OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# gong
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈɡɔŋ/, balear /ˈɡɔŋk/ Occidental: nord-occidental /ˈɡɔŋ/ valencià /ˈɡɔŋk/, /ˈɡɔŋ/
   * Rimes: -ɔŋk
   * Etimologia: De l'anglès gong.

### Nom

gong m. ‎(plural gongs)
* Instrument idiòfon de percussió format per un disc de metall de vores alçades que, copejat, produeix un so fort i ressonant.

#### Sinònims

* tam-tam

#### Traduccions

* Alemany: Gong $^{(de)}$
* Anglès: gong $^{(en)}$, tam-tam $^{(en)}$
* Castellà: gong $^{(es)}$, tamtan $^{(es)}$
* Francès: tam-tam $^{(fr)}$
* Italià: gong $^{(it)}$, tam-tam $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* gong. Terminologia dels instruments musicals. Informació cedida per TERMCAT.

## Anglès

   * Etimologia: Del malai gong, d'origen onomatopeic.

### Nom

gong ‎(plural gongs)
* gong

#### Sinònims

* tam-tam

### Vegeu també

* gong. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈɡon(ɣ)\
       Americà: alt \ˈɡonɣ\, baix \ˈɡon(ɣ)\
   * Rimes: -onɡ

### Nom

gong m. ‎(plural gongs)
* gong

#### Sinònims

* tamtan

### Vegeu també

* gong. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].

## Italià

   * Pronúncia: /ˈɡɔŋɡ/

### Nom

gong m. ‎(plural invariable)
* gong

#### Sinònims

* tam-tam

### Vegeu també

* gong. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# gorg
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡork/
   * Etimologia: Del llatí vulgar *gurgus del clàssic gurges.

### Nom

gorg m. ‎(plural gorgs)
* Indret més fondo i ample d'un riu on l’aigua s’encalma.

#### Traduccions

* Anglès: stream pool $^{(en)}$
* Castellà: poza $^{(es)}$
* Francès: trou $^{(fr)}$d'eau, bassin $^{(fr)}$
* Italià: pozza $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: grog $^{(revers)}$
# gos
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡos/
   * Rimes: -os
   * Etimologia: D’origen onomatopeic a partir de l’expressió per cridar-los, segle XIV.

### Nom

gos m. ‎(plural gossos, femení gossa)
* Mamífer de la família dels cànids (Canis lupus familiaris), domesticat, subespècie del llop gris, d'olfacte molt desenvolupat i en general obedient al seu amo.
* (valencià, tortosí) Peresa, peresós.

#### Sinònims

* ca, cus, quisso

#### Derivats

* gossera
* gosset

#### Compostos i expressions

* fer el gos = ser mandrós (col·loquial)
* avenir-se com el gos i el gat = barallar-se
* ésser el gos de l'amo = seguir algú i obeir-lo sense qüestionament
* ser fidel com un gos = ser molt fidel
* lligar els gossos amb llonganisses = ser molt ric
* viure com un gos = viure malament
* ser un gos = retopar i parlar malament a la gent

#### Traduccions

* Alemany: Hund $^{(de)}$ m.
* Anglès: dog $^{(en)}$, hound $^{(en)}$
* Asturià: perru $^{(ast)}$
* Basc: txakur $^{(eu)}$
* Bretó: ki $^{(br)}$
* Castellà: perro $^{(es)}$ m., can $^{(es)}$
* Danès: hund $^{(da)}$ c.
* Eslovac: pes $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: hundo $^{(eo)}$
* Estonià: koer $^{(et)}$
* Feroès: hundur $^{(fo)}$ m.
* Finès: koira $^{(fi)}$
* Francès: chien $^{(fr)}$ m.
* Gallec: can $^{(gl)}$
* Grec: σκύλος $^{(el)}$ m. ‎(skilos)
* Grec antic: κύων $^{(grc)}$ m. ‎(kýōn)
* Guaraní: jagua $^{(gn)}$
* Hebreu: כֶּלֶב‎ $^{(he)}$ m.
* Hongarès: kutya $^{(hu)}$
* Italià: cane $^{(it)}$ m.
* Japonès: 犬 $^{(ja)}$
* Llatí: canis $^{(la)}$ m.
* Llombard: can $^{(lmo)}$
* Nàhuatl: itzcuintli $^{(nci)}$, chichi $^{(nci)}$
* Neerlandès: hond $^{(nl)}$ m.
* Occità: gos $^{(en)}$, can $^{(en)}$
* Polonès: pies $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: cão $^{(pt)}$ m.
* Retoromànic: chaun $^{(rm)}$ m.
* Romanès: câine $^{(ro)}$ m.
* Romaní: ʒukel $^{(rom)}$ m.
* Rus: собака $^{(ru)}$ f. ‎(sobaka)
* Sànscrit: श्वान $^{(sa)}$
* Serbocroat: пас $^{(sh)}$ m., pas $^{(sh)}$
* Sicilià: cani $^{(scn)}$ m.
* Suahili: mbwa $^{(sw)}$
* Tahitià: ʻuri $^{(ty)}$
* Turc: köpek $^{(tr)}$
* Txec: pes $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: собака $^{(uk)}$ f. ‎(sobaka)
* Xinès: 狗 $^{(zh)}$ ‎(gǒu)

### Verb

gos
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de gosar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# grall
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈɡɾaʎ/ balear /ˈɡɾaʎ/, /ˈɡɾaj/ Occidental: /ˈɡɾaʎ/
   * Rimes: -aʎ
   * Etimologia: Masculí de gralla.

### Nom

grall m. ‎(plural gralls)
* Crit fort, estrident.
* Crit de la gralla, del corb.
* gralla (instrument musical)
* Tub de la cornamusa.
* Melodia d’un sac de gemecs.

#### Traduccions

* Anglès: scream $^{(en)}$
* Castellà: chillido $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: llarg $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# gram
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡɾam/
   * Rimes: -am
   * Etimologia: [1] Del francès gramme, segle XIX, del grec antic γράμμα ‎(grámma, «escrúpol d’unça», literalment «lletra»), per fals calc del llatí scrupulum ‎(«1/24 d’unça») alterat en scripulum i considerat derivat de scribō ‎(«escriure»).
   * Etimologia: [2] Del llatí gramen, segle XIV.

### Nom

gram m. ‎(plural grams)
* Unitat de mesura de la massa en el sistema internacional, de símbol g.

#### Traduccions

* Anglès: gram $^{(en)}$
* Castellà: {{trad|es|gramo}
* Francès: gramme $^{(fr)}$
* Italià: grammo $^{(it)}$

### Nom

gram m. ‎(plural grams)
* Planta herbàcia de la família de les gramínies, de fulles planes, estretes i en punxa, molt comuna en camps, sembrats i jardins (Cynodon dactylon).

#### Variants

* agram

#### Traduccions

* Anglès: Bermuda grass $^{(en)}$
* Castellà: grama $^{(es)}$ f.
* Francès: chiendent $^{(fr)}$ m.
* Italià: gramigna $^{(it)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: marg $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# grell
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡɾeʎ/
   * Rimes: -eʎ
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

grell m. ‎(plural grells)
* Senyal com un pic de sang en el rovell de l’ou quan és fecundat.
* (menorquí) repeló

#### Traduccions

* Castellà: galladura $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DCVB, Optimot
# greny
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈɡɾɛɲ/ balear /ˈɡɾəɲ/, /ˈɡɾɛɲ/ Occidental: /ˈɡɾeɲ/
   * Rimes: -ɛɲ
   * Etimologia: Del llatí crēta i el sufix -eny, segle XIX.

### Nom

greny m. ‎(plural grenys)
* Sortint d'una vena de pedra, porció rocosa irregular.
* escletxa

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# grit
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡɾit/
   * Rimes: -it
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

grit m. ‎(plural grits)
* Preparat sorrenc que es dóna a l'aviram per afavorir-ne trituració del menjar.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: trig

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC
# grog
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡɾɔk/
   * Rimes: -ɔk
   * Homòfon: groc
   * Etimologia: De l'anglès grog, segle XX, de Old Grog malnom de l’almirall Edward Vernon, de grogram, del francès gros-grain ‎(«gorgorà»), pel la capa que duia l’almirall que va disposar d’afegir aigua al rom dels mariners. Vegeu també grogui.

### Nom

grog m. ‎(plural grogs)
* Beguda alcohòlica de forta graduació rebaixada amb aigua. Consumida antigament per les tripulacions de diverses marines (l'alcohol de la qual reduïa el risc d'infecció de l'aigua) i posteriorment ensucrada per a una degustació més generalitzada.

#### Traduccions

* Anglès: grog $^{(en)}$
* Castellà: grog $^{(es)}$ m.
* Francès: grog $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: gorg $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# grony
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡɾoɲ/
   * Rimes: -oɲ
   * Etimologia: Variant de gruny.

### Nom

grony m. ‎(plural gronys)
* (balear) Engrony.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# grop
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡɾop/
   * Rimes: -op
   * Etimologia: Del gòtic *𐌺𐍂𐌿𐍀𐍀𐍃 ‎(*krupps, «objecte voluminós»), del protogermànic *kruppaz ‎(«massa, bony»), segle XIII. Doblet de gropa via el fràncic.

### Nom

grop m. ‎(plural grops)
* Nus dels arbres.
* Part de la branca que queda unida al tronc quan aquella es talla.
* Dificultat gran en què algú es troba.
* Nuvolada tempestuosa formada de sobte.

#### Derivats

* gropada

#### Compostos i expressions

* grop d'aigua
* grop de vent

#### Traduccions

* Castellà: nudo $^{(es)}$
* Francès: nœud $^{(fr)}$
* Italià: nodo $^{(it)}$
* Llatí: nodus $^{(la)}$, geniculus $^{(la)}$, geniculum $^{(la)}$
* Castellà: codillo $^{(es)}$
* Francès: tronçon $^{(fr)}$ d'une branche coupée
* Italià: troncone $^{(it)}$
* Llatí: ramis stipes $^{(la)}$
* Castellà: reventón $^{(es)}$
* Francès: difficulté $^{(fr)}$, danger $^{(fr)}$
* Italià: inciampo $^{(it)}$, intoppo $^{(it)}$, difficoltà $^{(it)}$
* Llatí: arduitas $^{(la)}$
* Anglès: storm cloud $^{(en)}$
* Castellà: nubarrón $^{(es)}$
* Francès: nuée $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom I.
# grosz
## Català

   * Etimologia: Del polonès grosz.

### Nom

grosz m. ‎(plural invariable)
* Moneda polonesa equivalent a la centèsima part d’un zloty.

#### Traduccions

* Anglès: grosz $^{(en)}$
* Castellà: grosz $^{(es)}$ m.
* Francès: grosz $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# grum
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡɾum/
   * Rimes: -um
   * Etimologia: Del llatí grumus.

### Nom

grum m. ‎(plural grums)
* grumoll
* (antic) Muntet de terra.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# gruny
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡɾuɲ/
   * Rimes: -uɲ
   * Etimologia: De grunyir o del llatí vulgar *grŭnnium, segle XX.

### Nom

gruny m. ‎(plural grunys)
* Crit del porc.

#### Sinònims

* grunyit
* gardeny (crit de la truja)
* (onomatopeies) oic, oinc

#### Relacionats

* esgüell (xiscle)

#### Traduccions

* Anglès: grunt $^{(en)}$, oink $^{(en)}$
* Castellà: gruñido $^{(es)}$ m.
* Francès: grognement $^{(fr)}$ m.

### Verb

gruny
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de grunyir.
* (balear, valencià, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de grunyir.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb grunyir.

#### Variants

* [2] grunyo, grunyi

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* Tesaurus - Sons d'animals
# guardó
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡwərˈdo/, occidental /ɡwaɾˈðo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del català antic gaardon, de gasardó, de gadardó, del llatí medieval widerdōnum, alteració de widerlōnum per analogia amb dōnum, probablement del fràncic, cognat de l’alt alemany antic *widarlōn compost de *widar ‎(«enfront de») i *lōn ‎(«gratificació»), segle XII.

### Nom

guardó m. ‎(plural guardons)
* recompensa

### Miscel·lània

* Síl·labes: guar·dó (2)
* Heterograma de 6 lletres (adgoru)
* Anagrama: graduo

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Castellà

   * Pronúncia: \ɡwaɾˈðo\
   * Rimes: -o

### Verb

guardó
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del passat simple del verb guardar
# hall
## Català

   * Pronúncia: /ˈhɔɫ/
   * Rimes: -ɔl
   * Etimologia: Manlleu de l’anglès hall ‎(«sala principal»).

### Nom

hall m. ‎(plural halls)
* Vestíbul ampli com a lloc de trobada.
* Sala de recepció i consergeria a l’entrada d’un hotel.

#### Traduccions

* Anglès: hall $^{(en)}$, lobby $^{(en)}$
* Castellà: vestíbulo $^{(es)}$
* Francès: hall $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, GDLC, Termcat

## Francès

   * Pronúncia: /ol/
   * Etimologia: De l'anglès hall, del francès halle.

### Nom

hall m. ‎(plural halls)
* sala gran
# ham
## Català

   * Pronúncia: /ˈam/
   * Rimes: -am
   * Etimologia: Del llatí hamus, segle XIV

### Nom

ham m. ‎(plural hams)
* Petit tros de filferro on s'enganxa un esquer per atreure un peix i pescar-lo.

#### Compostos i expressions

* tallahams

#### Traduccions

* Alemany: Haken $^{(de)}$ m.
* Anglès: fish hook $^{(en)}$
* Àrab: خَطَّاف‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: կարթ $^{(hy)}$ ‎(kart)
* Basc: amu $^{(eu)}$
* Belarús: кручо́к $^{(be)}$ m. ‎(krutxok)
* Búlgar: ку́ка $^{(bg)}$ f. ‎(kuka)
* Castellà: anzuelo $^{(es)}$
* Danès: krog $^{(da)}$ c.
* Eslovac: háčik $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: fiŝhoko $^{(eo)}$
* Finès: koukku $^{(fi)}$
* Francès: hameçon $^{(fr)}$
* Gallec: anzol $^{(gl)}$ m.
* Georgià: კაუჭი $^{(ka)}$ ‎(kautxi)
* Grec: αγκίστρι $^{(el)}$ n. ‎(anguistri)
* Grec antic: ἄγκιστρον $^{(grc)}$ n. ‎(ánkistron)
* Hongarès: horog $^{(hu)}$
* Indonesi: mata kail $^{(id)}$
* Irlandès: duán $^{(ga)}$ m.
* Italià: amo de pesca $^{(it)}$
* Letó: āķis $^{(lv)}$ m.
* Lituà: kabliukas $^{(lt)}$ m.
* Llatí: hamus $^{(la)}$ m.
* Macedoni: ја́дица $^{(mk)}$ f.
* Neerlandès: vishaak $^{(nl)}$, haak $^{(nl)}$
* Noruec: angel $^{(no)}$
* Polonès: haczyk $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: anzol $^{(pt)}$ m.
* Romanès: cârlig $^{(ro)}$ n.
* Rus: крючо́к $^{(ru)}$ m. ‎(kriutxok)
* Sard: amu $^{(sc)}$
* Serbocroat: удица $^{(sh)}$, udica $^{(sh)}$
* Suec: krok $^{(sv)}$ c.
* Tagal: kawil $^{(tl)}$
* Txec: háček $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: га́чок $^{(uk)}$ m. ‎(hàtxok)
* Vietnamita: móc câu $^{(vi)}$
* Volapük: fitahuk $^{(vo)}$
* Xinès: 釣鉤 $^{(zh)}$ ‎(钓钩, diàogōu)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: Nom: /hæm/, /hăm/
   * Etimologia: De l'anglès mitjà hamme, derivat de l'anglès antic hamm, procedent del protoindoeuropeu *kanam-.

### Nom

ham ‎(plural hams)
* pernil
* Correu electrònic que no és spam

### Nom

ham ‎(incomptable)
* Antigament, forma abreujada de home, present per exemple en Buckingham.
* Forma apocopada de hamfatter.

### Vegeu també

* ↑ George Lipscomb, The history and antiquities of the county of Buckingham, Volum 1, ed.J. & W. Robins, 1847, p.i
# hidrat
## Català

   * Pronúncia: /iˈðɾat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: Del prefix hidr- i el sufix -at, calc del francès hidrate creat per Joseph Louis Proust, segle XIX.

### Nom

hidrat m. ‎(plural hidrats)
* Compost químic que es forma per l'agregació d'aigua, o els seus components, a una altra substància.
    «El fet que un hidrat de carboni formi un cicle de 5 o 6 àtoms de carboni depèn de la seva estabilitat en cada cas.» (Josep Joan Centelles i Serra, Estructura de compostos orgànics i biomolècules, Edicions Universitat Barcelona, 2010, pàgina 115)

#### Traduccions

* Alemany: Hydrat $^{(de)}$
* Anglès: hydrate $^{(en)}$
* Castellà: hidrato $^{(es)}$
* Francès: hydrate $^{(fr)}$

### Verb

hidrat
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de hidratar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: hi·drat (2)
* Heterograma de 6 lletres (adhirt)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# hort
## Català

   * Pronúncia: /ˈɔrt/
   * Rimes: -ɔɾt
   * Etimologia: Del llatí hŏrtus ‎(«jardí, hort»), segle XIV, del protoindoeuropeu *ǵʰórtos.

### Nom

hort m. ‎(plural horts)
* Parcel·la de terra on es conreen llegums i hortalisses.
* Unitat de mesura de superfície de la terra agrícola a Mallorca que és equivalent a 443,94 m². Cada hort es correspon amb 25 destres amb un quadrat de quatre costats de 21 pams lineals. Quatre horts fan un quartó.

#### Sinònims

* [1] horta

#### Traduccions

* Alemany: Garten $^{(de)}$ m.
* Anglès: garden $^{(en)}$
* Belarús: агаро́д $^{(be)}$ m. ‎(aharod)
* Castellà: huerto $^{(es)}$ m.
* Francès: jardin $^{(fr)}$ m., verger $^{(fr)}$ m.
* Grec antic: λαχανεία $^{(grc)}$ f. ‎(lakhaneía)
* Italià: giardino $^{(it)}$ m., orto $^{(it)}$ m.
* Kurd: bîstan $^{(ku)}$
* Llatí: hortus $^{(la)}$ m.
* Rus: огоро́д $^{(ru)}$ m. ‎(ogorod)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: Thor

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# huc
## Català

   * Pronúncia: /ˈuk/
   * Rimes: -uk
   * Etimologia: Del verb hucar

### Nom

huc m. ‎(plural hucs)
* Grafia alternativa per uc o aüc

#### Sinònims

* Variants gràfiques: ahuc, aüc, uc.

### Verb

huc
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de hucar.
    Forma amb desinència zero baleàrica i algueresa: [jo] huco, huque, huc o huqui.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# infla-conys
## Català
### Nom

infla-conys m. ‎(plural invariable)
* (peixos) Forma alternativa de inflaconys.

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·fla·conys (3)

### Vegeu també

* infla-conys. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# influenciador
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /iɱ.fɫu.ən.si.əˈðo/ Occidental: nord-occidental /iɱ.fɫu.en.si.aˈðo/, valencià /iɱ.fɫu.en.si.aˈðoɾ/
   * Rimes: -o(ɾ)
   * Etimologia: De influenciar i la desinència -dor, segle XXI. En el sentit de les xarxes socials és un calc semàntic de l'anglès influencer.

### Nom

influenciador m. ‎(plural influenciadors, femení influenciadora)
* (economia) Persona que mitjançant els seus consells o opinions afecta la manera d'actuar de compra del decisor.
* (xarxes socials) Persona que influencia notablement les altres atesa la seva activitat i popularitat a les xarxes socials.
    «Per a Loppacher, l’informe mostra que la publicitat dels influenciadors és “massiva” i “en la majoria de casos, encoberta”.» (ACN, Alerta per la sobreexposició dels menors a publicitat encoberta d’aliments poc saludables dels influenciadors, VilaWeb, abr. 2021)

#### Sinònims

* (xarxes socials) influencer (anglicisme)

#### Relacionats

* influència, influenciar, influir

#### Traduccions

* Alemany: influencer $^{(de)}$ ?
* Anglès: influencer $^{(en)}$
* Castellà: influenciador $^{(es)}$ m., influencer $^{(es)}$ m. f. (anglicisme)
* Francès: influenceur $^{(fr)}$ m., influencer $^{(fr)}$ m. f. (anglicisme)

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·flu·en·ci·a·dor (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC, Termcat, PTV, ésAdir
# foie-gras
## Català

   * Pronúncia: oriental /fu.əˈɣɾas/, occidental /fu.aˈɣɾas/
   * Pronúncia: (no adaptat) /ˌfwaˈɣɾas/
   * Rimes: -as
   * Etimologia: Del francès foie gras ‎(literalment «fetge gras»), amb guionet en manlleus no adaptats, segle XX.

### Nom

foie-gras m. ‎(plural invariable)
* Paté de fetge d’oca o d’ànec sobrealimentat.

#### Variants

* foie gras (grafia obsoleta)

#### Traduccions

* Alemany: Foie Gras $^{(de)}$
* Anglès: foie gras $^{(en)}$
* Castellà: fuagrás $^{(es)}$, foie-gras $^{(es)}$
* Francès: foie gras $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: foie·gras (2)
* Heterograma de 8 lletres (aefgiors)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Castellà
### Nom

foie-gras m. ‎(plural invariable)
* forma alternativa de fuagrás
# jac
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʒak/, occidental /ˈd͡ʒak/
   * Rimes: -ak
   * Etimologia: De jaca.

### Nom

jac m. ‎(plural jacs)
* (antic, mallorquí, eivissenc) Forma alternativa de gec.
* (mallorquí, eivissenc) jaqueta americana

### Verb

jac
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de jaure.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC, DCVB
# jaç
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʒas/, occidental /ˈd͡ʒas/
   * Rimes: -as
   * Homòfons: jas, jazz
   * Etimologia: Del llatí jacium, segle XV

### Nom

jaç m. ‎(plural jaços)
* Qualsevol lloc disposat per a jeure-hi.
* Cabana de pastor.
* Element arquitectònic sobre el qual reposa el pes d'un altre
* "jeure al jaç": Estar desprevingut.
* "preparar el jaç": Preparar les coses per a la consecució d'algun fi.

#### Traduccions

* Anglès: berth $^{(en)}$
* Castellà: lecho $^{(es)}$
* Francès: couchette $^{(fr)}$
* Italià: coucetta $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# jan
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʒan/, occidental /ˈd͡ʒan/
   * Rimes: -an
   * Etimologia: [1] Substantivació de Jan, contracció de Joan.
   * Etimologia: [2] De l'anglès John ‎(«Joan»).

### Nom

jan m. ‎(plural jans)
* Home comú.

#### Compostos i expressions

* bon jan

### Nom

jan m. ‎(plural jans)
* (menorquí) Soldat, mariner, especialment anglès.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# jorn
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʒorn/, occidental /ˈd͡ʒoɾn/
   * Rimes: -oɾn
   * Etimologia: Del llatí diurnus ‎(«diürn»), adjectiu substantivat en llatí tardà, segle XIV. Doblet de diürn.

### Nom

jorn m. ‎(plural jorns)
* dia

#### Compostos i expressions

* migjorn

#### Derivats

* ajornar, jornal, jornada.

#### Traduccions

* Anglès: day $^{(en)}$
* Asturià: día $^{(ast)}$
* Castellà: día $^{(es)}$
* Francès: jour $^{(fr)}$
* Italià: giorno $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Occità

   * Pronúncia: /ˈd͡ʒuɾ/
   * Àudio: Bearn

### Nom

jorn m. ‎(plural jorns)
* dia

#### Sinònims

* dia (gascó)
# juli
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʒu.ɫi/, occidental /ˈd͡ʒu.ɫi/
   * Rimes: -uli
   * Etimologia: De joli, de l'occità antic jòli, del francès antic joli ‎(«alegre, joliu»).

### Nom

juli m. ‎(plural julis)
* Cridòria i cops de palmes dels joves i infants saludant el Diumenge de Rams.
* Pallissa, sèrie de cops.
* Acceleració del moviment en certs jocs i balls infantils, especialment en el de saltar la corda.
* Joc de saltar a corda.

#### Sinònims

* acceleració

#### Compostos i expressions

* clavar un juli
* fer juli

#### Traduccions

* Castellà: tocino $^{(es)}$ m.
* Francès: vinaigre $^{(fr)}$ m.
* Italià: forte $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ju·li (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Neerlandès
### Nom

juli m.
* juliol

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | januari | februari | maart | april | mei | juni | juli | augustus | september | oktober | november | december |

## Suec
### Nom

juli c.
* juliol

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | januari | februari | mars | april | maj | juni | juli | augusti | september | oktober | november | december |
# jull
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈʒuʎ/ balear /ˈʒuʎ/, /ˈʒuj/ Occidental: /ˈd͡ʒuʎ/
   * Rimes: -uʎ
   * Etimologia: Del llatí jŏlium, segle XV.

### Nom

jull m. ‎(plural julls)
* Planta herbàcia amb espiga de la família de les gramínies (Lolium temulentum).

#### Sinònims

* zitzània, agram bord, càgola, margall, ratja

#### Traduccions

* Castellà: joyo $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# junc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈʒuŋ/, balear /ˈʒuŋk/ Occidental: nord-occidental /ˈd͡ʒuŋ/ valencià /ˈd͡ʒuŋk/, /ˈd͡ʒuŋ/

### Nom

junc m. ‎(plural juncs)
* (sepentrional, occidental) Forma alternativa de jonc.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, DCVB