: kulmule $^{(da)}$ c.
* Francès: merlu blanc $^{(fr)}$, merlu commun $^{(fr)}$, merlu d'Europe $^{(fr)}$
* Friülà: merluc $^{(fur)}$ m.
* Gallec: pescada $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: cegddu $^{(cy)}$ m. f.
* Irlandès: colmóir $^{(ga)}$ m.
* Italià: nasello $^{(it)}$ m.
* Neerlandès: heek $^{(nl)}$
* Noruec: lysing $^{(no)}$ m.
* Occità: merluç $^{(oc)}$, merlan $^{(oc)}$
* Polonès: morszczuk $^{(pl)}$ m.
* Romanès: merluciu $^{(ro)}$ m.
* Rus: хек $^{(ru)}$ m. ‎(khek)
* Tagal: merlusa $^{(tl)}$
* Francès: andouille $^{(fr)}$
* Occità: nèci $^{(oc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* lluç. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# lluz
## Català
### Nom

lluz m. ‎(plural lluzos)
* (arcaisme) Forma alternativa de lluç.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* lluz. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.