OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# nordestegessis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˌnɔr.təs.təˈʒe.sis/ Occidental: nord-occidental /ˌnɔr.tes.teˈʒe.sis/, valencià /ˌnɔɾ.tes.teˈd͡ʒe.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

nordestegessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb nordestejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: nord·es·te·ges·sis (5)
# nordestegessin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˌnɔr.təs.təˈʒe.sin/ Occidental: nord-occidental /ˌnɔr.tes.teˈʒe.sin/, valencià /ˌnɔɾ.tes.teˈd͡ʒe.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

nordestegessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb nordestejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: nord·es·te·ges·sin (5)
# nordestegesses
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˌnɔr.təs.təˈʒe.səs/ Occidental: nord-occidental /ˌnɔr.tes.teˈʒe.ses/, valencià /ˌnɔɾ.tes.teˈd͡ʒe.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

nordestegesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb nordestejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: nord·es·te·ges·ses (5)
# nordestegeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌnɔr.təs.təˈʒɛw/ balear /ˌnɔɾ.təs.təˈʒəw/, /ˌnɔr.təs.təˈʒɛw/ Occidental: nord-occidental /ˌnɔr.tes.teˈʒew/, valencià /ˌnɔɾ.tes.teˈd͡ʒew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

nordestegeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de nordestejar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb nordestejar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb nordestejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: nord·es·te·geu (4)
# nordestejareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌnɔr.təs.tə.ʒəˈɾɛw/ balear /ˌnɔɾ.təs.tə.ʒəˈɾəw/, /ˌnɔr.təs.tə.ʒəˈɾɛw/ Occidental: nord-occidental /ˌnɔr.tes.te.ʒaˈɾew/, valencià /ˌnɔɾ.tes.te.d͡ʒaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

nordestejareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de nordestejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: nord·es·te·ja·reu (5)
# nordestegem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌnɔr.təs.təˈʒɛm/ balear /ˌnɔɾ.təs.təˈʒəm/, /ˌnɔr.təs.təˈʒɛm/ Occidental: nord-occidental /ˌnɔr.tes.teˈʒem/, valencià /ˌnɔɾ.tes.teˈd͡ʒem/
   * Rimes: -ɛm

### Verb

nordestegem
* Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de nordestejar.
* Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb nordestejar.
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperatiu del verb nordestejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: nord·es·te·gem (4)
# nordestejarem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌnɔr.təs.tə.ʒəˈɾɛm/ balear /ˌnɔɾ.təs.tə.ʒəˈɾəm/, /ˌnɔr.təs.tə.ʒəˈɾɛm/ Occidental: nord-occidental /ˌnɔr.tes.te.ʒaˈɾem/, valencià /ˌnɔɾ.tes.te.d͡ʒaˈɾem/
   * Rimes: -ɛm

### Verb

nordestejarem
* Primera persona del plural (nosaltres) del futur de nordestejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: nord·es·te·ja·rem (5)
# nordestegi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌnɔr.təsˈtɛ.ʒi/ balear /ˌnɔɾ.təsˈtə.ʒi/, /ˌnɔr.təsˈtɛ.ʒi/ Occidental: nord-occidental /ˌnɔr.tesˈte.ʒi/, valencià /ˌnɔɾ.tesˈte.d͡ʒi/
   * Rimes: -ɛʒi

### Verb

nordestegi
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de nordestejar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb nordestejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb nordestejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb nordestejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: nord·es·te·gi (4)
* Anagrames: desintegro, nord-esteig, nordesteig
# nordesteja
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌnɔr.təsˈtɛ.ʒə/ balear /ˌnɔɾ.təsˈtə.ʒə/, /ˌnɔr.təsˈtɛ.ʒə/ Occidental: nord-occidental /ˌnɔr.tesˈte.ʒa/, valencià /ˌnɔɾ.tesˈte.d͡ʒa/
   * Rimes: -ɛʒa

### Verb

nordesteja
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de nordestejar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb nordestejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: nord·es·te·ja (4)
* Anagrama: tornejades
# nordestegin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌnɔr.təsˈtɛ.ʒin/ balear /ˌnɔɾ.təsˈtə.ʒin/, /ˌnɔr.təsˈtɛ.ʒin/ Occidental: nord-occidental /ˌnɔr.tesˈte.ʒin/, valencià /ˌnɔɾ.tesˈte.d͡ʒin/
   * Rimes: -ɛʒin

### Verb

nordestegin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb nordestejar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb nordestejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: nord·es·te·gin (4)
# nordestegen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌnɔr.təsˈtɛ.ʒən/ balear /ˌnɔɾ.təsˈtə.ʒən/, /ˌnɔr.təsˈtɛ.ʒən/ Occidental: nord-occidental /ˌnɔr.tesˈte.ʒen/, valencià /ˌnɔɾ.tesˈte.d͡ʒen/
   * Rimes: -ɛʒen

### Verb

nordestegen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de nordestejar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb nordestejar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb nordestejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: nord·es·te·gen (4)
# nordesteges
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌnɔr.təsˈtɛ.ʒəs/ balear /ˌnɔɾ.təsˈtə.ʒəs/, /ˌnɔr.təsˈtɛ.ʒəs/ Occidental: nord-occidental /ˌnɔr.tesˈte.ʒes/, valencià /ˌnɔɾ.tesˈte.d͡ʒes/
   * Rimes: -ɛʒes

### Verb

nordesteges
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de nordestejar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb nordestejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: nord·es·te·ges (4)
# nordestejo
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌnɔr.təsˈtɛ.ʒu/ Occidental: nord-occidental /ˌnɔr.tesˈte.ʒo/, valencià /ˌnɔɾ.tesˈte.d͡ʒo/

### Verb

nordestejo
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de nordestejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: nord·es·te·jo (4)
# nordestegis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌnɔr.təsˈtɛ.ʒis/ balear /ˌnɔɾ.təsˈtə.ʒis/, /ˌnɔr.təsˈtɛ.ʒis/ Occidental: nord-occidental /ˌnɔr.tesˈte.ʒis/, valencià /ˌnɔɾ.tesˈte.d͡ʒis/
   * Rimes: -ɛʒis

### Verb

nordestegis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb nordestejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: nord·es·te·gis (4)
# maduixa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /məˈðu.ʃə/ Occidental: nord-occidental /maˈðuj.ʃa/ valencià /maˈðuj.ʃa/, /maˈðu.ʃa/
   * Rimes: -ujʃa
   * Etimologia: D’un antic *majuixa per dissimilació, de *majoixa, d’un preromà incert *maiosta, segle XV.

### Nom

maduixa f. ‎(plural maduixes)
* Fruit comestible vermellós de la maduixera i altres plantes del gènere Fragaria.
* Color vermellós semblant al fruit de Fragaria.

#### Sinònims

* (fruit de la maduixera, Fragaria vesca) maduixa de bosc, fraga, fraula
* (fruits grossos de Fragaria) maduixot, fraga, fraula

#### Derivats

* maduixera, maduixer

#### Traduccions

* Alemany: Erdbeere $^{(de)}$ f.
* Anglès: strawberry $^{(en)}$
* Àrab: فَرَاوِلَة $^{(ar)}$ f.
* Armeni: մորի $^{(hy)}$ ‎(morí)
* Asturià: fresa $^{(ast)}$ f.
* Castellà: fresa $^{(es)}$ f.
* Croat: jagoda $^{(hr)}$ f.
* Danès: jordbær $^{(da)}$ n.
* Eslovac: jahoda $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: jagoda $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: frago $^{(eo)}$
* Feroès: jarðber $^{(fo)}$ n.
* Finès: mansikka $^{(fi)}$
* Francès: fraise $^{(fr)}$ f.
* Frisó occidental: ierdbei $^{(fy)}$
* Friülà: freule $^{(fur)}$
* Gallec: amorodo $^{(gl)}$ m., morango $^{(gl)}$ m.
* Grec: φράουλα $^{(el)}$ f. ‎(fraula)
* Hebreu: תות שדה‎ $^{(he)}$ m.
* Hongarès: eper $^{(hu)}$
* Ido: frago $^{(io)}$
* Irlandès: sú talún $^{(ga)}$ f.
* Islandès: jarðarber $^{(is)}$ n.
* Italià: fragola $^{(it)}$ f.
* Japonès: イチゴ $^{(ja)}$ ‎(ichigo), 苺 $^{(ja)}$
* Llatí: fragum $^{(la)}$ n.
* Llengua de signes catalana: MADUIXA $^{(csc)}$
* Llombard: majostra $^{(lmo)}$ f., maœla $^{(lmo)}$ f., fraga $^{(lmo)}$ f., fregon $^{(lmo)}$ m.
* Neerlandès: aardbei $^{(nl)}$ f.
* Noruec: jordbær $^{(no)}$ n.
* Occità: majofa $^{(oc)}$ f.
* Polonès: truskawka $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: morango $^{(pt)}$ m.
* Retoromànic: fraja $^{(rm)}$ f.
* Romanès: căpșună $^{(ro)}$ f.
* Rus: клубника $^{(ru)}$ f. ‎(klubnika)
* Sard: fràgula $^{(sc)}$, fràula $^{(sc)}$
* Serbocroat: јагода $^{(sh)}$, jagoda $^{(sh)}$
* Suec: jordgubbe $^{(sv)}$, jordgubbsfärg $^{(sv)}$ (color)
* Talossà: freasca $^{(tzl)}$ f.
* Txec: jahoda $^{(cs)}$ f.
* Volapük: frag $^{(vo)}$
* Xinès: 草莓 $^{(zh)}$ ‎(cǎoméi)

### Verb

maduixa
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de maduixar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb maduixar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·dui·xa (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# síndria
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈsin.dɾi.ə/, occidental /ˈsin.dɾi.a/
   * Etimologia: De l'àrab andalusí *síndia, de l’àrab سِنْدِيَّة ‎(sindîia, «del Sind, actualment província del Pakistan»), reducció de بَطِيخَة سِنْدِيَّة ‎(baṭîḫa sindîia, literalment «meló del Sind»), segle XIV.

### Nom

síndria f. ‎(plural síndries)
* Fruit de la sindriera rodó gros, d'escorça verda i polpa vermella i sucosa.

#### Sinònims

* meló d'aigua, meló de moro, meló d'Alger
* xíndria

#### Traduccions

* Afrikaans: waterlemoen $^{(af)}$
* Albanès: shalqi $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Wassermelone $^{(de)}$ f.
* Anglès: watermelon $^{(en)}$
* Àrab: بَطِيخ‎ $^{(ar)}$
* Armeni: ձմերուկ $^{(hy)}$ ‎(dzmeruk)
* Asturià: sandía $^{(ast)}$ f.
* Basc: angurri $^{(eu)}$
* Belarús: каву́н $^{(be)}$ m. ‎(kavun)
* Bengalí: তরমুজ $^{(bn)}$
* Búlgar: ди́ня $^{(bg)}$ f. ‎(dínia)
* Castellà: sandía $^{(es)}$ f.
* Coreà: 수박 $^{(ko)}$ ‎(subak)
* Danès: vandmelon $^{(da)}$ c.
* Eslovac: vodný melón $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: lubenica $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: akvomelono $^{(eo)}$
* Estonià: arbuus $^{(et)}$
* Francès: pastèque $^{(fr)}$ f.
* Friülà: angurie $^{(fur)}$
* Gallec: sandía $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: dyfrfelon $^{(cy)}$ m.
* Grec: καρπούζι $^{(el)}$ n. ‎(karpuzi)
* Hebreu: אֲבַטִּיחַ‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: तरबूज $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: görögdinnye $^{(hu)}$
* Indonesi: semangka $^{(id)}$
* Irlandès: mealbhacán uisce $^{(ga)}$
* Islandès: vatnsmelóna $^{(is)}$ f.
* Italià: anguria $^{(it)}$ f., cocomero $^{(it)}$ m.
* Japonès: スイカ $^{(ja)}$ ‎(suika), 西瓜 $^{(ja)}$
* Kazakh: қарбыз $^{(kk)}$ ‎(qarbız/kharbiz)
* Llatí: citrullus $^{(la)}$ m.
* Llengua de signes catalana: MELÓ+VERMELL $^{(csc)}$
* Malai: tembikai $^{(ms)}$
* Neerlandès: watermeloen $^{(nl)}$ f.
* Occità: pastèca $^{(oc)}$ f.
* Polonès: arbuz $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: melancia $^{(pt)}$ f.
* Romanès: lubeniță $^{(ro)}$ f.
* Rus: арбу́з $^{(ru)}$ m. ‎(arbuz)
* Sard: síndria $^{(sc)}$ f.
* Suahili: tikiti $^{(sw)}$
* Suec: vattenmelon $^{(sv)}$ c.
* Turc: karpuz $^{(tr)}$
* Txec: vodní meloun $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: каву́н $^{(uk)}$ m. ‎(kavun)
* Xinès: 西瓜 $^{(zh)}$ ‎(xīguā)

### Miscel·lània

* Síl·labes: sín·dri·a (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# escolanet
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əs.ku.ɫəˈnɛt/ balear /əs.ko.ɫəˈnət/, /əs.ku.ɫəˈnɛt/ Occidental: /es.ko.ɫaˈnet/ Informal: occidental /as.ko.ɫaˈnet/
   * Rimes: -ɛt
   * Etimologia: De escolà i el sufix -et.

### Nom

escolanet m. ‎(plural escolanets, femení escolaneta)
* Nen que ajuda el capellà a la missa.
* Alumne del monestir de Montserrat, destacat per la seva veu.

#### Traduccions

* Alemany: Messdiener $^{(de)}$ m.
* Anglès: altar boy $^{(en)}$
* Castellà: monaguillo $^{(es)}$ m.
* Francès: enfant de ch­œur $^{(fr)}$ m.
* Gallec: moociño $^{(gl)}$ m.
* Grec: παπαδάκι $^{(el)}$ n. ‎(papadaki)
* Irlandès: cléireach $^{(ga)}$ m.
* Italià: chierichetto $^{(it)}$ m., abatino $^{(it)}$ m.
* Polonès: ministrant $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: coroinha $^{(pt)}$ f.
* Rus: министрант $^{(ru)}$ m. ‎(ministrant)
* Xinès: 輔祭 $^{(zh)}$ ‎(辅祭, fǔjì)

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·co·la·net (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Petit Atles Lingüístic del Domini Català
# ar
## Multilingüe
### Símbol

ar
* Codi de llengua ISO 639-1 de l'àrab.

## Anglès
### Nom

ar ‎(plural ars)
* erra

## Basc
### Adjectiu

ar
* masculí

### Nom

ar anim.
* mascle

#### Declinació

Nom comú animat en consonant
Cas
Indefinit
Singular
Plural
Absolutiu
ar
arra
arrak
Ergatiu
arrek
arrak
arrek
Datiu
arri
arrari
arrei
Genitiu
arren
arraren
arren
Comitatiu
arrekin
arrarekin
arrekin
Benefactiu
arrentzat
arrarentzat
arrentzat
Instrumental
arrez
arraz
arrez
Partitiu
arrik
Prolatiu
artzat
Causal
arrengatik
arrarengatik
arrengatik
Locatius
Inessiu
arrengan
arrarengan
arrengan
Ablatiu
arrengandik
arrarengandik
arrengandik
Al·latiu
arrengana
arrarengana
arrengana
Terminatiu
arrenganaino
arrarenganaino
arrenganaino
Al·l. direcional
arrenganantz
arrarenganantz
arrenganantz
Gen. locatiu
arrenganako
arrarenganako
arrenganako :

#### Antònims

* eme
# -ar
## Català

   * Pronúncia: /ˈar/
   * Etimologia: Sufix: del llatí -āre(m), acusatiu de -āris ‎(«relació o pertinència»).
   * Etimologia: Desinència: del llatí -āre ‎(«infinitiu actiu present de -ō, primera conjugació»).

### Sufix

-ar inv. ‎(adjectival, plural -ars)
* Relatiu o pertanyent al substantiu que modifica.
    Exemple: alvèol → alveolar.

### Sufix

-ar m. ‎(nominal, plural -ars)
* Indica lloc on hi ha o hi abunda, o hi ha plantat, allò que usa com a base.
    Exemples: campana → campanar, cafè → cafetar.

#### Derivats
### Desinència

-ar ‎(verbal)
* Forma verbs de la primera conjugació indicant l’acció de l’arrel.
    Exemple: clavilla → clavillar.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: -o, -a, -em

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, GDLC

## Ibèric
### Sufix

-ar • ‎
* Aplicat a un nom de persona, indicació de propietat.
    biuŕtaŕar - propietat de biuŕtaŕ

#### Relacionats

* -en ‎

### Vegeu també

* Lèxic d’inscripcions ibèriques (1991-2006), Noemí Moncunill, 2007.
# Ar.
## Castellà
### Abreviatura

Ar.
* Aragó
# AR
## Multilingüe
### Símbol

AR
* Codi territorial ISO 3166-1 alfa-2 de l'Argentina.
# Ar
## Multilingüe
### Símbol

Ar
* Símbol químic de l'argó.

#### Relacionats

| $_1$ H | | | | | | | | | | | | | | | | | $_2$ He |
| $_3$ Li | $_4$ Be | | | | | | | | | | | $_5$ B | $_6$ C | $_7$ N | $_8$ O | $_9$ F | $_{10}$ Ne |
| $_{11}$ Na | $_{12}$ Mg | | | | | | | | | | | $_{13}$ Al | $_{14}$ Si | $_{15}$ P | $_{16}$ S | $_{17}$ Cl | $_{18}$ Ar |
| $_{19}$ K | $_{20}$ Ca | $_{21}$ Sc | $_{22}$ Ti | $_{23}$ V | $_{24}$ Cr | $_{25}$ Mn | $_{26}$ Fe | $_{27}$ Co | $_{28}$ Ni | $_{29}$ Cu | $_{30}$ Zn | $_{31}$ Ga | $_{32}$ Ge | $_{33}$ As | $_{34}$ Se | $_{35}$ Br | $_{36}$ Kr |
| $_{37}$ Rb | $_{38}$ Sr | $_{39}$ Y | $_{40}$ Zr | $_{41}$ Nb | $_{42}$ Mo | $_{43}$ Tc | $_{44}$ Ru | $_{45}$ Rh | $_{46}$ Pd | $_{47}$ Ag | $_{48}$ Cd | $_{49}$ In | $_{50}$ Sn | $_{51}$ Sb | $_{52}$ Te | $_{53}$ I | $_{54}$ Xe |
| $_{55}$ Cs | $_{56}$ Ba | * | $_{72}$ Hf | $_{73}$ Ta | $_{74}$ W | $_{75}$ Re | $_{76}$ Os | $_{77}$ Ir | $_{78}$ Pt | $_{79}$ Au | $_{80}$ Hg | $_{81}$ Tl | $_{82}$ Pb | $_{83}$ Bi | $_{84}$ Po | $_{85}$ At | $_{86}$ Rn |
| $_{87}$ Fr | $_{88}$ Ra | ** | $_{104}$ Rf | $_{105}$ Db | $_{106}$ Sg | $_{107}$ Bh | $_{108}$ Hs | $_{109}$ Mt | $_{110}$ Ds | $_{111}$ Rg | $_{112}$ Cn | $_{113}$ Nh | $_{114}$ Fl | $_{115}$ Mc | $_{116}$ Lv | $_{117}$ Ts | $_{118}$ Og |
| * | * | $_{57}$ La | $_{58}$ Ce | $_{59}$ Pr | $_{60}$ Nd | $_{61}$ Pm | $_{62}$ Sm | $_{63}$ Eu | $_{64}$ Gd | $_{65}$ Tb | $_{66}$ Dy | $_{67}$ Ho | $_{68}$ Er | $_{69}$ Tm | $_{70}$ Yb | $_{71}$ Lu |
| ** | ** | $_{89}$ Ac | $_{90}$ Th | $_{91}$ Pa | $_{92}$ U | $_{93}$ Np | $_{94}$ Pu | $_{95}$ Am | $_{96}$ Cm | $_{97}$ Bk | $_{98}$ Cf | $_{99}$ Es | $_{100}$ Fm | $_{101}$ Md | $_{102}$ No | $_{103}$ Lr |
# -asi
## Italià

   * Pronúncia: /ˈaː.si/
   * Etimologia: Derivat de la part final de diastasi.

### Sufix

-asi
* -asa (s'utilitza per formar els noms dels enzims)

### Vegeu també

* -iasi
* Mots en italià amb sufix -asi
# asi
## Pali

   * Etimologia: Del sànscrit असि

### Nom

asi ‎(manca transliteració) m.
* espasa
# ema
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈe.mə/, occidental /ˈe.ma/
   * Rimes: -ema
   * Etimologia: Del castellà eme.

### Nom

ema f. ‎(plural emes)
* Lletra m/M.

#### Variants

* eme (valencià)
* em (tradicional)

#### Notes

No s’apostrofa davant l’article (la ema) com a excepció pels noms de lletres.

#### Traduccions

* Anglès: em $^{(en)}$
* Asturià: eme $^{(ast)}$
* Castellà: eme $^{(es)}$
* Francès: emme $^{(fr)}$ m.
* Italià: emme $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: EMA $^{(csc)}$
* Occità: èma $^{(oc)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·ma (2)
* Anagrama: ame $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# emes
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈe.məs/, occidental /ˈe.mes/
   * Rimes: -emes

### Nom

emes f. pl.
* Forma plural de ema.
* Forma plural de eme.

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·mes (2)
* Anagrames: esme, mese, seem

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈe.mes/, meridional /ˈe.meh/
       Americà: alt /ˈe.m(e)s/, baix /ˈe.meh/, austral /ˈe.mes/
   * Rimes: -emes

### Nom

emes f. pl.
* forma plural de eme
# -ita
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈi.tə/, occidental /ˈi.ta/
   * Etimologia: Del grec antic -ίτης ‎(-ítēs, «natural de»).

### Sufix

-ita
* Relatiu o pertanyent a.
    selen- + -ita → selenita
* Seguidor d'una tendència, doctrina o religió.
    xiisme + -ita → xiïta

#### Derivats
### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, GDLC
# itä
## Finès

   * Etimologia: Originat de la mateixa arrel que itää ‎(«aparèixer»), per ser la banda d'on surt el sol.

### Nom

itä
* est, orient
    Itä-Saksa ― Alemanya de l'Est

#### Antònims

* länsi

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en finès
* Per a més informació vegeu l'entrada al Kielitoimiston sanakirja sobre itä
# -mania
## Català

   * Pronúncia: oriental /məˈni.ə/, occidental /maˈni.a/
   * Etimologia: Forma sufixada del grec antic μανία ‎(manía , «bogeria»).

### Sufix

-mania f. ‎(nominal)
* mania, bogeria
    megalo- + -mania → megalomania

#### Derivats
### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC
# mania
## Català

   * Pronúncia: oriental /məˈni.ə/, occidental /maˈni.a/
   * Rimes: -ia
   * Etimologia: Del llatí mania i aquest del grec antic μανία ‎(manía, «bogeria»), segle XV.

### Nom

mania f. ‎(plural manies)
* Trastorn de l'estat d'ànim caracteritzat per una exaltació de les facultats vitals que es manifesta per eufòria exagerada, acceleració del curs de les idees i agitació psicomotora.
* (col·loquial) Costum sense justificació raonable.
    Té la mania d'alçar-se abans de què acabem tots el sopar.

#### Derivats

* hipomania
* maniàtic

#### Traduccions

* Alemany: Manie $^{(de)}$ f., Fimmel $^{(de)}$ m.
* Anglès: mania $^{(en)}$
* Búlgar: мания $^{(bg)}$ f. ‎(mania)
* Castellà: manía $^{(es)}$ f.
* Finès: mania $^{(fi)}$
* Francès: manie $^{(fr)}$ f.
* Friülà: manìe $^{(fur)}$ f.
* Grec: μανία $^{(el)}$ f. ‎(mania)
* Hongarès: mánia $^{(hu)}$
* Italià: mania $^{(it)}$ f.
* Neerlandès: manie $^{(nl)}$ f.
* Noruec: mani $^{(no)}$ m.
* Polonès: mania $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: mania $^{(pt)}$ f.
* Romanès: manie $^{(ro)}$ f.
* Xinès: 狂熱 $^{(zh)}$ ‎(狂热, kuángrè)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·ni·a (3)
* Anagrames: aïnam, amaín, amaní, amina, anima, animà, ànima, maina

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* mania. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.

## Anglès

   * Pronúncia: /ˈmeɪniə/

### Nom

mania ‎(plural manias)
* mania

### Vegeu també

* mania. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# -oi
## Català

   * Pronúncia: /ˈɔj/
   * Etimologia: Del llatí -uculus.

### Sufix

-oi
* Diminutiu afectiu
    mans + -oi → mansoi

#### Derivats
### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, GDLC
# oi
## Català

   * Pronúncia: (nom, interjecció 1, verb) /ˈɔj/
   * Rimes: -ɔj
   * Pronúncia: (interjecció 2) /ˈoj/
   * Rimes: -oj
   * Etimologia: Nom: del llatí odium, segle XIV. Doblet de odi.
   * Etimologia: Interjecció 1: del llatí hoc ‎(«això»).
   * Etimologia: Interjecció 2: d’origen expressiu, paral·lel a ai, ei i ui.

### Nom

oi m. ‎(plural ois)
* (sovint en plural) nàusea
* fàstic

#### Derivats

* oiar
* oiós
* oiat

### Interjecció

oi
* (interrogatiu, central, nord-occidental) Demanda de confirmació d’una afirmació o d’assentiment a una petició.
    Demà vindràs, oi?
    Oi que em perdones?
* (central) Manifestació de conformitat absoluta.
    Em perdones? - Oi, va dir.

#### Sinònims

* (demanda de confirmació) veritat?, no?, fa?
* (manifestació de conformitat) si!, i tant, oi tant, és clar

#### Traduccions

* Anglès: isn't it so $^{(en)}$
* Castellà: no $^{(es)}$, verdad $^{(es)}$
* Francès: n'est-ce pas $^{(fr)}$
* Italià: vero $^{(it)}$
* Anglès: yeah $^{(en)}$
* Castellà: desde luego $^{(es)}$
* Italià: è vero $^{(it)}$

### Interjecció

oi
* Expressió de sorpresa.
    Oi! Quan has arribat?
* (sovint reduplicat) Expressió de dolor.
    Oi!, oi! Quin mal que fa!

#### Sinònims

* (expressió de dolor) ah, ai, oh

#### Traduccions

* Anglès: whoa $^{(en)}$, hey $^{(en)}$
* Castellà: hombre $^{(es)}$, vaya $^{(es)}$
* Francès: tiens $^{(fr)}$
* Italià: ehilà $^{(it)}$
* Anglès: ouch $^{(en)}$
* Castellà: uy $^{(es)}$
* Francès: aïe $^{(fr)}$
* Italià: ahi $^{(it)}$

### Verb

oi
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de oiar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: Io $^{(revers)}$, ió, Ió

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# -pede
## Català

   * Etimologia: Forma sufixada del llatí pedem (pes) ‎(«peu»), per analogia amb certs compostos llatins: unipes ‎(«unípede», literalment «un peu»), bipes ‎(«bípede», literalment «dos peus»), etc.

### Sufix

-pede ‎(àton)
* peu

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# pede
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈpɛ.dɛ/

### Nom

pede
* ablatiu singular de pēs
# -poesi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /puˈɛ.zi/ balear /poˈɛ.zi/, /puˈɛ.zi/ Occidental: /poˈɛ.zi/
   * Etimologia: Del grec antic ποίησις ‎(poíēsis, «producció»), origen també de poesia, de ποιἑω ‎(poiheō, «fer o crear»). Plató, a El Banquet, ho defineix com «la causa que transforma qualsevol cosa que considerem del no-ésser a l'ésser». Fou inicialment un verb per a designar l'acció que transforma i dóna continuïtat al món.

### Sufix

-poesi
* Creació o producció.

#### Derivats

* biopoesi
* colepoesi
* eritropoesi
* galactopoesi
* granulocitopoesi
* hematopoesi
* hemopoesi
* leucocitopoesi
* leucopoesi
* limfopoesi
* mielopoesi
* onomatopoesi
* trombopoesi
* ureopoesi

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# poesi
## Suec

   * Pronúncia: /pu'e:si/
   * Etimologia: Del grec ποίησις ‎(poíēsis), a través del llatí poēsis. Primera atestació 1642. Compareu danès poesi, alemany Poesie, anglès poesy, francès poésie o el mateix català poesia. Relacionat amb poem.

### Nom

poesi c. ‎(plural indefinit poesier, plural definit poesierna)
* (disciplina) poesia
    Han skriver poesi. ― Escriu poesia
* poesia, poema

#### Expressions

* bunden poesi — poesia en vers no lliure
* fri poesi — poesia en vers lliure

#### Sinònims

* skaldekonst

#### Relacionats

* dikt ('poesia, poema')
* poem ('poema')
* kväde ('poema, saga')

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada poesi al Svenska Akademiens ordlista.
* Per a més informació vegeu l'entrada poesi al Svensk ordbok.
* Per a més informació vegeu l'entrada poesi al Svenska Akademiens ordbok.