OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# escaire
## Català

   * Pronúncia: oriental /əsˈkaj.ɾə/, occidental /esˈkaj.ɾe/
       Informal: nord-occidental /asˈkaj.ɾe/
   * Rimes: -ajɾe
   * Etimologia: De escairar, de caire, del llatí quadrum ‎(«quadrat»), de quattuor ‎(«quatre»), segle XIV. Compareu amb cartabó.

### Nom

escaire m. ‎(plural escaires)
* Instrument de dibuix tècnic consistent en un triangle rectangular.
* Instrument format per dues peces en angle recte usat per a comprovar o traçar línies perpendiculars o paral·leles.
* Objecte en angle recte usat com a reforç de la juntura de dues peces.
* (waterpolo, esports de pilota) Cadascun dels dos angles rectes formats per la unió d'un dels pals de la porteria i el travesser.
* [1] Escaire de dibuix
* [2] Escaires de fuster
* [3] Escaires de reforç
* [4] Gol per l’escaire

#### Hipònims

* cartabó

#### Derivats

* fals escaire

#### Traduccions

* Alemany: Geodreieck $^{(de)}$ n.
* Anglès: set square $^{(en)}$, triangle $^{(en)}$
* Castellà: cartabón $^{(es)}$ m.
* Eslovac: trojuholník $^{(sk)}$ m.
* Francès: équerre $^{(fr)}$ f.
* Italià: squadra $^{(it)}$ f.
* Polonès: ekierka $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: esquadro $^{(pt)}$ m.
* Anglès: square $^{(en)}$, carpenter's square $^{(en)}$
* Castellà: escuadra $^{(es)}$ f.
* Francès: équerre $^{(fr)}$ f.
* Italià: squadra $^{(it)}$ f.
* Anglès: angle iron $^{(en)}$
* Castellà: escuadra $^{(es)}$ f.
* Francès: équerre $^{(fr)}$ f.
* Italià: squadra $^{(it)}$ f.
* Anglès: corner $^{(en)}$
* Castellà: escuadra $^{(es)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·cai·re (3)
* Anagrama: creaies

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* escaire. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# flabel·lada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫə.βəɫˈɫa.ðə/, /fɫə.βəˈɫa.ðə/ balear /fɫə.bəɫˈɫa.ðə/ Occidental: /fɫa.beɫˈɫa.ða/, /fɫa.βeˈɫa.ða/
   * Rimes: -ada

### Adjectiu

flabel·lada f. ‎(plural flabel·lades)
* Forma femenina de flabel·lat.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·bel·la·da (4)
# flabel·lats
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫə.βəɫˈɫats/, /fɫə.βəˈɫats/ balear /fɫə.bəɫˈɫats/ Occidental: /fɫa.beɫˈɫats/, /fɫa.βeˈɫats/
   * Rimes: -ats

### Adjectiu

flabel·lats m. pl.
* Forma plural de flabel·lat.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·bel·lats (3)
# flabel·lades
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫə.βəɫˈɫa.ðəs/, /fɫə.βəˈɫa.ðəs/ balear /fɫə.bəɫˈɫa.ðəs/ Occidental: /fɫa.beɫˈɫa.ðes/, /fɫa.βeˈɫa.ðes/
   * Rimes: -ades

### Adjectiu

flabel·lades f. pl.
* Forma plural de flabel·lada.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·bel·la·des (4)
# muccaturo
## Napolità

   * Etimologia: Del català mocador.

### Nom

muccaturo m.
* mocador

### Vegeu també

* U Ssulupachése
# céltico
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈθel.ti.ko/
       Americà: alt /ˈsel.t(i).ko/, baix /ˈsel.ti.ko/
   * Rimes: -eltiko
   * Etimologia: Del llatí Celtĭcus, del grec antic Κελτικός ‎(Keltikós).

### Adjectiu

céltico m. ‎(femení céltica, plural masculí célticos, plural femení célticas)
* cèltic

#### Sinònims

* celta

#### Derivats

* protocéltico

### Miscel·lània

* Síl·labes: cél·ti·co (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà
* céltico. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# imigração
## Portuguès

   * Pronúncia: /i.mɨ.gɾɐˈsɐ̃w/
   * Etimologia: De imigrar i el sufix -ção

### Nom

imigração f. ‎(plural imigrações)
* immigració

#### Antònims

* emigração

#### Relacionats

* imigrante

### Miscel·lània

* Síl·labes: i·mi·gra·ção (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Dicionário Priberam da Língua Portuguesa sobre imigração
# imigrações
## Portuguès
### Nom

imigrações f. pl.
* forma plural de imigração
# emigração
## Portuguès

   * Etimologia: Del llatí emigratio.

### Nom

emigração f. ‎(plural emigrações)
* emigració

#### Antònims

* imigração

#### Relacionats

* emigrante
* emigrar

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·mi·gra·ção (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Dicionário Priberam da Língua Portuguesa sobre emigração
# emigrações
## Portuguès
### Nom

emigrações f. pl.
* forma plural de emigração
# pesquisa
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /pesˈki.sa/, meridional /pehˈki.sa/
       Americà: alt /p(e)sˈki.sa/, baix /pehˈki.sa/
   * Rimes: -isa
   * Etimologia: De pesquerir.

### Nom

pesquisa f. ‎(plural pesquisas)
* investigació

#### Sinònims

* investigación, indagación

#### Descendents

* Portuguès: pesquisa f.

### Verb

pesquisa
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del present d’indicatiu del verb pesquisar
* segona persona del singular (tú) de l'imperatiu del verb pesquisar

#### Variants

* [2] (voseo) pesquisá

### Miscel·lània

* Síl·labes: pes·qui·sa (3)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre pesquisa

## Portuguès

   * Etimologia: Del castellà pesquisa.

### Nom

pesquisa f. ‎(plural pesquisas)
* recerca, investigació

### Verb

pesquisa
* tercera persona singular (ele, ela, você) del present d'indicatiu de pesquisar
* segona persona singular (tu) de l'imperatiu de pesquisar

### Miscel·lània

* Síl·labes: pes·qui·sa (3)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Dicionário Priberam da Língua Portuguesa sobre pesquisa
# você
## Portuguès

   * Etimologia: Contracció de vossa mercê ‎(«vostra mercè»).

### Pronom

você inv. ‎(plural vocês)
* Pronom de segona persona formal, vostè
* (Brasil) Pronom de segona persona informal, tu

### Miscel·lània

* Síl·labes: vo·cê (2)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Dicionário Priberam da Língua Portuguesa sobre você
# búsqueda
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈbus.ke.ða\, meridional \ˈbuh.ke.ða\
       Americà: alt /ˈbus.k(e).da/, baix \ˈbuh.ke.ða\
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

búsqueda f. ‎(plural búsquedas)
* recerca

#### Relacionats

* buscar

### Miscel·lània

* Síl·labes: bús·que·da (3)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre búsqueda
# sou
## Català

   * Pronúncia: (nom) /ˈsɔw/
   * Rimes: -ɔw
   * Pronúncia: (verb) /ˈsow/
   * Rimes: -ow
   * Etimologia: Del llatí solidus ‎(«moneda d'or»), segle XIII, de l’adjectiu solidus, doblet de sòlid.

### Nom

sou m. ‎(plural sous)
* Diners que es perceben per un treball, salari.
* (en plural, eivissenc) diners
    Tenir molts sous.

#### Sinònims

* guany, jornal, mensualitat, nòmina, paga, remuneració, retribució, salari, setmanada, soldada.

#### Derivats

* soldejar

#### Traduccions

* Alemany: Lohn $^{(de)}$ m.
* Anglès: salary $^{(en)}$, wages $^{(en)}$
* Castellà: sueldo $^{(es)}$, salario $^{(es)}$
* Marathi: वेतन $^{(mr)}$
* Sànscrit: वेतन $^{(sa)}$

### Verb

sou
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de ésser/ser.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: ous, suo, uso

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Català antic
### Verb

sou
* segona persona plural (vós, vosaltres) del present d'indicatiu de esser

## Portuguès

   * Etimologia: Del llatí sum.

### Verb

sou
* primera persona singular (eu) del present d'indicatiu de ser

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
# eu
## Multilingüe
### Símbol

eu
* Codi de llengua ISO 639-1 del basc.

## Català antic

   * Etimologia: De l'occità antic eu.

### Pronom

eu
* jo

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo

## Llatí

   * Pronúncia: /ew/
   * Etimologia: (pendent)

### Interjecció

eu
* visca, bé, bravo

### Vegeu també

* Mayer i Olivé (director), Marc. «E». A: Diccionari Il·lustrat Llatí-Català Català-Llatí, 2a. Barcelona: Larousse i Vox, 2017, 170. ISBN 978-84-9974-234-2.

## Portuguès

   * Etimologia: Del llatí ego. Doblet de ego.

### Pronom

eu ‎(plural nós)
* Primera personal del singular, jo

### Nom

eu m. ‎(plural eus)
* (psicologia) jo, ego

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Dicionário Priberam da Língua Portuguesa sobre eu
# victorejar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bik.tu.ɾəˈʒa/ balear /vik.to.ɾəˈd͡ʒa/, /vik.tu.ɾəˈʒa/ Occidental: nord-occidental /bik.to.ɾeˈʒa/ valencià /vik.to.ɾeˈd͡ʒaɾ/, /bik.to.ɾeˈd͡ʒa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: victorejà
   * Etimologia: De víctor i el sufix -ejar.

### Verb

victorejar trans.
* Aplaudir o aclamar amb víctors.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: victorejo, victoreja, victoregem Vocal rizotònica: /ɛ/, /ə/, /e/

#### Sinònims

* aclamar, aplaudir, aprovar, elogiar, encomiar, felicitar, lloar, ovacionar

#### Traduccions

* Anglès: cheer $^{(en)}$
* Castellà: vitorear $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: vic·to·re·jar (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana. Editorial Salvat, 1910. Tom 3
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: victorejar
# Prílep
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈpɾi.ɫəp/, occidental /ˈpɾi.ɫep/
   * Etimologia: Del macedoni Прилеп.

### Nom propi

Prílep f.
* Ciutat i municipi de Macedònia del Nord.
    «El futur basileus regalava al rei de Sèrbia, Obcepotge, el domini entre Prosck i Prílep i el domini de Debra, fins al riu Mal en Albània.» (A. Rubió i Lluch, «La Companyia Catalana sota el comandament de Teobald de Cepoy», Miscel·lània Prat de la Riba, vol. 1, 1923)

#### Traduccions

* Alemany: Prilep $^{(de)}$
* Anglès: Prilep $^{(en)}$
* Castellà: Prilep $^{(es)}$
* Francès: Prilep $^{(fr)}$
* Grec: Πρίλεπ $^{(el)}$ ‎(Prílep)
* Macedoni: Прилеп $^{(mk)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: Prí·lep (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
# Prilep
## Català
### Nom propi

Prilep f.
* Forma alternativa de Prílep.
    «Al poble d’on eren fills els soldats morts, Prilep, com a represàlia, van cremar la mesquita albanesa i van destrossar els comerços albanesos.» (Isabel-Clara Simó, En legítima defensa, 2003, ISBN 9788466403603)

### Miscel·lània

* Síl·labes: Pri·lep (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: GEC

## Francès

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: Del macedoni Прилеп.

### Nom propi

Prilep f.
* Prílep
    «Dans sa ceinture de champs cultivés, Prilep étale ses pavés frais, élève deux minarets blanc-lessive, des façades à balcons ventrus mangés de vert-de-gris, et de longues galeries de bois où l'on fait sécher, août venu, un des meilleurs tabacs du monde.» (Bouvier, Nicolas. L'Usage du Monde, 2001. París: Éditions Payot & Rivages, 1963, p. 64.)(afegiu la traducció en català)

#### Relacionats

* Prilepois

#### Merònims

* Markovgrad

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en francès
# càsum
## Català

   * Pronúncia: /ˈka.zum/
   * Etimologia: Eufemisme de càgum, compost de cago i en.

### Interjecció

càsum
* (vulgarisme) Renec d’enuig o frustració.

#### Notes

Amb pronom o sense, sovint reforçat amb un complement: (me)càsum l’ou, (me)càsum Déu, (me)càsum dena, (me)càsum tot...

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: cà·sum (2)
* Anagrama: sucam
# romanyol
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ru.məˈɲɔɫ/ balear /ro.məˈɲɔɫ/, /ru.məˈɲɔɫ/ Occidental: /ro.maˈɲɔɫ/
   * Rimes: -ɔl
   * Etimologia: De l'italià romagnolo o del romanyès rumagnòl.

### Adjectiu

romanyol m. ‎(femení romanyola, plural masculí romanyols, plural femení romanyoles)
* Sinònim de romanyès.

### Nom

romanyol m. ‎(plural romanyols, femení romanyola)
* Sinònim de romanyès.
    «Els pares no transmeten als fills el sicilià, el calabrès, el llombard o el romanyol perquè ningú els tracti de pagerols.» (Pau Vidal, El bilingüisme mata, 2015, ISBN 978-8498093186)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·ma·nyol (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DAlg
# romanyols
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ru.məˈɲɔɫs/ balear /ro.məˈɲɔɫs/, /ru.məˈɲɔɫs/ Occidental: /ro.maˈɲɔɫs/
   * Rimes: -ɔls

### Adjectiu

romanyols m. pl.
* Forma plural de romanyol.

### Nom

romanyols m. pl.
* Forma plural de romanyol.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·ma·nyols (3)
# romanyola
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ru.məˈɲɔ.ɫə/ balear /ro.məˈɲɔ.ɫə/, /ru.məˈɲɔ.ɫə/ Occidental: nord-occidental /ro.maˈɲɔ.ɫa/ valencià /ro.maˈɲɔ.ɫa/, /ro.maˈɲɔ.ɫɔ/
   * Rimes: -ɔla

### Adjectiu

romanyola f. ‎(plural romanyoles)
* Forma femenina de romanyol.

### Nom

romanyola f. ‎(plural romanyoles)
* Forma femenina de romanyol.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·ma·nyo·la (4)
# romanyoles
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ru.məˈɲɔ.ɫəs/ balear /ro.məˈɲɔ.ɫəs/, /ru.məˈɲɔ.ɫəs/ Occidental: /ro.maˈɲɔ.ɫes/
   * Rimes: -ɔles

### Adjectiu

romanyoles f. pl.
* Forma plural de romanyola.

### Nom

romanyoles f. pl.
* Forma plural de romanyola.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·ma·nyo·les (4)
# romanyès
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ru.məˈɲɛs/ balear /ro.məˈɲəs/, /ru.məˈɲɛs/ Occidental: /ro.maˈɲes/
   * Rimes: -ɛs
   * Etimologia: De Romanya i el sufix -ès.

### Adjectiu

romanyès m. ‎(femení romanyesa, plural masculí romanyesos, plural femení romanyeses)
* Relatiu o pertanyent a la Romanya o a la seva llengua.

#### Variants

* romanyés

#### Sinònims

* romanyol

#### Hiperònims

* emilianoromanyès

#### Traduccions

* Castellà: romañés $^{(es)}$
* Francès: romagnol $^{(fr)}$
* Italià: romagnolo $^{(it)}$

### Nom

romanyès m. ‎(plural romanyesos, femení romanyesa)
* Persona que habita o és originària de la Romanya.
* Grup de dialectes gal·loitàlics propis de la Romanya incloent-hi San Marino.

#### Traduccions

* Castellà: romañés $^{(es)}$ m.
* Francès: Romagnol $^{(fr)}$ m.
* Italià: romagnolo $^{(it)}$ m.
* Anglès: Romagnol $^{(en)}$
* Castellà: romañés $^{(es)}$ m.
* Francès: romagnol $^{(fr)}$ m.
* Italià: romagnolo $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·ma·nyès (3)
* Heterograma de 8 lletres (aemnorsy)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, ésAdir
# orientación
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /o.ɾjen.taˈθjon/, meridional \o.ɾjeŋ.taˈθjoŋ\
       Americà: alt /o.ɾjen.t(a)ˈsjon/, baix \o.ɾjeŋ.taˈsjoŋ\, austral /o.ɾjen.taˈsjon/
   * Rimes: -on
   * Etimologia: De orientar i el sufix -ción.

### Nom

orientación f. ‎(plural orientaciones)
* orientació

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·rien·ta·ción (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre orientación

## Gallec

   * Pronúncia: /ɔɾjɛntaˈθjoŋ/
   * Etimologia: De orientar i el sufix -ción.

### Nom

orientación f. ‎(plural orientacións)
* orientació

#### Variants

* (reintegracionisme) orientaçom

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·rien·ta·ción (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario da Real Academia Galega sobre orientación
# orientacións
## Gallec
### Nom

orientacións f. pl.
* forma plural de orientación

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·rien·ta·cións (4)
# orientacions
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /u.ɾi.ən.tə.siˈons/ balear /o.ɾi.ən.tə.siˈons/, /u.ɾi.ən.tə.siˈons/ Occidental: /o.ɾi.en.ta.siˈons/
   * Rimes: -ons

### Nom

orientacions f. pl.
* Forma plural de orientació.

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·ri·en·ta·ci·ons (6)
# favor
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fəˈβor/, balear /fəˈvo/ Occidental: nord-occidental /faˈβor/ valencià /faˈvoɾ/, /faˈβoɾ/
   * Rimes: -oɾ
   * Etimologia: Del llatí favor, del verb favere ‎(«ser propici, interessar-se per algú»).

### Nom

favor m. ‎(plural favors)
* Ajuda prestada a un altre a qui es té en estima o concessió d'avantatge cap a aquesta persona.
* Predisposició a fer concessions cap a algú de nivell inferior.
    El comte tenia el favor del rei.

#### Sinònims

* avantatge
* suport, gràcia

#### Traduccions

* Alemany: Gefallen $^{(de)}$ m.
* Anglès: favor $^{(en)}$, behalf $^{(en)}$
* Búlgar: услуга $^{(bg)}$ f. ‎(usluga)
* Castellà: favor $^{(es)}$
* Eslovè: usluga $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: favoro $^{(eo)}$
* Finès: palvelus $^{(fi)}$
* Francès: faveur $^{(fr)}$
* Gallec: favor $^{(gl)}$ m.
* Grec: χάρη $^{(el)}$ f. ‎(khari)
* Grec antic: χάρις $^{(grc)}$ f. ‎(kháris)
* Hebreu: טובה‎ $^{(he)}$ f.
* Hongarès: szívesség $^{(hu)}$
* Italià: favore $^{(it)}$
* Japonès: 好意 $^{(ja)}$
* Llatí: venia $^{(la)}$ f.
* Maltès: favur $^{(mt)}$
* Neerlandès: dienst $^{(nl)}$
* Polonès: przysługa $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: favor $^{(pt)}$ m.
* Romanès: favoare $^{(ro)}$ f.
* Rus: услу́га $^{(ru)}$ f. ‎(usluga)
* Turc: iyilik $^{(tr)}$
* Txec: laskavost $^{(cs)}$ f.
* Vietnamita: ơn $^{(vi)}$
* Xinès: 恩惠 $^{(zh)}$ ‎(ēnhuì)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·vor (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Anglès
### Nom

favor ‎(plural favors)
* favor

### Verb

favor ‎(3a persona singular present favors, gerundi favoring, passat i participi favored)
* afavorir

#### Variants

* favour (britànic)

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \faˈβoɾ\
       Americà: alt /f(a)ˈboɾ/, baix \faˈβoɾ\
   * Rimes: -oɾ
   * Etimologia: Del llatí favor.

### Nom

favor m. ‎(plural favores)
* favor

#### Derivats

* favorecer

#### Relacionats

* favorable

#### Compostos i expressions

* por favor

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·vor (2)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre favor
# favorable
## Anglès

   * Pronúncia: /fa.vɔ.ʁabl/ àudio (EUA)
   * Etimologia: Del francès antic favorable, del llatí favorabilis.

### Adjectiu

favorable ‎(comparatiu more favorable, superlatiu most favorable)
* (EUA) favorable

#### Variants

* (RU) favourable

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
* Per a més informació vegeu l'entrada al Cambridge English Dictionary© sobre favorable
* Per a més informació vegeu l'entrada al Collins Dictionary© sobre favorable

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \fa.βoˈɾa.βle\
       Americà: alt /f(a).boˈɾa.ble/, baix \fa.βoˈɾa.βle\
   * Rimes: -able
   * Etimologia: Del llatí favorabilis.

### Adjectiu

favorable inv. ‎(plural favorables)
* favorable

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·vo·ra·ble (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre favorable
# favorables
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \fa.βoˈɾa.βles\, meridional \fa.βoˈɾa.βleh\
       Americà: alt /fa.boˈɾa.bl(e)s/, baix \fa.βoˈɾa.βleh\, austral \fa.βoˈɾa.βles\
   * Rimes: -ables

### Adjectiu

favorables inv. pl.
* forma plural de favorable

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·vo·ra·bles (4)
# cantal
## Català

   * Pronúncia: oriental /kənˈtaɫ/, occidental /kanˈtaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: [1] D’origen incert paral·lel a cantell i cantó, segle XIII. Probablement del català antic cant i el sufix -al, del llatí tardà cantus ‎(«llanta de roda»), del gàl·lic *cantos, del protocèltic *kantos ‎(«caire, cantell»). Cognat de l’aragonès cantal ‎(«còdol») i de l’occità gascó candau ‎(«carena de serrat»).
   * Etimologia: [2] De la ciutat Cantal (Alvèrnia).

### Nom

cantal m. ‎(plural cantals)
* (occidental) Pedra o còdol amb cantells.

#### Traduccions

* Anglès: pebble $^{(en)}$
* Castellà: canto $^{(es)}$ m.
* Francès: caillou $^{(fr)}$ m.
* Italià: ciottolo $^{(it)}$ m.

### Nom

cantal m. ‎(plural cantals)
* Formatge francès fet amb llet de vaca, de pasta premsada i crua.

### Miscel·lània

* Síl·labes: can·tal (2)
* Anagrames: calant, lacant

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, DECat
# cantell
## Català

   * Pronúncia: oriental /kənˈteʎ/, occidental /kanˈteʎ/
   * Rimes: -eʎ
   * Etimologia: D’origen incert paral·lel a cantal i cantó, segle XIV. Probablement del català antic cant i el sufix -ell, del llatí tardà cantus ‎(«llanta de roda»), del gàl·lic *cantos, del protocèltic *kantos ‎(«caire, cantell»). Cognat de l’occità cantel ‎(«crostó, cantell») i del francès antic chantel (actual chanteau).

### Nom

cantell m. ‎(plural cantells)
* cantó, vora
* coltell

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: can·tell (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# cantó
## Català

   * Pronúncia: oriental /kənˈto/, occidental /kanˈto/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: D’origen incert paral·lel a cantal i cantell, segle XIII. Probablement del català antic cant i el sufix -ó, del llatí tardà cantus ‎(«llanda de roda»), del gàl·lic *cantos, del protocèltic *kantos ‎(«caire, cantell»). Cognat de l’aragonès cantón ‎(«racó, cantonada»).

### Nom

cantó m. ‎(plural cantons)
* Aresta de l'angle que formen dues cares d'un cos polièdric.
    Ves amb compte de no xocar amb el cantó d'aquesta casa.
* Banda de l'espai oposada a un altre.
    Ho posarem al cantó de dalt.
* Extrem d'una cosa.
    Vull el cantó del pa.
* Pedra tallada en forma de paral·lelepípede que serveix de base en la construcció d'edificis.
* Subdivisió territorial emprada per l'administració suïssa.

#### Derivats

* acantonar
* cantonada
* cantonal
* cantoner
* de trascantó
* escantonar
* quatre cantons

#### Traduccions

* Anglès: edge $^{(en)}$
* Castellà: canto $^{(es)}$, esquina $^{(es)}$, lado $^{(es)}$, silleria $^{(es)}$
* Francès: canton $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: can·tó (2)
* Anagrames: Conat, conta, contà, cotna, cotnà, nocat, tanco

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kanˈto/, meridional \kaŋˈto\
       Americà: alt /k(a)nˈto/, baix \kaŋˈto\, austral /kanˈto/
   * Rimes: -o

### Verb

cantó
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del passat simple del verb cantar

### Miscel·lània

* Síl·labes: can·tó (2)
* Anagrames: catón, conta, contá, cotan, tacón, tanco, tancó, tocan, tonca
# malgeneritzàs
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˌmaɫ.ʒə.nə.ɾiˈd͡zas/ Occidental: nord-occidental /ˌmaɫ.d͡ʒe.ne.ɾiˈd͡zas/, valencià /ˌmaɫ.d͡ʒe.ne.ɾiˈzas/
   * Rimes: -as

### Verb

malgeneritzàs
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb malgeneritzar.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb malgeneritzar.

#### Variants

* [1] malgeneritzés, malgeneritzara
* [2] malgeneritzés, malgeneritzara

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·ge·ne·rit·zàs (5)
# malgeneritzàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌmaɫ.ʒə.nə.ɾiˈd͡za.βəw/, balear /ˌmaɫ.ʒə.nə.ɾiˈd͡za.vəw/ Occidental: nord-occidental /ˌmaɫ.d͡ʒe.ne.ɾiˈd͡za.βew/ valencià /ˌmaɫ.d͡ʒe.ne.ɾiˈza.vew/, /ˌmaɫ.d͡ʒe.ne.ɾiˈza.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

malgeneritzàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de malgeneritzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·ge·ne·rit·zà·veu (6)
# malgeneritzés
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˌmaɫ.ʒə.nə.ɾiˈd͡zes/ Occidental: nord-occidental /ˌmaɫ.d͡ʒe.ne.ɾiˈd͡zes/, valencià /ˌmaɫ.d͡ʒe.ne.ɾiˈzes/
   * Rimes: -es

### Verb

malgeneritzés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb malgeneritzar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb malgeneritzar.

#### Variants

* [1] malgeneritzàs, malgeneritzara
* [2] malgeneritzàs, malgeneritzara

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·ge·ne·rit·zés (5)
# malgeneritzàvem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌmaɫ.ʒə.nə.ɾiˈd͡za.βəm/, balear /ˌmaɫ.ʒə.nə.ɾiˈd͡za.vəm/ Occidental: nord-occidental /ˌmaɫ.d͡ʒe.ne.ɾiˈd͡za.βem/ valencià /ˌmaɫ.d͡ʒe.ne.ɾiˈza.vem/, /ˌmaɫ.d͡ʒe.ne.ɾiˈza.βem/
   * Rimes: -avem

### Verb

malgeneritzàvem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de malgeneritzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·ge·ne·rit·zà·vem (6)