OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# motivación funcional
## Castellà
### Nom

motivación funcional f. ‎(plural motivaciones funcionales)
* motivació funcional

#### Sinònims

* motivación instrumental

### Vegeu també

* motivación funcional. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# motivación instrumental
## Castellà
### Nom

motivación instrumental f. ‎(plural motivaciones instrumentales)
* motivació funcional

#### Sinònims

* motivación funcional

### Vegeu també

* motivación instrumental. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# motivación integradora
## Castellà
### Nom

motivación integradora f. ‎(plural motivaciones integradoras)
* motivació integrativa

#### Sinònims

* motivación integrativa

### Vegeu també

* motivación integradora. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# motivación integrativa
## Castellà
### Nom

motivación integrativa f. ‎(plural motivaciones integrativas)
* motivació integrativa

#### Sinònims

* motivación integradora

### Vegeu també

* motivación integrativa. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# motivación intrínseca
## Castellà
### Nom

motivación intrínseca f. ‎(plural motivaciones intrínsecas)
* motivació intrínseca

### Vegeu també

* motivación intrínseca. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# modelitzaria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mu.ðə.ɫi.d͡zəˈɾi.ə/ balear /mo.ðə.ɫi.d͡zəˈɾi.ə/, /mu.ðə.ɫi.d͡zəˈɾi.ə/ Occidental: nord-occidental /mo.ðe.ɫi.d͡zaˈɾi.a/, valencià /mo.ðe.ɫi.zaˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

modelitzaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de modelitzar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de modelitzar.
# modelitzar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mu.ðə.ɫiˈd͡za/ balear /mo.ðə.ɫiˈd͡za/, /mu.ðə.ɫiˈd͡za/ Occidental: nord-occidental /mo.ðe.ɫiˈd͡za/ valencià /mo.ðe.ɫiˈzaɾ/, /mo.ðe.ɫiˈza/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: modelitzà
   * Etimologia: De model i el sufix -itzar.

### Verb

modelitzar trans.
* Elaborar un model adequat d’un concepte.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: modelitzo, modelitza, modelitzem

#### Traduccions

* Anglès: model $^{(en)}$
* Castellà: modelizar $^{(es)}$
* Francès: modéliser $^{(fr)}$
* Italià: modellare $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: mo·de·lit·zar (4)
* Heterograma de 10 lletres (adeilmortz)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# modelitzaran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mu.ðə.ɫi.d͡zəˈɾan/ balear /mo.ðə.ɫi.d͡zəˈɾan/, /mu.ðə.ɫi.d͡zəˈɾan/ Occidental: nord-occidental /mo.ðe.ɫi.d͡zaˈɾan/, valencià /mo.ðe.ɫi.zaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

modelitzaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de modelitzar.
# modelitzaren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mu.ðə.ɫiˈd͡za.ɾən/ balear /mo.ðə.ɫiˈd͡za.ɾən/, /mu.ðə.ɫiˈd͡za.ɾən/ Occidental: nord-occidental /mo.ðe.ɫiˈd͡za.ɾen/, valencià /mo.ðe.ɫiˈza.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

modelitzaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de modelitzar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb modelitzar.
# modelitzares
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mu.ðə.ɫiˈd͡za.ɾəs/ balear /mo.ðə.ɫiˈd͡za.ɾəs/, /mu.ðə.ɫiˈd͡za.ɾəs/ Occidental: nord-occidental /mo.ðe.ɫiˈd͡za.ɾes/, valencià /mo.ðe.ɫiˈza.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

modelitzares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de modelitzar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb modelitzar.
# modelitzara
## Català
### Verb

modelitzara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb modelitzar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb modelitzar.
# modelitzareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mu.ðə.ɫi.d͡zəˈɾɛw/ balear /mo.ðə.ɫi.d͡zəˈɾəw/, /mu.ðə.ɫi.d͡zəˈɾɛw/ Occidental: nord-occidental /mo.ðe.ɫi.d͡zaˈɾew/, valencià /mo.ðe.ɫi.zaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

modelitzareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de modelitzar.
# modelitzam
## Català
### Verb

modelitzam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de modelitzar.
# motja
## Català
### Verb

motja
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de motjar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb motjar.
# motivésseu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mu.tiˈβe.səw/ balear /mo.tiˈve.səw/, /mu.tiˈve.səw/ Occidental: nord-occidental /mo.tiˈβe.sew/ valencià /mo.tiˈve.sew/, /mo.tiˈβe.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

motivésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb motivar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mo·ti·vés·seu (4)
* Anagrama: vomitésseu
# munesquis
## Català
### Verb

munesquis
* (balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb munir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mu·nes·quis (3)
* Anagrames: munisques, sumesquin, sumisquen
# munesc
## Català
### Verb

munesc
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de munir.
# muneribus
## Llatí

   * Pronúncia: /muːˈnɛ.rɪ.bʊs/

### Nom

mūneribus
* datiu plural de mūnus
* ablatiu plural de mūnus
# munerum
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈmuː.nɛ.rʊm/

### Nom

mūnerum
* genitiu plural de mūnus
# muneres
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈmuː.nɛ.reːs/

### Nom

mūnerēs
* nominatiu plural de mūnus
* vocatiu plural de mūnus
* acusatiu plural de mūnus
# muneri
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈmuː.nɛ.riː/

### Nom

mūnerī
* datiu singular de mūnus
# muneris
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈmuː.nɛ.rɪs/

### Nom

mūneris
* genitiu singular de mūnus
# museu
## Català

   * Pronúncia: oriental /muˈzɛw/, occidental /muˈzew/
   * Rimes: -ɛw
   * Etimologia: Del llatí mūsēum, segle XIX, del grec antic Μουσεῖον ‎(Mouseîon, «santuari de les muses»).

### Nom

museu m. ‎(plural museus)
* Edifici o institució dedicada a l'adquisició, conservació, estudi, exhibició i interpretació educativa d'objectes amb valor científic, històric, cultural o artístic.
* A l'edat mitjana, funcionari encarregat de gestionar els comestibles destinats a la reialesa.

#### Derivats

* museístic

#### Traduccions

* Afrikaans: museum $^{(af)}$
* Alemany: Museum $^{(de)}$ n.
* Anglès: museum $^{(en)}$
* Àrab: مَتْحَف‎ $^{(ar)}$ m.
* Búlgar: музе́й $^{(bg)}$ m. ‎(muzei)
* Castellà: museo $^{(es)}$
* Coreà: 박물관 $^{(ko)}$ ‎(bangmulgwan)
* Danès: museum $^{(da)}$ n.
* Eslovac: múzeum $^{(sk)}$ n.
* Esperanto: muzeo $^{(eo)}$
* Estonià: muuseum $^{(et)}$
* Finès: museo $^{(fi)}$
* Francès: musée $^{(fr)}$
* Gallec: museo $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: amgueddfa $^{(cy)}$ f.
* Georgià: მუზეუმი $^{(ka)}$ ‎(múzeumi)
* Grec: μουσείο $^{(el)}$ n. ‎(mussio)
* Hebreu: מוּזֵיאוֹן‎ $^{(he)}$ m.
* Hongarès: múzeum $^{(hu)}$
* Indonesi: museum $^{(id)}$
* Italià: museo $^{(it)}$
* Japonès: 博物館 $^{(ja)}$
* Llatí: museum $^{(la)}$ n.
* Llengua de signes catalana: MUSEU $^{(csc)}$
* Luxemburguès: Musée $^{(lb)}$
* Neerlandès: museum $^{(nl)}$ n.
* Noruec: museum $^{(no)}$
* Occità: musèu $^{(oc)}$ m.
* Polonès: muzeum $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: museu $^{(pt)}$ m.
* Romanès: muzeu $^{(ro)}$ n.
* Rus: музе́й $^{(ru)}$ m. ‎(muzei)
* Serbocroat: музеј $^{(sh)}$, muzej $^{(sh)}$
* Sicilià: museu $^{(scn)}$ m.
* Suec: museum $^{(sv)}$ n.
* Tai: พิพิธภัณฑ์ $^{(th)}$
* Tàtar: музей $^{(tt)}$
* Txec: muzeum $^{(cs)}$ n.
* Vènet: muxèo $^{(vec)}$
* Xinès: 博物館 $^{(zh)}$ ‎(博物馆, bówùguǎn)

### Verb

museu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de musar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb musar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb musar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mu·seu (2)
* Anagrama: sumeu

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Portuguès
### Nom

museu m. ‎(plural museus)
* museu
# museísticas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /mu.seˈis.ti.kas/, meridional /mu.seˈih.ti.kah/
       Americà: alt /mu.seˈis.ti.k(a)s/, baix /mu.seˈih.ti.kah/, austral /mu.seˈih.ti.kas/
   * Rimes: -istikas

### Adjectiu

museísticas f. pl.
* forma plural de museística

### Miscel·lània

* Síl·labes: mu·se·ís·ti·cas (5)
# museum
## Anglès
### Nom

museum ‎(plural museums o musea)
* Museu.
# museums
## Anglès
### Nom

museums
* forma plural de museum
# museus escolars
## Català
### Nom

museus escolars m. pl.
* Forma plural de museu escolar.
# museístic
## Català

   * Pronúncia: oriental /mu.zəˈis.tik/, occidental /mu.zeˈis.tik/
   * Rimes: -istik
   * Etimologia: De museu i el sufix -ístic, segle XX.

### Adjectiu

museístic m. ‎(femení museística, plural masculí museístics, plural femení museístiques)
* Corresponent o pertanyent als museus.
    «[...] ha segat la vida de les institucions museístiques. Els museus han estat tancats durant molts mesos.» (Abdon Vilà, Martí Rossell, «Entrevista a Maite Ocaña», L'Universitari, Universitat Pompeu Fabra, feb. 2022)

#### Traduccions

* Anglès: museum $^{(en)}$ (atributiu)
* Castellà: museístico $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: mu·se·ís·tic (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# museu escolar
## Català
### Nom

museu escolar m. ‎(plural museus escolars)
* Lloc que conté una col·lecció d'objectes i de documents diversos exposats de manera temporal o permanent que poden servir de mitjà d'ensenyament o de treball pràctic.

#### Traduccions

* Anglès: school museum $^{(en)}$
* Castellà: museo escolar $^{(es)}$
* Francès: musée scolaire $^{(fr)}$

### Vegeu també

* museu escolar. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# museística
## Català

   * Pronúncia: oriental /mu.zəˈis.ti.kə/, occidental /mu.zeˈis.ti.ka/
   * Rimes: -istika

### Adjectiu

museística f. ‎(plural museístiques)
* Forma femenina de museístic.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mu·se·ís·ti·ca (5)
* Anagrama: acuitéssim

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /mu.seˈis.ti.ka/, meridional /mu.seˈih.ti.ka/
       Americà: alt /mu.seˈis.t(i).ka/, baix /mu.seˈih.ti.ka/
   * Rimes: -istika

### Adjectiu

museística f. ‎(plural museísticas)
* forma femenina de museístico

### Miscel·lània

* Síl·labes: mu·se·ís·ti·ca (5)
# murriegesses
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /mu.ri.əˈʒe.səs/ Occidental: nord-occidental /mu.ri.eˈʒe.ses/, valencià /mu.ri.eˈd͡ʒe.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

murriegesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb murriejar.
# murriegessin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /mu.ri.əˈʒe.sin/ Occidental: nord-occidental /mu.ri.eˈʒe.sin/, valencià /mu.ri.eˈd͡ʒe.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

murriegessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb murriejar.
# murriegin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mu.riˈɛ.ʒin/ balear /mu.riˈə.ʒin/, /mu.riˈɛ.ʒin/ Occidental: nord-occidental /mu.riˈe.ʒin/, valencià /mu.riˈe.d͡ʒin/
   * Rimes: -ɛʒin

### Verb

murriegin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb murriejar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb murriejar.
# murriegessen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /mu.ri.əˈʒe.sən/ Occidental: nord-occidental /mu.ri.eˈʒe.sen/, valencià /mu.ri.eˈd͡ʒe.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

murriegessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb murriejar.
# murriegessis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /mu.ri.əˈʒe.sis/ Occidental: nord-occidental /mu.ri.eˈʒe.sis/, valencià /mu.ri.eˈd͡ʒe.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

murriegessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb murriejar.
# murriegeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mu.ri.əˈʒɛw/ balear /mu.ri.əˈʒəw/, /mu.ri.əˈʒɛw/ Occidental: nord-occidental /mu.ri.eˈʒew/, valencià /mu.ri.eˈd͡ʒew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

murriegeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de murriejar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb murriejar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb murriejar.
# murriegen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mu.riˈɛ.ʒən/ balear /mu.riˈə.ʒən/, /mu.riˈɛ.ʒən/ Occidental: nord-occidental /mu.riˈe.ʒen/, valencià /mu.riˈe.d͡ʒen/
   * Rimes: -ɛʒen

### Verb

murriegen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de murriejar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb murriejar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb murriejar.
# murrieges
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mu.riˈɛ.ʒəs/ balear /mu.riˈə.ʒəs/, /mu.riˈɛ.ʒəs/ Occidental: nord-occidental /mu.riˈe.ʒes/, valencià /mu.riˈe.d͡ʒes/
   * Rimes: -ɛʒes

### Verb

murrieges
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de murriejar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb murriejar.
# movilidad de estudiantes
## Castellà
### Nom

movilidad de estudiantes f. ‎(plural movilidades de estudiantes)
* mobilitat d'estudiants

### Vegeu també

* movilidad de estudiantes. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# movessen
## Català
### Verb

movessen
* (col·loquial central) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb moure.
# movesses
## Català
### Verb

movesses
* (col·loquial central) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb moure.
# movi
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈmoː.wiː/

### Verb

mōvī
* primera persona singular del pretèrit perfet d'indicatiu actiu de moveō
# moveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /muˈβɛw/ balear /moˈvəw/, /muˈvɛw/ Occidental: nord-occidental /moˈβew/ valencià /moˈvew/, /moˈβew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

moveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de moure.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb moure.
# movia
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /muˈβi.ə/ balear /moˈvi.ə/, /muˈvi.ə/ Occidental: nord-occidental /moˈβi.a/ valencià /moˈvi.a/, /moˈβi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

movia
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de moure.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de moure.
# movilidad
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \mo.βi.liˈðað\, meridional \mo.βi.liˈða(ð)\
       Americà: alt /mo.bi.liˈdad/, baix \mo.βi.liˈðað\, austral \mo.βi.liˈðad\
   * Rimes: -ad

### Nom

movilidad f. ‎(plural movilidades)
* mobilitat

### Miscel·lània

* Síl·labes: mo·vi·li·dad (4)

### Vegeu també

* movilidad. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# movilidad del profesorado
## Castellà
### Nom

movilidad del profesorado f. ‎(plural movilidades del profesorado)
* mobilitat del professorat

### Vegeu també

* movilidad del profesorado. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# mollando
## Italià
### Verb

mollando
* gerundi de mollare
# molla del furari
## Català
### Nom

molla del furari f. ‎(plural molles del furari)
* Forma alternativa de molla de forària.

### Vegeu també

* molla del furari. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# mollante
## Italià
### Verb

mollante
* participi present de mollare
# mollare
## Italià

   * Pronúncia: /molˈlaː.re/
   * Etimologia: De mollo ‎(«fluix»), és a dir «afluixar la mà».

### Verb

mollare
* amollar
* (col·loquial) remullar

#### Sinònims

* (remullar) bagnare

### Miscel·lània

* Síl·labes: mol·là·re (3)
# mollammo
## Italià
### Verb

mollammo
* primera persona plural (noi) del passat de mollare
# mollano
## Italià
### Verb

mollano
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del present d'indicatiu de mollare
# molla de forària
## Català
### Nom

molla de forària f. ‎(plural molles de forària)
* mòllera roquera

### Vegeu també

* molla de forària. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# molla de roca
## Català
### Nom

molla de roca f. ‎(plural molles de roca)
* mòllera pigada

### Vegeu també

* molla de roca. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# mollai
## Italià
### Verb

mollai
* primera persona singular (io) del passat de mollare
# mollareta
## Català
### Nom

mollareta f. ‎(plural mollaretes)
* (arcaisme) Forma alternativa de mollereta.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mo·lla·re·ta (4)
* Anagrames: amartello, amortalle

### Vegeu també

* mollareta. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# natja
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈna.d͡ʒə/, occidental /ˈna.d͡ʒa/
   * Rimes: -adʒa
   * Etimologia: Del llatí natĭca, derivat de natis, segle XIV

### Nom

natja f. ‎(plural natges)
* Cadascuna de les parts carnoses a la part superior de les cuixes.

#### Sinònims

* anca

#### Traduccions

* Anglès: buttock $^{(en)}$, rump $^{(en)}$
* Castellà: nalga $^{(es)}$
* Francès: fesses $^{(fr)}$
* Italià: natiche $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: CUL $^{(csc)}$

### Verb

natja
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de natjar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb natjar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: nat·ja (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# natjaran
## Català

   * Pronúncia: oriental /nə.d͡ʒəˈɾan/, occidental /na.d͡ʒaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

natjaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de natjar.
# natjares
## Català

   * Pronúncia: oriental /nəˈd͡ʒa.ɾəs/, occidental /naˈd͡ʒa.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

natjares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de natjar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: nat·ja·res (3)
* Anagrames: ranejats, santejar
# natjar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /nəˈd͡ʒa/ Occidental: nord-occidental /naˈd͡ʒa/ valencià /naˈd͡ʒaɾ/, /naˈd͡ʒa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: natjà
   * Etimologia: De natja, segle XIX.

### Verb

natjar trans.
* (central) Pegar a les natges, donar natjades.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: natjo, natja, natgem

#### Sinònims

* surrejar

### Miscel·lània

* Síl·labes: nat·jar (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# natjaren
## Català

   * Pronúncia: oriental /nəˈd͡ʒa.ɾən/, occidental /naˈd͡ʒa.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

natjaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de natjar.

### Miscel·lània

* Anagrama: ranejant
# mécanisme de défense
## Francès
### Nom

mécanisme de défense m. ‎(plural mécanismes de défense)
* mecanisme de defensa

### Vegeu també

* mécanisme de défense. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# méchantes
## Francès
### Adjectiu

méchantes f. pl.
* forma plural de méchante
# méchants
## Francès
### Adjectiu

méchants m. pl.
* forma plural de méchant
# méchante
## Francès
### Adjectiu

méchante f. ‎(plural méchantes)
* forma femenina de méchant
# médecine
## Francès

   * Pronúncia: /med.sin/ àudio
   * Etimologia: Del llatí medicina.

### Nom

médecine f. ‎(plural médecines)
* medicina
    Cet homme est un étudiant de médecine.Aquest home és un estudiant de medicina.
* medecina, medicament
    «Pour que l'apothicaire du roi fût heureux, il lui faudrait que le roi eût un estomac et délicat et fort, qu'il eût en même temps besoin de beaucoup de médecines, et qu'en même temps il pût en bien supporter l'effet …» (Amans-Alexis Monteil, Histoire des Français des divers états, volum II, ed. Raspoer & Cie, 1843, p. 127)Perquè l'apotecari del rei fos feliç, calia que el rei tingués un estómac delicat però fort, que fos alhora desitjós de moltes medecines i que en pogués suportar l'efecte...
* (obsolet) metgessa
    «Il faut dire cette femme est poète, est philosophe, est médecin, est auteur, est peintre ; et non poétesse, philosophesse, médecine, autrice, peintresse, etc.» (Nicolas Andry de Boisregard, Mme le Président: l’Académie persiste, 1689)Cal a dir que aquesta dona és poeta, filòsof, metge, autor, pintor, i no poetessa, filòsofa, metgessa, autora, pintora, etc.
    «La langue française a subi trois vagues importantes de masculinisation : une aux XIIIe-XIVe siècles, une au XVIIe siècle, et une dernière entre la fin du XIXe siècle et la moitié du suivant. C’est durant les deux dernières vagues que nombre de termes féminins couramment utilisés ont été condamnés (autrice, médecine, professeuse…), pour signaler aux femmes que ces activités étaient réservées aux hommes.» (Pascal Gygax, Pascal Wagner-Egger, «Elevons le débat sur le langage inclusif !», publicat en Le Temps, 17 de juny del 2019)La llengua francesa s'ha sotmès a tres onades imortants de masculinització: una als segles XIII-XIV, una al segle XVII i una darrera entre finals del segle XIX i la meitat del següent. És durant les dues darreres que el nombre de termes femenins comunament utilitzats han estat condemnats (autora, metgessa, professora...) per indicar a les dones que aquestes activitats estaves reservades als homes.

#### Sinònims

* [2] remède
* [3] doctoresse

### Notes

Actualment es fa servir médecin per tots dos gèneres. Pot anar acompanyat d'un determinant o d’un complement per a precisar el gènere: la médicin, femme-médicin.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en francès
* Per a més informació vegeu l'entrada al Dictionnaire Larousse Français sobre médecine
# mécanisations
## Francès

   * Pronúncia: /me.ka.ni.zaˈsjɔ̃/

### Nom

mécanisations f. pl.
* forma plural de mécanisation
# mécanismes de défense
## Francès
### Nom

mécanismes de défense m. pl.
* forma plural de mécanisme de défense
# médecin
## Francès

   * Pronúncia: /medˈsɛ̃/
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

médecin m. f. ‎(plural médecins)
* metge

#### Relacionats

* médecine

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Dictionnaire Larousse Français sobre médecin
# médecines
## Francès

   * Pronúncia: /mɛdˈsin/

### Nom

médecines f. pl.
* forma plural de médecine
# murgonaran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mur.ɡu.nəˈɾan/ balear /muɾ.ɣo.nəˈɾan/, /mur.ɣu.nəˈɾan/ Occidental: /muɾ.ɣo.naˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

murgonaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de murgonar.
# murgonarien
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mur.ɡu.nəˈɾi.ən/ balear /muɾ.ɣo.nəˈɾi.ən/, /mur.ɣu.nəˈɾi.ən/ Occidental: /muɾ.ɣo.naˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

murgonarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de murgonar.
# murgonaries
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mur.ɡu.nəˈɾi.əs/ balear /muɾ.ɣo.nəˈɾi.əs/, /mur.ɣu.nəˈɾi.əs/ Occidental: /muɾ.ɣo.naˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

murgonaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de murgonar.
# murgonaren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mur.ɡuˈna.ɾən/ balear /muɾ.ɣoˈna.ɾən/, /mur.ɣuˈna.ɾən/ Occidental: /muɾ.ɣoˈna.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

murgonaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de murgonar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb murgonar.
# murgonariva
## Català
### Verb

murgonariva
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) del condicional de murgonar.
* (alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de murgonar.
# murgonareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mur.ɡu.nəˈɾɛw/ balear /muɾ.ɣo.nəˈɾəw/, /mur.ɣu.nəˈɾɛw/ Occidental: /muɾ.ɣo.naˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

murgonareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de murgonar.