OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# mordeo
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈmɔr.dɛ.oː/
   * Etimologia: Del protoindoeuropeu *mer- ‎(«fregar, entrexocar»).

### Verb

mordeō ‎(1a present$^?$), mordēs ‎(2a present), mordēre ‎(infinitiu), momordī ‎(perfet), morsum ‎(supí)
* mossegar, jo mossego
    «cannes mordere possunt» (Ciceró, Pro Roscio Amerino, 20,57)Els gossos poden mossegar.
* pessigar, penetrar
    «mordebat fibula vestem» (Ovidi, Metamorfosis, 8.318)El fermall pessigava la roba
* colpir, inquietar, afectar, commoure
    «valde me momorderunt epistolae tuae de Attica nostra» (Ciceró, Epistulae Ad Atticum, XIII, 12.1)Les teves cartes, que parlen de la nostra estimada Àtica, m'han colpit.
* penetrar, aclaparar, amordir, punyir
    «matutina parum cautos jam frigora mordent» (Horaci, Saturae, 2)Els freds del matí ja comencen a penetrar dins el cos

#### Derivats

* admordeō, ammordeō
* commordeō
* dēmordeō
* immordeō
* mordāx
* mordex
* mordicus
* mordōsus
* morsicō
* morsum
* morsus
* obmordeō
* praemordeō
* remordeō

### Vegeu també

* Julius Pokorny, Indogermanisches Etymologisches Wörterbuch, 1956, p.735-737
# puntós
## Català

   * Pronúncia: /punˈtos/
   * Rimes: -os
   * Etimologia: De punt i el sufix -ós.

### Adjectiu

puntós m. ‎(femení puntosa, plural masculí puntosos, plural femení puntoses)
* Que s'hi fixa molt en els detalls i busca un possible sentit amagat en les frases.
    «Es varen reunir tots dos a Elx l'any següent i llur tasca trigaria algun temps a trobar una solució, més difícil encara trobant-se entremig un cavaller tan puntós com era don Joan Manuel.» (Jesús Ernesto Martínez Ferrando, Santiago Sobrequés Vidal, Enric Bagué, Els descendents de Pere el Gran, 1961)

#### Sinònims

* puntmirat, primmirat, susceptible

#### Traduccions

* Anglès: punctilious $^{(en)}$
* Castellà: puntilloso $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: pun·tós (2)
* Heterograma de 6 lletres (nopstu)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# geliu
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʒəˈɫiw/, occidental /d͡ʒeˈɫiw/
   * Rimes: -iw
   * Etimologia: De gel i el sufix -iu, segle XX.

### Adjectiu

geliu m. ‎(femení geliua, plural masculí gelius, plural femení geliues)
* gèlid
    «I dels grans pinars n'arribava una geliua aroma de molsa.» (Prudenci Bertrana, Els Herois)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·liu (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# admiració
## Català

   * Pronúncia: oriental /əd.mi.ɾə.siˈo/, occidental /ad.mi.ɾa.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del llatí admīrātiō.

### Nom

admiració f. ‎(plural admiracions)
* Sentiment positiu i intens despertat per allò que capta l'atenció de l'observador per semblar especialment bo, perfecte, meravellós o digne de ser imitat.
    «Hem d'aspirar, certament, a l'excel·lència en tots els aspectes de la nostra vida, però cal reconèixer, amb admiració, el qui ens supera i cal animar i ajudar el qui es queda enrere.» (Francesc Torralba, L'esforç, 2009)

#### Sinònims

* respecte, humilitat

#### Antònims

* menyspreu, supèrbia

#### Traduccions

* Alemany: Bewunderung $^{(de)}$
* Anglès: admiration $^{(en)}$
* Castellà: admiración $^{(es)}$
* Francès: admiration $^{(fr)}$
* Italià: ammirazione $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ad·mi·ra·ci·ó (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# per a
## Català

   * Pronúncia: (àton) oriental /pə.ɾə/, occidental /pe.ɾa/
   * Parònim: pera

### Preposició

per a
* Introdueix un límit temporal.
    «Per a demà és impossible.» (Marta Mas, Joan Melcion, Digui, digui. Curs de català per a no-catalanoparlants adults, 2004)
* sobre, amb relació a
    «Quant a l'extrema esquerra, els pocs partits que havien estat legalitzats no arribaren a cap acord per a una candidatura unitària i presentaren quatre candidatures.» (Albert Balcells, Eugènia Salvador i Rosa Virós, Les Eleccions legislatives i municipals a Barcelona, 1810-1986, 1989)
* segons, des del punt de vista de
    «Posem-nos d'acord: per a nosaltres, qualitat és això i fracàs és allò altre i mentre funcioni ens va bé, i si no ens hi va, ja ho corregirem; però posem-nos d'acord.» (Francesc Pedró, Per a un sistema d'ensenyament nacional català: bases, problemes i tendències, 1997)

#### Variants

* p'a (col·loquial)

#### Traduccions

* Anglès: for $^{(en)}$, to $^{(en)}$
* Castellà: para $^{(es)}$
* Francès: pour $^{(fr)}$
* Italià: per $^{(it)}$
* Occità: per $^{(oc)}$, entà $^{(oc)}$ (gascó pirinenc)
# d'ara endavant
## Català
### Adverbi

d'ara endavant
* Cosa que passa des del moment esmentat.
    «Aconseguí, que d'ara endavant, fos ell qui elegís i destituís el Justícia i que les Corts acceptessin el nomenament de virreis estrangers, és a dir, no aragonesos.» (Antoni Renyer-Bordes, Catalunya ocupada. Crònica de segles d'espoli i usurpació, 2021)
* Norma d'escriptura que s'estableix a partir d'un punt concret del text.
    «L'ordenament tributari espanyol no és aliè a les tècniques de relació o compliment cooperatiu, que compta amb fonament en els articles 103.1 i 105.a) de la Constitució (d'ara endavant, CE).» (ACCID, Bon govern corporatiu: Bases conceptuals i aplicacions pràctiques, 2018)

#### Traduccions

* Alemany: jetzt $^{(de)}$
* Castellà: de ahora en adelante $^{(es)}$
* Castellà: en adelante $^{(es)}$
# cacher
## Francès

   * Pronúncia: /kaˈʃe/
   * Etimologia: Del llatí coactare ‎(«forçar»), que originà en francès medieval quachier.

### Verb

cacher
* amagar
    cacher un trésoramagar un tresor
* desar, emmagatzemar
    «Windows exploite une partie de la mémoire centrale pour cacher les données accessibles sur les lecteurs de disques durs, de disquettes et de CD-ROM.» (Michel Martin, Dépanner et upgrader son PC, ed.Pearson Education France, 2007)Windows utilitza una petita part de la memòria per desar les dades accessibles als lectors dels discs durs, disquets i CD-ROM.

#### Sinònims

* dissimuler, occulter, taire
# trux
## Llatí

   * Pronúncia: /trʊks/
   * Etimologia: Del protoindoeuropeu *tu̯erk̂- ‎(«tallar»).

### Adjectiu

trux m. f. n. ‎(genitiu trucis)
* bord, salvatge, animal, violent, insensible, despietat
    «Catonem oratorem non solum gravem sed interdum etiam trucem esse scimus.» (Titus Livi, Ab Urbe condita, 34)Cató no és tan sols un orador dur sinó que també pot ser despietat.

#### Declinació

Tercera declinació, nominatiu d'una terminació.
| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Cas | Masc./Fem. | Neutre | Masc./Fem. | Neutre |
| Nominatiu | trux | trux | trucēs | trucia |
| Vocatiu | trux | trux | trucēs | trucia |
| Acusatiu | trucem | trux | trucēs | trucia |
| Genitiu | trucis | trucis | trucium | trucium |
| Datiu | trucī | trucī | trucibus | trucibus |
| Ablatiu | trucī | trucī | trucibus | trucibus |

### Vegeu també

* Julius Pokorny, Indogermanisches Etymologisches Wörterbuch, 1956, p.1102
# insensible
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /in.sənˈsib.bɫə/, /in.sənˈsi.βɫə/ balear /in.sənˈsib.bɫə/ Occidental: nord-occidental /in.senˈsib.bɫe/, /in.senˈsi.βɫe/ valencià /in.senˈsi.bɫe/
   * Rimes: -ible
   * Etimologia: Del llatí īnsēnsibilis.

### Adjectiu

insensible inv. ‎(plural insensibles)
* Que ha perdut o no te la capacitat de percebre sensacions.
    «Tenia els dits insensibles a causa del fred i els llargs guants li feien encara més difícil recuperar el sentit del tacte.» (Salla Simukka, Vermell com la sang, 2014)
* Que no pot ser percebut pels sentits.
    «El món que reviu en els versos de les “Cançons de rem i de vela” de J. M. de Sagarra, no és ja el món insensible, estàtic, estúpidament bell si es vol, que havia de guarir-li l'esperit, ans un món deformat i tarat per l'ànima malalta.» (Tomàs Garcés, Notes Sobre Poesia, 1933)
* Que no té en compte els sentiments dels altres.
    «Ai, Raül, per què els tios sou tan insensibles?» (Isabel-Clara Simó, L'home que volava en el trapezi, 2002)

#### Sinònims

* entumit, encarcarat, balb
* imperceptible, imaginari
* egocèntric

#### Antònims

* sensible
* perceptible, real
* considerat

#### Traduccions

* Anglès: insensible $^{(en)}$
* Castellà: insensible $^{(es)}$
* Francès: insensible $^{(fr)}$
* Gallec: insensíbel $^{(gl)}$insensible $^{(gl)}$
* Llombard: insensibel $^{(lmo)}$insensibil $^{(lmo)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·sen·si·ble (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# perxell
## Català

   * Pronúncia: oriental /pərˈʃeʎ/, occidental /peɾˈt͡ʃeʎ/
   * Rimes: -eʎ
   * Etimologia: De perxa i el sufix -ell.

### Nom

perxell m. ‎(plural perxells)
* Pal que es col·loca al costat d'una planta per ajudar la tija a créixer amb rectitud.
    «Diríem que aquesta necessitat de controlar el discurs mitjançant pautes a seguir són «procediments estilístics que pretenen regular i dirigir el creixement de l'obra com els perxells que es posen al costat dels arbres joves»? Doncs potser sí.» (Andreu Martín Farrero, Com escric. Les regles del joc, 2012)

#### Traduccions

* Anglès: stake $^{(en)}$
* Castellà: tutor $^{(es)}$ m.
* Francès: tuteur $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: per·xell (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# ferum
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəˈɾum/, occidental /feˈɾum/
   * Rimes: -um
   * Etimologia: Del llatí vulgar *ferūmen ‎(«feram, conjunt de feres»), de ferus ‎(«fer, salvatge»), segle XVII.

### Nom

ferum m. ‎(plural ferums)
* Olor forta d’animal.
* Olor desagradable de carn podrida, de brutícia en descomposició.
    «El sergent i els dos mossos van esbotzar la porta... se sentia ferum de mort i el veïnat els havia avisat.» (Mònica Roig Mestre, Un Any de Contes, 2011)

#### Sinònims

* pudor, fetor, pestilència

#### Antònims

* fragància, aroma

#### Traduccions

* Alemany: Gestank $^{(de)}$
* Anglès: stench $^{(en)}$
* Castellà: hedor $^{(es)}$ m.
* Francès: puanteur $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·rum (2)
* Anagrames: fèmur, fúmer, furem

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɛ.rʊm/

### Adjectiu

ferum
* nominatiu neutre singular de ferus
* vocatiu neutre singular de ferus
* acusatiu masculí singular de ferus
* acusatiu neutre singular de ferus
# celeber
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkɛ.lɛ.bɛr/
   * Etimologia: Del protoindoeuropeu *ker- ‎(«menar, aplegar»).

### Adjectiu

celeber m., celebris f., celebre n. ‎(comparatiu celebrior, superlatiu celeberrimus)
* freqüent
    «verba celeberrima» (Ovidi, Ars Amatoria, 2, 705)les paraules més freqüents
* freqüentar
    celebris viacarrer freqüentat
* aplegar-se per festejar, celebrar, consagrar
    sacro Dianae celebris diedia consagrat a Diana
* cèlebre, famós
    «clarissimarum urbium excidio celeberrimi viri» (Titus Livi, Ab Urbe Condita 26)Els homes cèlebres per haver destruït la ciutat.

#### Declinació

Tercera declinació, nominatiu amb tres terminacions.
| Cas | Singular | Singular | Singular | Plural | Plural | Plural |
| Cas | Masculí | Femení | Neutre | Masculí | Femení | Neutre |
| Nominatiu | celeber | celebris | celebre | celebrēs | celebrēs | celebria |
| Vocatiu | celeber | celebris | celebre | celebrēs | celebrēs | celebria |
| Acusatiu | celebrem | celebrem | celebre | celebrēs | celebrēs | celebria |
| Genitiu | celebris | celebris | celebris | celebrium | celebrium | celebrium |
| Datiu | celebrī | celebrī | celebrī | celebribus | celebribus | celebribus |
| Ablatiu | celebrī | celebrī | celebrī | celebribus | celebribus | celebribus |

#### Sinònims

* clarus

### Vegeu també

* Julius Pokorny, Indogermanisches Etymologisches Wörterbuch, 1956, p.548
# calorós
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kə.ɫuˈɾos/ balear /kə.ɫoˈɾos/, /kə.ɫuˈɾos/ Occidental: /ka.ɫoˈɾos/
   * Rimes: -os
   * Etimologia: De calor i el sufix -ós.

### Adjectiu

calorós m. ‎(femení calorosa, plural masculí calorosos, plural femení caloroses)
* Que manifesta calor.
    «A les valls més baixes del Ripollès, de la Cerdanya i del Pallars Sobirà, hi domina el clima mediterrani d'alta muntanya, considerat de transició al subalpí, amb temperatures mitjanes anuals de 10 ° C, conseqüència d'un estiu calorós.» (Daniel Oriol, Vall de les Salenques, la Portella de Baiau, Andorra, 1991)

#### Sinònims

* càlid

#### Antònims

* fred

#### Traduccions

* Anglès: warm $^{(en)}$
* Castellà: caluroso $^{(es)}$
* Francès: chaleureux $^{(fr)}$
* Italià: caloroso $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·lo·rós (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# ventilació
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bən.ti.ɫə.siˈo/, balear /vən.ti.ɫə.siˈo/ Occidental: nord-occidental /ben.ti.ɫa.siˈo/ valencià /ven.ti.ɫa.siˈo/, /ben.ti.ɫa.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del llatí ventilātiō.

### Nom

ventilació f. ‎(plural ventilacions)
* Exposició a l'aire en moviment; renovació de l'aire en un lloc tancat.
    «Franquegem la porta, que és d'aquelles que tant abundaven pels nostres pobles i s'obrien en dues meitats per tal de permetre la ventilació de la casa, però sense deixar passar els animals a l'interior.» (Antonio Giner, El temps perdut. Memòria històrica de Vistabella, 2015)
* L'intercanvi de gasos en la respiració.
    «Pacient amb ventilació mecànica controlada.» (Fernando Ballano, Angélica Esteban, Promoció de la salut i suport psicològic al pacient, 2017)

#### Traduccions

* Alemany: Lüftung $^{(de)}$
* Anglès: ventilation $^{(en)}$
* Castellà: ventilacion $^{(es)}$
* Francès: ventilation $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ven·ti·la·ci·ó (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# installer
## Francès

   * Pronúncia: /ɛ̃s.taˈle/ àudio (FR)
   * Etimologia: Del llatí medieval installare ‎(«nomenar algú per un càrrec eclesiàstic»).

### Verb

installer
* nomenar, designar
    «Quelques jours après, Lucien Bonaparte, ministre de l'intérieur, installait le nouveau préfet de la Seine.» (Louis-Paulin Passy, Frochot, préfet de la Seine, ed.Imprimerie d'Auguste Hérissey, 1867, pàg. 225)Uns dies després, Lucien Bonaparte, ministre d'Interior, nomenava el nou prefecte del Sena...
* instal·lar, situar, col·locar
    «A Massy-Palaiseau, un appareil spécial, dit sauterelle, a été installé par dessus la voie d'accès aux marchandises, pour permettre aux trains de ballast et de matériel venant de Juvisy, de continuer leur marche sur la deuxième voie posée.» (Revue générale des chemins de fer, volum 18, article 1, 1895, pàg 332)A Massy-Paliseau, un aparell especial, anomentat botador, ha sigut instal·lat per sobre de la via d'accés de mercaderies, per permetre que els trens pesats provinents de Juvisy continuessin la marxa per la segona via traçada.

#### Sinònims

* disposer, mettre en place, placer

#### Antònims

* déranger
# policíac
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pu.ɫiˈsi.ək/ balear /po.ɫiˈsi.ək/, /pu.ɫiˈsi.ək/ Occidental: /po.ɫiˈsi.ak/
   * Rimes: -iak
   * Etimologia: De policia i el sufix -íac.

### Adjectiu

policíac m. ‎(femení policíaca, plural masculí policíacs, plural femení policíaques)
* Relatiu a la policia.
    «La novel·la negra començaria el 1927 amb Hammett; fins aleshores hi hauria novel·la policíaca.» (Marta Nadal, Vint escriptors catalans, 1997)

#### Traduccions

* Anglès: crime $^{(en)}$
* Castellà: policíaco $^{(es)}$
* Francès: policiel $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: po·li·cí·ac (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# bon Nadal i bon any nou
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌbɔn .nəˌðaɫ .i ˌβɔn ˌaɲ ˈnɔw/, occidental /ˌbɔn .naˌðaɫ .i ˌbɔn ˌaɲ ˈnɔw/

### Interjecció

bon Nadal i bon any nou
* Sinònim de bon Nadal i feliç any nou.
# bon Nadal i feliç any nou
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌbɔn .nəˌðaɫ .i .fəˌɫis ˌaɲ ˈnɔw/, occidental /ˌbɔn .naˌðaɫ .i .feˌɫis ˌaɲ ˈnɔw/
   * Etimologia: De bon Nadal i feliç any nou, calc del castellà feliz año nuevo.

### Interjecció

bon Nadal i feliç any nou
* Felicitació conjunta de Nadal i de Cap d'Any.

#### Sinònims

* bon Nadal i bon any nou

#### Traduccions

* Afrikaans: Geseënde Kersfees en 'n voorspoedige Nuwejaar $^{(af)}$
* Alamànic: E frehliches Wihnaacht un gleckliches nejohr $^{(gsw)}$
* Albanès: Përshumvjet Krishtlindjet dhe Vitin e Ri $^{(sq)}$
* Alemany: frohe Weihnachten und ein gutes neues Jahr $^{(de)}$
* Anglès: Merry Christmas and a Happy New Year $^{(en)}$
* Armeni: Շնորհավոր Նոր Տարի եւ Սուրբ Ծնունդ $^{(hy)}$ ‎(Xnorhavor Nor Tarí iev Surb Tsnund)
* Basc: zorionak eta urte berri on $^{(eu)}$
* Bikol central: maugmang pasko asin magayagayang bagong taon $^{(bcl)}$
* Bretó: Nedeleg laouen na bloavezh mat $^{(br)}$
* Castellà: feliz Navidad y próspero año nuevo $^{(es)}$
* Danès: god jul og godt nytår $^{(da)}$
* Finès: hyvää joulua ja onnellista uutta vuotta $^{(fi)}$
* Francès: joyeux Noël et bonne année $^{(fr)}$
* Frisó occidental: Noflike Krystdagen en in protte Lok en Seine yn it Nije Jier $^{(fy)}$
* Friülà: bon Nadâl e bon An Gnûf $^{(fur)}$
* Gaèlic escocès: Nollaig Chridheil agus Bliadhna Mhath Ùr $^{(gd)}$
* Gallec: bo Nadal e feliz ano novo $^{(gl)}$
* Grec: καλά Χριστούγεννα και καλή χρονιά $^{(el)}$ ‎(kalà Khristúgenna ke kalí khronià)
* Hindi: क्रिसमस और नया वर्ष शुभकामनाएँ $^{(hi)}$
* Italià: buon Natale e felice anno nuovo $^{(it)}$
* Mon: တ္ၚဲခရေတ်သမာတ်ကဵုတ္ၚဲသၞာံတၟိကဵုဂွံမိပ်ဇြိပ်အာညိအဴ $^{(mnw)}$
* Navaho: laanaa yáʼátʼéehgo Késhmish, nił hózhǫ́ǫgo chʼídoohah $^{(nv)}$
* Neerlandès: Vrolijk Kerstfeest en een Gelukkig Nieuwjaar $^{(nl)}$
* Occità: bon Nadau e erós an nau $^{(oc)}$ (aranès)
* Rus: С Рождеством Христовым и с Новым годом $^{(ru)}$ ‎(S Rojdestvom Khristovim i s Novim godom)
* Suec: god jul och gott nytt år $^{(sv)}$
* Tagal: Maligayang Pasko at Manigong Bagong Taon $^{(tl)}$, Maligayang Pasko at Masaganang Bagong Taon $^{(tl)}$
* Tai: สุขสันต์วันคริสต์มาสและสวัสดีปีใหม่ $^{(th)}$
* Turc: Noeliniz ve yeni yılınız kutlu olsun $^{(tr)}$
* Txec: Veselé Vánoce a šťastný nový rok $^{(cs)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: Optimot
# cagar-se en
## Català
### Verb

cagar-se en
* (seguit d’algú o alguna cosa) Menysprear-lo, maleir-lo.
    «Si necessites un renec de signe reaccionari per amanir una reunió de la senyoralla al casino, una conversa al casal, en recordo un, "Em cago en la Constitució", aleshores ja vell i que va perdurar fins fa poc per arriar les cavalleries.» (Jesús Moncada, Estremida memòria, 1997)
    «Un capità galtavermell que intercanviava idees a crits amb el senyor Valentí [...] i vull resultats concrets de la investigació i els vull demà al matí al meu despatx. L'alcalde de Sort es cagava en tot el món, m'havia de passar amb el governador aquí.» (Jaume Cabré, Les veus del Pamano, 2004)

#### Derivats

* cagar-se en la mare que va parir
* me cago en Déu
* me cago en la mar salada
* me cago en l'ou

#### Traduccions

* Anglès: damn $^{(en)}$
* Castellà: cagarse en $^{(es)}$
* Francès: maudire $^{(fr)}$
* Italià: porco $^{(it)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# a reveure
## Català
### Interjecció

a reveure
* Fórmula de comiat esperant aviat veure's de nou.

#### Sinònims

* fins després, ja ens veurem, fins a una altra, fins aviat, fins més tard, passi-ho bé, adeu

#### Relacionats

* fins ara

#### Derivats

* arreveure

#### Traduccions

* Anglès: see you later $^{(en)}$
* Castellà: hasta la vista $^{(es)}$, hasta luego $^{(es)}$
* Francès: au revoir $^{(fr)}$, à bientôt $^{(fr)}$
* Italià: arrivederci $^{(it)}$, a dopo $^{(it)}$
* Romanès: la revedere $^{(ro)}$
* Suec: vi ses senare $^{(sv)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DSFF
# fins després
## Català
### Interjecció

fins després
* Sinònim de a reveure.

### Vegeu també

* Obres de referència: DSFF, ésAdir
# artery
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈɑː.tə.ɹi/ àudio (EUA)
   * Etimologia: Del francès antic artaire, del llatí arteria, del grec antic ἀρτηρία ‎(artēría).

### Nom

artery ‎(plural arteries)
* (anatomia) artèria

#### Relacionats

* vein

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en anglès
* artery. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
* Per a més informació vegeu l'entrada al Collins Dictionary© sobre artery
# acmé
## Castellà

   * Pronúncia: /akˈme/
   * Rimes: -e
   * Etimologia: Del grec antic ἀκμή ‎(akmḗ).

### Nom

acmé f. ‎(plural acmés)
* acme

#### Sinònims

* apogeo, culmen
* fastigio

#### Notes

Tot i que s'empra majoritàriament com a nom femení, també es recull l'ús com a nom masculí.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ac·mé (2)
* Anagrames: cema, mace, macé, meca, Meca

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre acmé
* acmé. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 8 setembre 2014].
# vendavales
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ben.daˈβa.les\, meridional \beŋ.daˈβa.leh\
       Americà: alt /ben.daˈba.l(e)s/, baix \beŋ.daˈβa.leh\, austral \ben.daˈβa.les\
   * Rimes: -ales

### Nom

vendavales m. pl.
* forma plural de vendaval

### Miscel·lània

* Síl·labes: ven·da·va·les (4)
# vendaval
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bən.dəˈβaɫ/, balear /vən.dəˈvaɫ/ Occidental: nord-occidental /ben.daˈβaɫ/ valencià /ven.daˈvaɫ/, /ben.daˈβaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: Del francès vent d'aval ‎(«vent d'avall»).

### Nom

vendaval m. ‎(plural vendavals)
* Vent molt fort.

#### Traduccions

* Castellà: vendaval $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ven·da·val (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ben.daˈβal\, meridional \beŋ.daˈβal\
       Americà: alt /ben.daˈbal/, baix \beŋ.daˈβal\, austral \ben.daˈβal\
   * Rimes: -al
   * Etimologia: Del francès vent d'aval ‎(«vent d'avall»).

### Nom

vendaval m. ‎(plural vendavales)
* vendaval

### Miscel·lània

* Síl·labes: ven·da·val (3)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre vendaval
# vendavals
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bən.dəˈβaɫs/, balear /vən.dəˈvaɫs/ Occidental: nord-occidental /ben.daˈβaɫs/ valencià /ven.daˈvaɫs/, /ben.daˈβaɫs/
   * Rimes: -als

### Nom

vendavals m. pl.
* Forma plural de vendaval.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ven·da·vals (3)
# ŝarko
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈʃar.ko/
   * Àudio:
   * Etimologia: De l'anglès shark.

### Nom

ŝarko ‎(acusatiu ŝarkon, plural ŝarkoj, plural acusatiu ŝarkojn)
* (zoologia) Tauró (Selachimorpha).

### Miscel·lània

* Síl·labes: ŝar·ko (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en esperanto
# treballen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /tɾəˈβa.ʎən/ balear /tɾəˈba.ʎən/, /tɾəˈba.jən/ Occidental: /tɾeˈba.ʎen/
   * Rimes: -aʎen

### Verb

treballen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de treballar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb treballar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb treballar.
# ornitorinko
## Esperanto

   * Pronúncia: /or.ni.toˈrin.ko/
   * Àudio:
   * Etimologia: Del francès ornitorinque.

### Nom

ornitorinko ‎(acusatiu ornitorinkon, plural ornitorinkoj, plural acusatiu ornitorinkojn)
* (zoologia, mamífers) Ornitorinc (Ornithorhynchus anatinus).

### Miscel·lània

* Síl·labes: or·ni·to·rin·ko (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en esperanto
# abeurador
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ə.βəw.ɾəˈðo/ Occidental: nord-occidental /a.βew.ɾaˈðo/, valencià /a.bew.ɾaˈðoɾ/
   * Rimes: -o(ɾ)
   * Etimologia: De abeurar i el sufix -dor, segle XII.

### Nom

abeurador m. ‎(plural abeuradors)
* Pica gran on es fica aigua perquè en begui el bestiar.

#### Traduccions

* Anglès: trough $^{(en)}$
* Castellà: abrevadero $^{(es)}$
* Francès: abreuvoir $^{(fr)}$
* Italià: abbeveratoio $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·beu·ra·dor (4)
* Anagrames: abordareu, abordàreu

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB