OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# folre
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfɔɫ.rə/, occidental /ˈfoɫ.re/
   * Etimologia: Del català antic foure ‎(«beina»), d’origen germànic, segle XIII.

### Nom

folre m. ‎(plural folres)
* Recobriment d’un objecte per a protegir-lo.
* (argot casteller) Segon nivell de la pinya, que reforça el pis de segons i ajuda el pis de terços.
* (antic) beina

#### Traduccions

* Anglès: lining $^{(en)}$
* Castellà: forro $^{(es)}$ m.
* Francès: garniture $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fol·re (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# fol·licle
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuɫˈɫi.kɫə/, /fuˈɫi.kɫə/ balear /foɫˈɫi.kɫə/, /fuɫˈɫi.kɫə/ Occidental: /foɫˈɫi.kɫe/, /foˈɫi.kɫe/
   * Rimes: -ikle

### Nom

fol·licle m. ‎(plural fol·licles)
* (botànica) Fruit sec originat d'un sol carpel, que a l'obrir-se per alliberar les seves llavors es divideix en llargada en una sola zona de ruptura, a diferència d'una llegum què s'obre a la sutura ventral i a la dorsal, per alliberar les llavors.

#### Traduccions

* Anglès: follicle $^{(en)}$
* Castellà: folículo $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fol·li·cle (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# folículo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /foˈli.ku.lo/
       Americà: alt /foˈli.k(u).lo/, baix /foˈli.ku.lo/
   * Rimes: -ikulo
   * Etimologia: Del llatí follicŭlus.

### Nom

folículo m. ‎(plural folículos)
* (anatomia) fol·licle

#### Derivats

* folicular

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·lí·cu·lo (4)

### Vegeu també

* folículo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre folículo
# folrat
## Català

   * Pronúncia: oriental /fuɫˈrat/, occidental /foɫˈrat/
   * Rimes: -at

### Adjectiu

folrat m. ‎(femení folrada, plural masculí folrats, plural femení folrades)
* Que un objecte està cobert en l'interior, l'exterior o algun dels seus costats, per una capa fina d'algun material.
* Vulgarment, que hom té molts diners.

#### Traduccions

* Castellà: forrado $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fol·rat (2)
* Heterograma de 6 lletres (aflort)
* Anagrama: flotar
# folículos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /foˈli.ku.los/, meridional /foˈli.ku.loh/
       Americà: alt /foˈli.ku.l(o)s/, baix /foˈli.ku.loh/, austral /foˈli.ku.los/
   * Rimes: -ikulos

### Nom

folículos m. pl.
* forma plural de folículo

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·lí·cu·los (4)
# fom
## Català antic
### Verb

fom
* primera persona plural (nós, nosaltres) del passat de esser
# florisques
## Català
### Verb

florisques
* (occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb florir.

#### Variants

* floreixis, floresquis, florixes, florixos, floresques

### Miscel·lània

* Anagrama: floresquis
# floristically
## Anglès

   * Etimologia: De floristic i el sufix -ally.

### Adverbi

floristically ‎(no comparable)
* flòridament
# floristicamente
## Italià

   * Pronúncia: /floˌri.sti.kaˈmen.te/
   * Etimologia: De floristico i el sufix -mente.

### Adverbi

floristicamente
* flòridament

### Miscel·lània

* Síl·labes: flo·ri·sti·ca·mén·te (6)
# florisqueu
## Català
### Verb

florisqueu
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb florir.

#### Variants

* floriu, florigueu
# florisses
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫuˈɾi.səs/ balear /fɫoˈɾi.səs/, /fɫuˈɾi.səs/ Occidental: /fɫoˈɾi.ses/
   * Rimes: -ises

### Verb

florisses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb florir.

#### Variants

* floriguesses, florigueres, florissis, florires

## Català antic
### Verb

florisses
* segona persona singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu de florir

#### Variants

* florires
# florissen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫuˈɾi.sən/ balear /fɫoˈɾi.sən/, /fɫuˈɾi.sən/ Occidental: /fɫoˈɾi.sen/
   * Rimes: -isen

### Verb

florissen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb florir.

#### Variants

* floriguessen, florigueren, florissin, floriren

## Català antic
### Verb

florissen
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) de l'imperfet de subjuntiu de florir

#### Variants

* floriren
# florissi
## Català
### Verb

florissi
* (col·loquial septentrional, alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb florir.
* (col·loquial septentrional, alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb florir.

#### Variants

* [1] florigués, floriguera, florís, florira
* [2] florigués, floriguera, florís, florira
# florissis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫuˈɾi.sis/ balear /fɫoˈɾi.sis/, /fɫuˈɾi.sis/ Occidental: /fɫoˈɾi.sis/
   * Rimes: -isis

### Verb

florissis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb florir.

#### Variants

* floriguesses, florigueres, florisses, florires
# florissin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫuˈɾi.sin/ balear /fɫoˈɾi.sin/, /fɫuˈɾi.sin/ Occidental: /fɫoˈɾi.sin/
   * Rimes: -isin

### Verb

florissin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb florir.

#### Variants

* floriguessen, florigueren, florissen, floriren
# florist
## Català antic
### Verb

florist
* segona persona singular (tu) del passat de florir
* segona persona plural (vós, vosaltres) del passat de florir

#### Variants

* [1] florires
* [2] floríreu
# feridura
## Català

   * Pronúncia: oriental /fə.ɾiˈðu.ɾə/, occidental /fe.ɾiˈðu.ɾa/
   * Rimes: -uɾa
   * Etimologia: De ferir i el sufix -dura, segle XVII.

### Nom

feridura f. ‎(plural feridures)
* Accident vascular cerebral.

#### Sinònims

* apoplexia

#### Traduccions

* Anglès: blood vessel burst $^{(en)}$
* Castellà: apoplejía $^{(es)}$
* Francès: apoplexie $^{(fr)}$
* Italià: apoplessia $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·ri·du·ra (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# ferigueres
## Català
### Verb

ferigueres
* (col·loquial balear) Segona persona del singular (tu) del passat simple de ferir.
* (col·loquial valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb ferir.
# feriguesses
## Català
### Verb

feriguesses
* (col·loquial) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb ferir.
# ferien
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəˈɾi.ən/, occidental /feˈɾi.en/
   * Rimes: -ien
   * Homòfon: farien

### Verb

ferien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de ferir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·ri·en (3)
* Anagrames: enferí, feiner
# feriguessen
## Català
### Verb

feriguessen
* (col·loquial) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb ferir.
# feries
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəˈɾi.əs/, occidental /feˈɾi.es/
   * Rimes: -ies
   * Homòfon: faries

### Verb

feries
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de ferir.
# feriguera
## Català
### Verb

feriguera
* (col·loquial valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb ferir.
* (col·loquial valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb ferir.
# ferigueren
## Català
### Verb

ferigueren
* (col·loquial balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de ferir.
* (col·loquial valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb ferir.
# fadristern
## Català

   * Pronúncia: oriental /fə.ðɾisˈtɛrn/, occidental /fa.ðɾisˈtɛɾn/
   * Rimes: -ɛɾn
   * Etimologia: De fadrí extern.

### Nom

fadristern m. ‎(plural fadristerns)
* (central) Sinònim de cabaler.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·dris·tern (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# fadrinalla
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fə.ðɾiˈna.ʎə/ balear /fə.ðɾiˈna.ʎə/, /fə.ðɾiˈna.jə/ Occidental: /fa.ðɾiˈna.ʎa/ Informal: lleidatà /fa.ðɾiˈna.ʎɛ/
   * Rimes: -aʎa
   * Etimologia: De fadrí i el sufix -alla, segle XIX.

### Nom

fadrinalla f. ‎(plural fadrinalles)
* Conjunt nombrós de fadrins.
    «L’Hereu Riera davant veu com passa / la fadrinalla rient i cantant: / està quiet assegut a la plaça; / les criatures li tenen espant.» (Josep Maria de Segarra, «L'hereu Riera» dins Primer llibre de poemes, 1912-1914)

#### Variants

* fadrinella

#### Sinònims

* jovent, jovenalla, joventut

#### Traduccions

* Castellà: mocerío $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·dri·na·lla (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# fadrines
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəˈðɾi.nəs/, occidental /faˈðɾi.nes/
   * Rimes: -ines

### Nom

fadrines f. pl.
* Forma plural de fadrina.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·dri·nes (3)
* Heterograma de 8 lletres (adefinrs)
* Anagrames: enfardis, fendiràs
# fadrí
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəˈðɾi/, occidental /faˈðɾi/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: Probablement del llatí vulgar *fratrinus ‎(«frare jove»), diminutiu de frater ‎(«germà, frare»), segle XIII.

### Nom

fadrí m. ‎(plural fadrins, femení fadrina)
* Persona jove sense casar, en estat de casar-se.
* (valencià, tortosí, balear, sepentrional) solter (no casat)
    El fadrí de la vila té trenta-nou anys.
    El meu germà va morir fadrí.
* Operari ja instruït en el seu ofici, gremi, però que encara no n’és mestre.
* (valencià) servent, criat

#### Sinònims

* (persona jove no casada) mosso

#### Derivats

* fadrinejar
* fadristern

#### Relacionats

* fadrí vell, renoc, conco

#### Traduccions

* Anglès: youth $^{(en)}$, young fellow $^{(en)}$, lad $^{(en)}$, young woman $^{(en)}$
* Castellà: mozo $^{(es)}$
* Francès: jeune homme $^{(fr)}$

#### Traduccions

* Castellà: oficial $^{(es)}$ m.
* Francès: compagnon $^{(fr)}$ m.

### Nom

fadrí m. ‎(plural fadrins)
* Peix marí de la família dels làbrids, de nom científic Thalassoma pavo.

#### Sinònims

* carall de rei, donzella, envit, guiula, joglar, ministre, nyucla, papagai, saig, senyoreta, tord, vit d'en Gaona
* (arcaismes, localismes) donçella, donsella, fradí, güiula, juglà, jular, junglar, just-plà, manistre, papagall, soig, tort, xuclàs

#### Traduccions

* Anglès: ornate wrasse $^{(en)}$
* Castellà: doncella $^{(es)}$, fredi $^{(es)}$, julia $^{(es)}$, pez verde $^{(es)}$
* Francès: girelle paon $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·drí (2)
* Anagrama: fradí

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
* fadrí. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# fadrins externs
## Català
### Nom

fadrins externs m. pl.
* Forma plural de fadrí extern.
# fadristerns
## Català

   * Pronúncia: oriental /fə.ðɾisˈtɛrns/, occidental /fa.ðɾisˈtɛɾns/
   * Rimes: -ɛɾns

### Nom

fadristerns m. pl.
* Forma plural de fadristern.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·dris·terns (3)
# fadrí extern
## Català

   * Etimologia: Fadrí de fora perquè ha marxat de la casa pairal en contraure matrimoni o en reclamar la llegítima.

### Nom

fadrí extern m. ‎(plural fadrins externs)
* Sinònim de cabaler.

#### Variants

* fadristern

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
# fossil
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Adjectiu

fossil
* (arqueologia) fòssil

### Vegeu també

* fossil. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# fossera
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈse.ɾə/ balear /foˈse.ɾə/, /fuˈse.ɾə/ Occidental: /foˈse.ɾa/
   * Rimes: -eɾa

### Nom

fossera f. ‎(plural fosseres)
* Forma femenina de fosser.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fos·se·ra (3)
# fosseres
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈse.ɾəs/ balear /foˈse.ɾəs/, /fuˈse.ɾəs/ Occidental: /foˈse.ɾes/
   * Rimes: -eɾes

### Nom

fosseres f. pl.
* Forma plural de fossera.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fos·se·res (3)
# fossero
## Italià
### Verb

fossero
* tercera persona plural (loro, essi/esse) de l'imperfet de subjuntiu de essere
# fossi
## Català
### Verb

fossi
* (col·loquial septentrional, alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb ésser/ser.
* (col·loquial septentrional, alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb ésser/ser.

## Italià
### Verb

fossi
* primera persona singular (io) de l'imperfet de subjuntiu de essere
* segona persona singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu de essere
# fossers
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈses/ balear /foˈses/, /fuˈses/ Occidental: nord-occidental /foˈses/, valencià /foˈseɾs/
   * Rimes: -e(ɾ)s

### Nom

fossers m. pl.
* Forma plural de fosser.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fos·sers (2)
# fosses de sable
## Francès
### Nom

fosses de sable f. pl.
* forma plural de fosse de sable
# fosses nasals
## Català
### Nom

fosses nasals f. pl.
* Forma plural de fossa nasal.
# fosseu
## Català
### Verb

fosseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de fossar.
* (occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb fossar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb fossar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fos·seu (2)
* Anagrama: féssou
# fossassen
## Català
### Verb

fossassen
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb fossar.

#### Variants

* fossaren
# fossarum
## Llatí

   * Pronúncia: /fɔsˈsaː.rʊm/

### Nom

fossārum
* genitiu plural de fossa
# fossarà
## Català
### Verb

fossarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de fossar.
# fossaràs
## Català
### Verb

fossaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de fossar.
# fossaré
## Català
### Verb

fossaré
* Primera persona del singular (jo) del futur de fossar.
# fossaríeu
## Català
### Verb

fossaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de fossar.

### Miscel·lània

* Anagrama: aforéssiu
# fossas
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɔs.saːs/

### Nom

fossās
* acusatiu plural de fossa
# fossasses
## Català
### Verb

fossasses
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb fossar.

#### Variants

* fossares
# fissura prima cerebelli
## Llatí
### Nom

fissura prima cerebelli
* (Terminologia Anatomica) fissura primària del cerebel, cissura primària del cerebel

#### Sinònims

* fissura preclivalis

### Vegeu també

* fissura prima cerebelli. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fissura pterygomaxillaris
## Llatí
### Nom

fissura pterygomaxillaris
* (Terminologia Anatomica) fissura pterigomaxil·lar

### Vegeu també

* fissura pterygomaxillaris. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fissura transversa cerebri
## Llatí
### Nom

fissura transversa cerebri
* (Terminologia Anatomica) fenedura cerebral de Bichat, fissura transversal del cervell

### Vegeu també

* fissura transversa cerebri. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fissura tympanomastoidea
## Llatí
### Nom

fissura tympanomastoidea
* (Terminologia Anatomica) fissura timpanomastoïdal

### Vegeu també

* fissura tympanomastoidea. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fissurae cerebelli
## Llatí
### Nom

fissurae cerebelli
* (Terminologia Anatomica) fissura cerebel·losa, solc cerebel·lós

### Vegeu també

* fissurae cerebelli. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fissura petrotympanica
## Llatí
### Nom

fissura petrotympanica
* (Terminologia Anatomica) fissura petrotimpànica, fissura de Glaser, fissura timpanoescatosa

### Vegeu també

* fissura petrotympanica. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fissura preclivalis
## Llatí
### Nom

fissura preclivalis
* (Terminologia Anatomica) fissura primària del cerebel, cissura primària del cerebel

#### Sinònims

* fissura prima cerebelli

### Vegeu també

* fissura preclivalis. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fissurae horizontalis cerebelli
## Llatí
### Nom

fissurae horizontalis cerebelli
* (Terminologia Anatomica) fissura horitzontal del cerebel, cissura horitzontal del cerebel, solc horitzontal del cerebel

#### Sinònims

* fissura intercruralis cerebelli

### Vegeu també

* fissurae horizontalis cerebelli. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fissura posterolateralis cerebelli
## Llatí
### Nom

fissura posterolateralis cerebelli
* (Terminologia Anatomica) fissura posterolateral del cerebel

### Vegeu també

* fissura posterolateralis cerebelli. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fissura sphenopetrosa
## Llatí
### Nom

fissura sphenopetrosa
* (Terminologia Anatomica) fissura esfenopetrosa

### Vegeu també

* fissura sphenopetrosa. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fructuós
## Català

   * Pronúncia: /fɾuk.tuˈos/
   * Rimes: -os
   * Etimologia: Del llatí fructuōsus, segle XIII.

### Adjectiu

fructuós m. ‎(femení fructuosa, plural masculí fructuosos, plural femení fructuoses)
* (agricultura) Que dona fruit.
* (figurat) efectiu, eficaç

#### Sinònims

* fruitós, fructífer, productiu

#### Derivats

* fructuosíssim (superlatiu)

#### Traduccions

* Castellà: fructuoso $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fruc·tu·ós (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
# fructíferamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /fɾukˌti.fe.ɾaˈmen.te/
       Americà: alt /fɾukˌti.fe.ɾaˈmen.t(e)/, baix /fɾukˌti.fe.ɾaˈmen.te/
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De fructífero i el sufix -mente.

### Adverbi

fructíferamente
* fructíferament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fruc·tí·fe·ra·men·te (6)
# fructuosíssimes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾuk.tu.uˈzi.si.məs/ balear /fɾuk.tu.oˈzi.si.məs/, /fɾuk.tu.uˈzi.si.məs/ Occidental: /fɾuk.tu.oˈzi.si.mes/
   * Rimes: -isimes

### Adjectiu

fructuosíssimes f. pl.
* Forma plural de fructuosíssima.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fruc·tu·o·sís·si·mes (6)
# fructuosíssims
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾuk.tu.uˈzi.sims/ balear /fɾuk.tu.oˈzi.sims/, /fɾuk.tu.uˈzi.sims/ Occidental: /fɾuk.tu.oˈzi.sims/
   * Rimes: -isims

### Adjectiu

fructuosíssims m. pl.
* Forma plural de fructuosíssim.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fruc·tu·o·sís·sims (5)
# fructus
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfrʊk.tʊs/

### Verb

fructus
* primera persona singular del pretèrit perfet d'indicatiu actiu de fruor
# fructífer
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɾukˈti.fər/, occidental /fɾukˈti.feɾ/
   * Rimes: -ifeɾ
   * Etimologia: Del llatí fructifer, segle XV.

### Adjectiu

fructífer m. ‎(femení fructífera, plural masculí fructífers, plural femení fructíferes)
* Que dona fruit.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: fruc·tí·fer (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# fructíferament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾukˌti.fə.ɾəˈmen/ balear /fɾukˌti.fə.ɾəˈment/, /fɾukˌti.fə.ɾəˈmen/ Occidental: nord-occidental /fɾukˌti.fe.ɾaˈmen/ valencià /fɾukˌti.fe.ɾaˈment/, /fɾukˌti.fe.ɾaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De fructífera i el sufix -ment.

### Adverbi

fructíferament
* D’una manera fructífera, que dona fruit.

#### Traduccions

* Anglès: fruitfully $^{(en)}$
* Castellà: fructíferamente $^{(es)}$
* Francès: fructueusement $^{(fr)}$
* Italià: fruttuosamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fruc·tí·fe·ra·ment (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# fregixo
## Català
### Verb

fregixo
* (nord-occidental) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de fregir.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb fregir.

#### Variants

* [1] fregeix, fregeixo, fregesc, fregeixi, fregisc, frig
* [2] fregeixi, fregisca, fregesqui, frigi, frija, fregixa, fregesca
# fregix
## Català
### Verb

fregix
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de fregir.
* (occidental) Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb fregir.

#### Variants

* [1] fregeix, frig, frigi
* [2] fregeix, frig
# fregixes
## Català
### Verb

fregixes
* (occidental) Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de fregir.
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb fregir.

#### Variants

* [1] fregeixes, friges, frigis
* [2] fregeixis, fregisques, fregesquis, frigis, friges, fregixos, fregesques
# fregíeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾəˈʒi.əw/ Occidental: nord-occidental /fɾeˈʒi.ew/, valencià /fɾeˈd͡ʒi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

fregíeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de fregir.

#### Variants

* fregíveu

### Miscel·lània

* Anagrama: ferigué
# fregives
## Català
### Verb

fregives
* (col·loquial nord-occidental, alguerès) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de fregir.

#### Variants

* fregies
# fregixa
## Català
### Verb

fregixa
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb fregir.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb fregir.

#### Variants

* [1] fregeixi, fregisca, fregesqui, frigi, frija, fregesca
* [2] fregeixi, fregisca, fregesqui, frigi, frija, fregixo, fregesca
# fregí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾəˈʒi/ Occidental: nord-occidental /fɾeˈʒi/, valencià /fɾeˈd͡ʒi/
   * Rimes: -i

### Verb

fregí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de fregir.
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de fregir.
# fregixen
## Català
### Verb

fregixen
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de fregir.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb fregir.

#### Variants

* [1] fregeixen, frigen, frigin
* [2] fregeixin, fregisquen, fregesquin, frigin, frigen, fregesquen
# fregixos
## Català
### Verb

fregixos
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb fregir.

#### Variants

* fregeixis, fregisques, fregesquis, frigis, friges, fregixes, fregesques
# feixisme
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fəˈʃiz.mə/ Occidental: nord-occidental /fejˈʃiz.me/ valencià /fejˈʃiz.me/, /feˈʃiz.me/
   * Rimes: -izme
   * Etimologia: De feix i el sufix -isme, calc de l'italià fascismo, segle XX.

### Nom

feixisme m. ‎(plural feixismes)
* Sistema polític dictatorial de Mussolini a Itàlia que es caracteritza pel nacionalisme radical, per la concentració dels poders en un sol individu i per la censura i manca provocada d'oposició política.
* Ideologia que inspirà aquest sistema polític i qualsevol altra la finalitat de la qual sigui instaurar un règim autoritari i imperialista, marcadament racista, etc.
* Règim polític inspirat en una ideologia feixista.
    «El feixisme italià es disposa a desencadenar de bellnou la guerra.» (F. Blanc i Miró, El crim dels imperialismes, 1935)
* Actitud de caràcter autoritari o agressiu amb què algú s'imposa a algú altre.

#### Derivats

* feixista

#### Antònims

* antifeixisme

#### Traduccions

* Anglès: fascism $^{(en)}$
* Castellà: fascismo $^{(es)}$ m.
* Francès: fascisme $^{(fr)}$ m.
* Gallec: fascismo $^{(gl)}$ m.
* Italià: fascismo $^{(it)}$ m.
* Portuguès: fascismo $^{(pt)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fei·xis·me (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot