OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Aragón
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \a.ɾaˈɣon\, meridional \a.ɾaˈɣoŋ\
       Americà: alt /a.ɾaˈɡon/, baix \a.ɾaˈɣoŋ\, austral \a.ɾaˈɣon\
   * Rimes: -on
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

Aragón m.
* Aragó

#### Derivats

* aragonés

### Miscel·lània

* Síl·labes: A·ra·gón (3)
* Anagrames: ángaro, angora, árgano, onagra

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà
# Aramaic
## Anglès

   * Pronúncia: /ˌæɹ.əˈmei.ɪk/

### Adjectiu

Aramaic ‎(no comparable)
* arameu

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# Aranyó
## Català

   * Pronúncia: oriental /ə.ɾəˈɲo/, occidental /a.ɾaˈɲo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: D’origen toponímic, de aranyó amb el sentit de «lloc d’aranyoners».

### Nom propi

Aranyó
* Cognom

#### Variants

* Arañó, Araño, Aranyo, Arinyó

### Miscel·lània

* Síl·labes: A·ra·nyó (3)

### Vegeu també

* Cerca Aranyó a Wikidata
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Ahle
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈaːlə/ àudio

### Nom

Ahle f. ‎(genitiu Ahle, plural Ahlen)
* alena

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | die | Ahle | die | Ahlen |
| Genitiu | der | Ahle | der | Ahlen |
| Datiu | der | Ahle | den | Ahlen |
| Acusatiu | die | Ahle | die | Ahlen |
# Aialarekin
## Basc
### Nom propi

Aialarekin
* comitatiu indefinit de Aiala
# Agut
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈɣut/, occidental /aˈɣut/
   * Rimes: -ut
   * Etimologia: Del prenom llatí Acutūs ‎(«enginyós», literalment «agut»).

### Nom propi

Agut
* Cognom d’origen patronímic

#### Variants

* Agud, Hagut

### Miscel·lània

* Síl·labes: A·gut (2)

### Vegeu també

* Cerca Agut a Wikidata
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Aho
## Finès

   * Pronúncia: /ˈɑho/

### Nom propi

Aho
* Cognom
# Ahín
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /aˈin/, meridional \aˈiŋ\
       Americà: alt /aˈin/, baix \aˈiŋ\, austral /aˈin/
   * Rimes: -in

### Nom propi

Ahín
* Aín: Municipi de la Plana Baixa.

#### Gentilicis

* ainés, ainesa, aineses, ainesas

### Miscel·lània

* Síl·labes: A·hín (2)
# Aialak
## Basc
### Nom propi

Aialak
* ergatiu indefinit de Aiala
# Aiala
## Basc
### Nom propi

Aiala anim.
* Prenom femení
* Cognom

#### Variants

* (cognom) Ayala

#### Declinació

Nom propi animat en vocal
Cas
Indefinit
Absolutiu
Aiala
Ergatiu
Aialak
Datiu
Aialari
Genitiu
Aialaren
Comitatiu
Aialarekin
Benefactiu
Aialarentzat
Instrumental
Aialaz
Causal
Aialarengatik
Locatius
Inessiu
Aialarengan
Ablatiu
Aialarengandik
Al·latiu
Aialarengana
Terminatiu
Aialarenganaino
Al·l. direcional
Aialarenganantz
Gen. locatiu
Aialarenganako :

### Vegeu també

* Albaigès, Josep M.. Diccionari dels Noms de Noia, 2009. Barcelona: Edicions 62, 1995, 210. ISBN 978-84-96863-94-1.
# Agustí
## Català

   * Pronúncia: oriental /ə.ɣusˈti/, occidental /a.ɣusˈti/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: Del llatí Augustinus, diminutiu de Augustus ‎(literalment «gran»).

### Nom propi

Agustí m.
* Prenom masculí, popularitzat per sant Agustí d'Hipona.
* Cognom d’origen patronímic

#### Derivats

* Agustina (femení)
* Agostí (cognom)

#### Traduccions

* Alemany: Augustinus $^{(de)}$
* Anglès: Augustine $^{(en)}$
* Basc: Agosti $^{(eu)}$
* Castellà: Agustín $^{(es)}$
* Francès: Augustin $^{(fr)}$
* Llatí: Augustinus $^{(la)}$
* Portuguès: Agostinho $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: A·gus·tí (3)
* Heterograma de 6 lletres (agistu)
* Anagrames: guiats, guisat

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Noms de la població, Cognoms de la població, Idescat
# Ahlen
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈaːlən/

### Nom

Ahlen
* forma plural de Ahle
# Ahti
## Finès

   * Pronúncia: /ˈɑhti/

### Nom propi

Ahti
* (mitologia finesa) Déu del mar i de la pesca.
* Prenom masculí
# Edortarenganantz
## Basc
### Nom propi

Edortarenganantz
* al·latiu direccional indefinit de Edorta
# Edortarengan
## Basc
### Nom propi

Edortarengan
* inessiu indefinit de Edorta
# Edortarengandik
## Basc
### Nom propi

Edortarengandik
* ablatiu indefinit de Edorta
# Edortarengatik
## Basc
### Nom propi

Edortarengatik
* causal indefinit de Edorta
# Edortari
## Basc
### Nom propi

Edortari
* datiu indefinit de Edorta
# Edortaren
## Basc
### Nom propi

Edortaren
* genitiu indefinit de Edorta
# Edortarenganaino
## Basc
### Nom propi

Edortarenganaino
* terminatiu indefinit de Edorta
# Edortarenganako
## Basc
### Nom propi

Edortarenganako
* genitiu locatiu indefinit de Edorta
# Edortarentzat
## Basc
### Nom propi

Edortarentzat
* benefactiu indefinit de Edorta
# Edortarengana
## Basc
### Nom propi

Edortarengana
* al·latiu indefinit de Edorta
# E320
## Multilingüe
### Símbol

E320
* (additius) butilhidroxianisol, BHA, usat com a antioxidant.

### Vegeu també

* E 320. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 10 juny 2014].
# E321
## Multilingüe
### Símbol

E321
* (additius) butilhidroxitoluè, BHT, usat com a antioxidant.

### Vegeu també

* E 321. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 10 juny 2014].
# E325
## Multilingüe
### Símbol

E325
* (additius) lactat de sodi, usat com a correctiu de l'acidesa.

### Vegeu també

* E 325. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 10 juny 2014].
# E326
## Multilingüe
### Símbol

E326
* (additius) lactat de potassi, usat com a correctiu de l'acidesa.

### Vegeu també

* E 326. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 10 juny 2014].
# E327
## Multilingüe
### Símbol

E327
* (additius) lactat de calci, usat com a agent de tractament de la farina i correctiu de l'acidesa.

### Vegeu també

* E 327. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 10 juny 2014].
# E316
## Multilingüe
### Símbol

E316
* (additius) eritorbat de sodi, usat com a antioxidant.

### Vegeu també

* E 316. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 10 juny 2014].
# E319
## Multilingüe
### Símbol

E319
* (additius) tertbutilhidroquinona, TBHQ, usada com a antioxidant.

### Vegeu també

* E 319. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 10 juny 2014].
# E322
## Multilingüe
### Símbol

E322
* (additius) lecitina, usada com a emulsionant.

### Vegeu també

* E 322. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 10 juny 2014].
# E312
## Multilingüe
### Símbol

E312
* (additius) gal·lat de dodecil, usat com a antioxidant.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* E 312. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 10 juny 2014].
# E315
## Multilingüe
### Símbol

E315
* (additius) àcid eritòrbic, usat com a antioxidant.

### Vegeu també

* E 315. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 10 juny 2014].
# Geldwechsler
## Alemany
### Nom

Geldwechsler m. ‎(genitiu Geldwechslers, plural Geldwechsler)
* canvista

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | der | Geldwechsler | die | Geldwechsler |
| Genitiu | des | Geldwechslers | der | Geldwechsler |
| Datiu | dem | Geldwechsler | den | Geldwechslern |
| Acusatiu | den | Geldwechsler | die | Geldwechsler |
# Gehilfinnen
## Alemany
### Nom

Gehilfinnen
* forma plural de Gehilfin
# Gehilfin
## Alemany

   * Etimologia: De Gehilfe i el sufix -in.

### Nom

Gehilfin f. ‎(genitiu Gehilfin, plural Gehilfinnen)
* forma femenina de Gehilfe

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | die | Gehilfin | die | Gehilfinnen |
| Genitiu | der | Gehilfin | der | Gehilfinnen |
| Datiu | der | Gehilfin | den | Gehilfinnen |
| Acusatiu | die | Gehilfin | die | Gehilfinnen |
# Geistesgestörtheit
## Alemany
### Nom

Geistesgestörtheit f. ‎(genitiu Geistesgestörtheit, sense plural)
* alienació

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural |
| Nominatiu | die | Geistesgestörtheit | - |
| Genitiu | der | Geistesgestörtheit | - |
| Datiu | der | Geistesgestörtheit | - |
| Acusatiu | die | Geistesgestörtheit | - |
# Gefäßen
## Alemany

   * Pronúncia: /ɡəˈfɛːsn̩/

### Nom

Gefäßen
* datiu plural de Gefäß
# Gehilfen
## Alemany

   * Pronúncia: /ɡəˈhɪlfn̩/

### Nom

Gehilfen
* genitiu singular de Gehilfe
* forma plural de Gehilfe
# Geige
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈɡaɪ̯ɡə/ àudio

### Nom

Geige f. ‎(genitiu Geige, plural Geigen)
* violí

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | die | Geige | die | Geigen |
| Genitiu | der | Geige | der | Geigen |
| Datiu | der | Geige | den | Geigen |
| Acusatiu | die | Geige | die | Geigen |
# Gefäßes
## Alemany

   * Pronúncia: /ɡəˈfɛːsəs/

### Nom

Gefäßes
* genitiu singular de Gefäß
# Geigen
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈɡaɪ̯ɡŋ̍/ àudio

### Nom

Geigen
* forma plural de Geige
# Gehilfe
## Alemany

   * Pronúncia: /ɡəˈhɪlfə/

### Nom

Gehilfe m. ‎(genitiu Gehilfen, plural Gehilfen, femení Gehilfin)
* assistent, auxiliar

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | der | Gehilfe | die | Gehilfen |
| Genitiu | des | Gehilfen | der | Gehilfen |
| Datiu | dem | Gehilfen | den | Gehilfen |
| Acusatiu | den | Gehilfen | die | Gehilfen |
# Enekarekin
## Basc
### Nom propi

Enekarekin
* comitatiu indefinit de Eneka
# Enekarenganako
## Basc
### Nom propi

Enekarenganako
* genitiu locatiu indefinit de Eneka
# Enekarenganaino
## Basc
### Nom propi

Enekarenganaino
* terminatiu indefinit de Eneka
# Enekarenganantz
## Basc
### Nom propi

Enekarenganantz
* al·latiu direccional indefinit de Eneka
# Enekak
## Basc
### Nom propi

Enekak
* ergatiu indefinit de Eneka
# Enekaren
## Basc
### Nom propi

Enekaren
* genitiu indefinit de Eneka
# Enekarengan
## Basc
### Nom propi

Enekarengan
* inessiu indefinit de Eneka
# Enekarengana
## Basc
### Nom propi

Enekarengana
* al·latiu indefinit de Eneka
# Enekarengandik
## Basc
### Nom propi

Enekarengandik
* ablatiu indefinit de Eneka
# Eneka
## Basc
### Nom propi

Eneka anim.
* Prenom masculí, equivalent al català Ènnec.

#### Variants

* Eneko

#### Declinació

Nom propi animat en vocal
Cas
Indefinit
Absolutiu
Eneka
Ergatiu
Enekak
Datiu
Enekari
Genitiu
Enekaren
Comitatiu
Enekarekin
Benefactiu
Enekarentzat
Instrumental
Enekaz
Causal
Enekarengatik
Locatius
Inessiu
Enekarengan
Ablatiu
Enekarengandik
Al·latiu
Enekarengana
Terminatiu
Enekarenganaino
Al·l. direcional
Enekarenganantz
Gen. locatiu
Enekarenganako :

### Vegeu també

* Albaigès, Josep M.. Diccionari dels Noms de Noi, 2009. Barcelona: Edicions 62, 1995, 187. ISBN 978-84-96863-95-8.
# Castellfollit
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kəsˌteʎ.fuˈʎit/ balear /kəsˌteʎ.foˈʎit/, /kəsˌteʎ.fuˈʎit/ Occidental: /kasˌteʎ.foˈʎit/
   * Rimes: -it
   * Etimologia: De castell i el llatí foliātī, genitiu col·lectiu de foliātus ‎(«fullat»), literalment «castell del fullatge». Documentat Castro Follit al segle XI.

### Nom propi

Castellfollit
* Municipi de la Garrotxa situat sobre una cinglera al nord-est d’Olot, amb determinant Castellfollit de la Roca.
* Municipi de l’Anoia situat en la vall del Llobregós al nord-oest de Calaf, amb determinant Castellfollit de Riubregós.
* Municipi del Bages situat en una antiga boixeda entre Manresa i Igualada, amb determinant Castellfollit del Boix.

#### Derivats

* castellfollitenc (gentilici)

### Miscel·lània

* Síl·labes: Cas·tell·fo·llit (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, Optimot
# Castellvell
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kəs.təʎˈβeʎ/ balear /kəs.təʎˈveʎ/, /kəs.təʎˈvej/ Occidental: nord-occidental /kas.teʎˈβeʎ/ valencià /kas.teʎˈveʎ/, /kas.teʎˈβeʎ/
   * Rimes: -eʎ
   * Etimologia: Del llatí castellu vetulu ‎(«castell vell»).

### Nom propi

Castellvell
* Municipi del Baix Camp situat al nord de Reus, amb determinant (Castellvell del Camp).
* Cognom

#### Derivats

* (gentilici) castellvellenc
* Castellví

### Miscel·lània

* Síl·labes: Cas·tell·vell (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Castellet
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kəs.təˈʎɛt/ balear /kəs.təˈʎət/, /kəs.təˈʎɛt/ Occidental: /kas.teˈʎet/
   * Rimes: -ɛt
   * Etimologia: De castell amb el sufix diminutiu -et.

### Nom propi

Castellet
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Cas·te·llet (3)

### Vegeu també

* Cerca Castellet a Wikidata
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Castellar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kəs.təˈʎa/ Occidental: nord-occidental /kas.teˈʎa/, valencià /kas.teˈʎaɾ/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Etimologia: Del llatí castellāre ‎(«territori d’un castell»).

### Nom propi

Castellar
* Diversos topònims, especialment:
** Castellar de n'Hug, municipi del Berguedà.
** Castellar de la Ribera, municipi del Solsonès.
** Castellar del Riu, municipi del Berguedà.
** Castellar del Vallès, municipi del Vallès Occidental.
* Cognom

#### Derivats

* (gentilicis) castellanès, castellanenc, castellarenc

### Miscel·lània

* Síl·labes: Cas·te·llar (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Castellterçol
## Català

   * Pronúncia: oriental /kəsˌteʎ.tərˈsɔɫ/, occidental /kasˌteʎ.teɾˈsɔɫ/
   * Rimes: -ɔl
   * Etimologia: De l’antic castell Terçol, del llatí *Tertiolus, diminutiu de tertius ‎(«tercer») usat com a apel·latiu pel tercer fill. Documentat castro Terciol al segle IX, identificat com a epònim d’un Terciol (mort 898) propietari del mas Carnarius ‎(«el Carner»). Per etimologia popular, de «tres sols».

### Nom propi

Castellterçol
* Municipi del Moianès situat al sud de Moià.

#### Derivats

* castellterçolenc

### Miscel·lània

* Síl·labes: Cas·tell·ter·çol (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, OnCat, GEC
# Castellanos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kas.teˈʎa.nos/, meridional /kah.teˈʝa.noh/
       Americà: alt /k(a)s.teˈʝa.nos/, baix /kah.teˈʝa.noh/, austral \kah.teˈʒa.nos\
   * Rimes: -anos
   * Etimologia: D’origen toponímic per les poblacions fundades o repoblades per castellans.

### Nom propi

Castellanos
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Cas·te·lla·nos (4)

### Vegeu també

* Cerca Castellanos a Wikidata
# Castellnou
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kəsˌteʎˈnɔw/, balear /kəsˌteʎˈnɔw/ septentrional /kəsˌteʎˈnow/ Occidental: /kasˌteʎˈnɔw/
   * Rimes: -ɔw
   * Etimologia: De castell i nou.

### Nom propi

Castellnou
* Municipi del Bages situat al sud de Manresa; amb complement Castellnou de Bages.
* Municipi de l’Alt Palància situat a l’est de Sogorb; amb complement Castellnou de Sogorb.
* Municipi del Pla d'Urgell situat a l’est de Mollerusa; amb complement Castellnou de Seana.
* Municipi dels Aspres situat a l’oest de Tuïr; amb complement Castellnou dels Aspres.

#### Derivats

* castellnouenc (Castellnou de Bages, Castellnou de Seana)
* castellnovenc (Castellnou de Sogorb)
* castellnoví (Castellnou dels Aspres)

#### Traduccions

* Castellà: Castellnovo $^{(es)}$ (Alt Palància)
* Francès: Castelnou $^{(fr)}$ (Aspres)

### Miscel·lània

* Síl·labes: Cas·tell·nou (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, Optimot, ésAdir
# Castells
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kəsˈteʎs/ Occidental: nord-occidental /kasˈteʎs/ valencià /kasˈteʎs/, /kasˈteʎʃ/
   * Rimes: -eʎs
   * Etimologia: Plural de Castell.

### Nom propi

Castells
* Cognom d’origen d’habitatge

### Miscel·lània

* Síl·labes: Cas·tells (2)
* Anagrama: llescats

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Castelltort
## Català

   * Pronúncia: oriental /kəs.təʎˈtɔrt/, occidental /kas.teʎˈtɔɾt/
   * Rimes: -ɔɾt

### Nom propi

Castelltort
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Cas·tell·tort (3)

### Vegeu també

* Cerca Castelltort a Wikidata
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Castellarnau
## Català

   * Pronúncia: oriental /kəs.tə.ʎərˈnaw/, occidental /kas.te.ʎaɾˈnaw/
   * Rimes: -aw
   * Etimologia: Compost de castell i Arnau.

### Nom propi

Castellarnau
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Cas·tell·ar·nau (4)

### Vegeu també

* Cerca Castellarnau a Wikidata
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Grenache
## Alemany

   * Pronúncia: /ɡʀəˈnaʃ/ àudio

### Nom

Grenache m. ‎(genitiu Grenaches, plural Grenaches)
* garnatxa

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | der | Grenache | die | Grenaches |
| Genitiu | des | Grenaches | der | Grenaches |
| Datiu | dem | Grenache | den | Grenaches |
| Acusatiu | den | Grenache | die | Grenaches |
# Grenlàndia
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡɾənˈɫan.di.ə/, occidental /ɡɾenˈɫan.di.a/
   * Rimes: -andia
   * Etimologia: Variant de Greenlàndia, de l’anglès Greenland.

### Nom propi

Grenlàndia f.
* Forma alternativa de Groenlàndia.

#### Derivats

* grenlandès

### Miscel·lània

* Síl·labes: Gren·làn·di·a (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: GEC
# Gregory
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈɡɹɛɡəɹi/
   * Etimologia: Del llatí Grēgorius.

### Nom propi

Gregory
* Prenom masculí, equivalent al català Gregori.
* Cognom d’origen patronímic

#### Relacionats

* (hipocorístics) Greg, Gregg
* (variants) Gregor, Grigory
# Grenada
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡɾəˈna.ðə/, occidental /ɡɾeˈna.ða/
   * Rimes: -ada
   * Homòfon: granada ‎(oriental)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

Grenada f.
* Arxipèlag d'illetes dins del llac Nicaragua, dins l'estat homònim.
* Illa de les Antilles, al Carib, al nord de Trinitat i Tobago.
* Estat americà del Carib que ocupa principalment l'illa homònima, però també les illes del sud de l'arxipèlag de les Grenadines.

#### Notes

* Per diferenciar l'arxipèlag de l'estat, se l'anomena arxipèlag de Grenada.
* Per diferenciar l'illa de l'estat, se l'anomena l'illa de Grenada.

#### Traduccions

* Anglès: Grenada $^{(en)}$
* Castellà: Granada $^{(es)}$ f.
* Vietnamita: Grenada $^{(vi)}$
* Anglès: Grenada $^{(en)}$
* Castellà: Granada $^{(es)}$ f.
* Anglès: Grenada $^{(en)}$
* Castellà: Granada $^{(es)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: Gre·na·da (3)
* Anagrames: agendar, agraden, negrada, regnada

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GEC, ésAdir
# Gregoriorentzat
## Basc
### Nom propi

Gregoriorentzat
* benefactiu indefinit de Gregorio
# Gretchen
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈɡɹɛtʃən/
   * Etimologia: De l'alemany Gretchen, hipocorístic de Margarete.

### Nom propi

Gretchen
* Prenom femení
# Gregorioz
## Basc
### Nom propi

Gregorioz
* instrumental indefinit de Gregorio
# Grenaches
## Alemany

   * Pronúncia: /ɡʀəˈnaʃ/

### Nom

Grenaches
* genitiu singular de Grenache
* forma plural de Grenache
# Griff
## Alemany

   * Pronúncia: /ɡʀɪf/,
   * Etimologia: Del protogermànic *gripiz.

### Nom

Griff m. ‎(genitiu Griffs o Griffes, plural Griffe)
* mànec, maneta, pom, ansa, empunyadura
    Der Griff des Kochtopfes ist abgebrochen.L'ansa de l'olla està trencada.
    Der Griff des Schwertes war kunstvoll verziert.L'empunyadura de l'espasa estava molt decorada.
* accés, aferrada, manera de posar la mà
    Ein Griff in die Tasche und er holte die Pistole hervor.Un accés a la butxaca i en va treure la pistola.
    Endlich lockerte er den Griff um meinen Oberarm.Finalment va afluixar la mà que tenia aferrada al meu braç.
    Zeigst du mir noch mal den Griff? Ich kriege die Finger nicht so weit auseinander. Gitarre lerne ich wohl nie.M'ensenyes un altre cop la manera de posar la mà? Em costa separar tant els dits. Potser mai aprengui a tocar la guitarra.
* adquisició
    Mit Herrn Hansen hat der Chef einen guten Griff getan, er ist kompetent und freundlich.Amb el sr Hansen, el cap ha fet una bona adquisició, és competent i agradable.
* control
    Er hatte seine Probleme im Griff.Ell tenia els problemes sota control.
* adherència
    Die Reifen hatten einen zufriedenstellenden Griff auf der feuchten Straße.Els neumàtics tenen una bona adherència en carretera mullada.
* tacte, sensació
    Diese Wolljacke hat einen wunderbar seidigen Griff.Aquesta jaqueta de llana té un tacte meravellós com de seda.
* urpes
    Der Habicht tötet mit dem Griff, der Falke mit dem Biss.L'astor mata amb les urpes, el falcó amb el bec.

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | der | Griff | die | Griffe |
| Genitiu | des | Griffs Griffes | der | Griffe |
| Datiu | dem | Griff Griffe | den | Griffen |
| Acusatiu | den | Griff | die | Griffe |
# Gregoriori
## Basc
### Nom propi

Gregoriori
* datiu indefinit de Gregorio
# Igotzi
## Basc
### Nom propi

Igotzi
* datiu indefinit de Igotz
# Ihnen
## Alemany

   * Pronúncia: /ʔiːnən/,

### Pronom

Ihnen
* vós o vostè en datiu (complement indirecte, registre de cortesia)
    Ich gefallen schwarzen Kaffee, wie magst Ihnen?A mi m’agrada el cafè sol, com li agrada a vostè?
    Ich weine mit Ihnen.Ploro amb vós.

#### Relacionats

* Sie (nominatiu i acusatiu)
# Igotzengandik
## Basc
### Nom propi

Igotzengandik
* ablatiu indefinit de Igotz
# Igotzengatik
## Basc
### Nom propi

Igotzengatik
* causal indefinit de Igotz
# Igotzentzat
## Basc
### Nom propi

Igotzentzat
* benefactiu indefinit de Igotz
# Igotzez
## Basc
### Nom propi

Igotzez
* instrumental indefinit de Igotz
# Iiʼniʼ Tłʼiishtsoh Bikéyah
## Navaho

   * Etimologia: De iiʼniʼ ‎(«tro»), tłʼiish ‎(«serp»), -tsoh ‎(«gran»), bikéyah ‎(«el seu país»), literalment «país del drac que brama».

### Nom propi

Iiʼniʼ Tłʼiishtsoh Bikéyah
* Bhutan

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en navaho
# Igotzenganako
## Basc
### Nom propi

Igotzenganako
* genitiu locatiu indefinit de Igotz
# Igotzenganantz
## Basc
### Nom propi

Igotzenganantz
* al·latiu direccional indefinit de Igotz
# Igualada
## Català

   * Pronúncia: oriental /i.ɣwəˈɫa.ðə/, occidental /i.ɣwaˈɫa.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: D’un antic *Aigualada, del català medieval Agualada, del llatí aqua lata, «aigua ample», eixamplament del riu Anoia.

### Nom propi

Igualada
* Capital de la comarca de l’Anoia.
* La lletra I en lectura lletrejada.

### Miscel·lània

* Síl·labes: I·gua·la·da (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB
# Comelles
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuˈme.ʎəs/ balear /koˈme.ʎəs/, /kuˈme.ʎəs/ Occidental: /koˈme.ʎes/
   * Rimes: -eʎes
   * Etimologia: Plural de parentiu de Comella.

### Nom propi

Comelles
* Cognom

#### Variants

* Comellas, Cumelles, Cumellas

### Miscel·lània

* Síl·labes: Co·me·lles (3)

### Vegeu també

* Cerca Comelles a Wikidata
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Commerson's dolphin
## Anglès
### Nom

Commerson's dolphin
* dofí de Commerson
# Comes
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈko.məs/, occidental /ˈko.mes/
   * Rimes: -omes
   * Etimologia: Plural de parentiu de Coma.

### Nom propi

Comes
* Cognom

#### Variants

* Comas

### Miscel·lània

* Síl·labes: Co·mes (2)
* Anagrames: Cosme, mecos

### Vegeu també

* Cerca Comes a Wikidata
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Comicromane
## Alemany
### Nom

Comicromane
* forma plural de Comicroman
# Comellas
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuˈme.ʎəs/ balear /koˈme.ʎəs/, /kuˈme.ʎəs/ Occidental: /koˈme.ʎes/
   * Etimologia: Forma arcaica de Comelles, plural de Comella.

### Nom propi

Comellas
* Cognom

#### Variants

* Cumellas

### Miscel·lània

* Síl·labes: Co·me·llas (3)
* Anagrames: amollesc, ocellams

### Vegeu també

* Cerca Comellas a Wikidata
* Obres de referència: Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Comenius programme
## Anglès
### Nom

Comenius programme
* programa Comenius

### Vegeu també

* Comenius programme. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].