OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# expectora
## Català

   * Pronúncia: oriental /əks.pəkˈto.ɾə/, occidental /eks.pekˈto.ɾa/
   * Rimes: -oɾa

### Verb

expectora
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de expectorar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb expectorar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pec·to·ra (4)
# expectancies
## Anglès
### Nom

expectancies
* forma plural de expectancy
# expectativa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əks.pək.təˈti.βə/, balear /əks.pək.təˈti.və/ Occidental: nord-occidental /eks.pek.taˈti.βa/ valencià /eks.pek.taˈti.va/, /eks.pek.taˈti.βa/
   * Rimes: -iva
   * Etimologia: Del llatí exspectatus.

### Adjectiu

expectativa f. ‎(plural expectatives)
* Forma femenina de expectatiu.

### Nom

expectativa f. ‎(plural expectatives)
* Predicció o anticipació que els professors es formulen sobre els resultats que assoliran els alumnes.

#### Traduccions

* Alemany: Erwartung $^{(de)}$ f.
* Anglès: expectancy $^{(en)}$, expectation $^{(en)}$
* Búlgar: надежда $^{(bg)}$ f. ‎(nadejda)
* Castellà: expectativa $^{(es)}$
* Estonià: ootus $^{(et)}$
* Finès: odotus $^{(fi)}$
* Francès: attente $^{(fr)}$, expectative $^{(fr)}$ f.
* Friülà: spiete $^{(fur)}$ f.
* Grec: προσδοκία $^{(el)}$ f. ‎(prosdokia)
* Italià: aspettativa $^{(it)}$ f.
* Japonès: 希望 $^{(ja)}$
* Neerlandès: verwachting $^{(nl)}$ f.
* Portuguès: expectativa $^{(pt)}$ f.
* Romanès: expectativă $^{(ro)}$ f.
* Rus: ожида́ние $^{(ru)}$ n. ‎(ojidànie)
* Suahili: tarajio $^{(sw)}$
* Suec: förväntning $^{(sv)}$ c.
* Txec: očekávání $^{(cs)}$ n.
* Ucraïnès: наді́я $^{(uk)}$ f. ‎(nadia)
* Xinès: 期望 $^{(zh)}$ ‎(qīwàng)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pec·ta·ti·va (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* expectativa. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \eks.pek.taˈti.βa\, meridional \eh.pek.taˈti.βa\
       Americà: alt /eks.pek.t(a)ˈti.ba/, baix \ekh.pek.taˈti.βa\
   * Rimes: -iba
   * Etimologia: Del llatí exspectātus.

### Nom

expectativa f. ‎(plural expectativas)
* expectativa

#### Relacionats

* expectación
* expectante

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pec·ta·ti·va (5)

### Vegeu també

* expectativa. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre expectativa
# expectativas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \eks.pek.taˈti.βas\, meridional \eh.pek.taˈti.βah\
       Americà: alt /eks.pek.t(a)ˈti.bas/, baix \ekh.pek.taˈti.βah\, austral \ekh.pek.taˈti.βas\
   * Rimes: -ibas

### Nom

expectativas f. pl.
* forma plural de expectativa
# expectancy
## Anglès

   * Etimologia: De expectant i el sufix -cy.

### Nom

expectancy ‎(plural expectancies)
* expectativa
# expectorades
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əks.pək.tuˈɾa.ðəs/ balear /əks.pək.toˈɾa.ðəs/, /əks.pək.tuˈɾa.ðəs/ Occidental: /eks.pek.toˈɾa.ðes/
   * Rimes: -ades

### Verb

expectorades
* Participi femení plural del verb expectorar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pec·to·ra·des (5)
# expectorada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əks.pək.tuˈɾa.ðə/ balear /əks.pək.toˈɾa.ðə/, /əks.pək.tuˈɾa.ðə/ Occidental: /eks.pek.toˈɾa.ða/
   * Rimes: -ada

### Verb

expectorada
* Participi femení singular del verb expectorar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pec·to·ra·da (5)
# filologon
## Esperanto

   * Pronúncia: /fi.loˈlo.ɡon/

### Nom

filologon
* acusatiu de filologo
# filològic
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fi.ɫuˈɫɔ.ʒik/ balear /fi.ɫoˈɫɔ.ʒik/, /fi.ɫuˈɫɔ.ʒik/ Occidental: nord-occidental /fi.ɫoˈɫɔ.ʒik/, valencià /fi.ɫoˈɫɔ.d͡ʒik/
   * Rimes: -ɔʒik
   * Etimologia: De filologia i el sufix -ic, segle XIX.

### Adjectiu

filològic m. ‎(femení filològica, plural masculí filològics, plural femení filològiques)
* Corresponent o pertanyent a la filologia.
    «Morel-Fatio, en acomplir la seva missió filològica a València per tal d'estudiar la modalitat lingüística valenciana, prescindí totalment de les fonts clàssiques del nostre segle d'or i dels documents dels arxius del Regne.» (Rosalia Guilleumas i Brosa, La llengua catalana segons Antoni Rubió i Lluch, pàg. 59, Editorial Barcino, 1957)

#### Sinònims

* idiomàtic, lingüístic

#### Derivats

* filològicament

#### Compostos i expressions

* diccionari filològic, mapa filològic, secció filològica, estudi filològic, ciència filològica, valor filològic, coneixement filològic, qüestió filològica, tasca filològica, investigació filològica

#### Relacionats

* filòleg, filologia

#### Traduccions

* Alemany: philologisch $^{(dw)}$
* Anglès: philological $^{(en)}$, philologic $^{(en)}$
* Armeni: բանասիրական $^{(hy)}$ ‎(banassirakan)
* Asturià: filolóxicu $^{(ast)}$ m.
* Basc: filologiko $^{(eu)}$
* Belarús: філалагі́чны $^{(be)}$ ‎(filalahitxni)
* Castellà: filológico $^{(es)}$ m.
* Danès: filologisk $^{(da)}$
* Esperanto: filologia $^{(eo)}$
* Finès: filologinen $^{(fi)}$
* Francès: philologique $^{(fr)}$ m. f.
* Gallec: filolóxico $^{(gl)}$ m., filológico $^{(gl)}$ m. (reintegracionista)
* Hongarès: filológiai $^{(hu)}$
* Ídix: פֿילאָלאָגיש‎ $^{(yi)}$
* Italià: filologico $^{(it)}$ m.
* Letó: filoloģisks $^{(lv)}$
* Neerlandès: filologisch $^{(nl)}$
* Noruec (bokmål): filologisk $^{(no)}$
* Noruec (nynorsk): filologisk $^{(nn)}$
* Occità: filologic $^{(oc)}$ m.
* Polonès: filologiczny $^{(pl)}$
* Portuguès: filológico $^{(pt)}$ m.
* Romanès: filologic $^{(ro)}$
* Rus: филологи́ческий $^{(ru)}$ ‎(filologuítxeski)
* Serbocroat: фило̀лошкӣ $^{(sh)}$ (ciríl·lic), filòloškī $^{(sh)}$ (llatí)
* Suec: filologisk $^{(sv)}$
* Tagal: palawikain $^{(tl)}$
* Ucraïnès: філологі́чний $^{(uk)}$ ‎(filolohitxni)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·lo·lò·gic (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
# filològics
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fi.ɫuˈɫɔ.ʒiks/ balear /fi.ɫoˈɫɔ.ʒiks/, /fi.ɫuˈɫɔ.ʒiks/ Occidental: nord-occidental /fi.ɫoˈɫɔ.ʒiks/, valencià /fi.ɫoˈɫɔ.d͡ʒiks/
   * Rimes: -ɔʒiks

### Adjectiu

filològics m. pl.
* Forma plural de filològic.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·lo·lò·gics (4)
# filologoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /fi.loˈlo.ɡoj/

### Nom

filologoj
* forma plural de filologo
# filologías
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fi.lo.loˈxi.as/, meridional /fi.lo.loˈhi.ah/
       Americà: alt /fi.lo.loˈxi.(a)s/, baix /fi.lo.loˈhi.ah/, austral /fi.lo.loˈxi.as/
   * Rimes: -ias

### Nom

filologías f. pl.
* forma plural de filología
# filologo
## Esperanto

   * Pronúncia: /fi.loˈlo.ɡo/
   * Etimologia: Derivat regressiu de filologio.

### Nom

filologo ‎(acusatiu filologon, plural filologoj, plural acusatiu filologojn)
* filòleg

#### Relacionats

* filologio
* filologia

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Plena Ilustrita Vortaro de Esperanto sobre filologo
# filologojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /fi.loˈlo.ɡojn/

### Nom

filologojn
* acusatiu plural de filologo
# filològicament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fi.ɫuˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ balear /fi.ɫoˌɫɔ.ʒi.kəˈment/, /fi.ɫuˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ Occidental: nord-occidental /fi.ɫoˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ valencià /fi.ɫoˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/, /fi.ɫoˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De filològica i el sufix -ment.

### Adverbi

filològicament
* D’una manera filològica, segons els principis de la filologia.

#### Traduccions

* Anglès: philologically $^{(en)}$
* Castellà: filológicamente $^{(es)}$
* Francès: philologiquement $^{(fr)}$
* Italià: filologicamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·lo·lò·gi·ca·ment (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# filología
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fi.lo.loˈxi.a/, meridional /fi.lo.loˈhi.a/
       Americà: alt /f(i).lo.loˈxi.a/, baix /fi.lo.loˈhi.a/, austral /fi.lo.loˈxi.a/
   * Rimes: -ia

### Nom

filología f. ‎(plural filologías)
* filologia

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·lo·lo·gí·a (5)
# filològica
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fi.ɫuˈɫɔ.ʒi.kə/ balear /fi.ɫoˈɫɔ.ʒi.kə/, /fi.ɫuˈɫɔ.ʒi.kə/ Occidental: nord-occidental /fi.ɫoˈɫɔ.ʒi.ka/, valencià /fi.ɫoˈɫɔ.d͡ʒi.ka/
   * Rimes: -ɔʒika

### Adjectiu

filològica f. ‎(plural filològiques)
* Forma femenina de filològic.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·lo·lò·gi·ca (5)
# fagotul
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -ul.

### Nom

fagotul
* nominatiu i acusatiu definit singular de fagot
# fagottzat
## Basc
### Nom

fagottzat
* prolatiu indefinit de fagot
# fagotului
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -ului.

### Nom

fagotului
* genitiu i datiu definit singular de fagot
# fagoturi
## Romanès
### Nom

fagoturi
* forma plural de fagot
# fagoturilor
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -lor.

### Nom

fagoturilor
* genitiu i datiu definit plural de fagot
* vocatiu plural de fagot
# fagotto
## Italià

   * Pronúncia: /faˈɡɔt.to/

### Nom

fagotto m. ‎(plural fagotti)
* fagot

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·gòt·to (3)

### Vegeu també

* fagotto. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# fagotule
## Romanès
### Nom

fagotule
* vocatiu singular de fagot
# fagoturile
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -le.

### Nom

fagoturile
* nominatiu i acusatiu definit plural de fagot
# fagotti
## Italià
### Nom

fagotti m. pl.
* forma plural de fagotto
# fluesquis
## Català
### Verb

fluesquis
* (balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb fluir.

#### Variants

* flueixis, fluïsques

### Miscel·lània

* Anagrama: fluïsques
# flugelhorns
## Anglès
### Nom

flugelhorns
* forma plural de flugelhorn
# flughaveno
## Esperanto

   * Pronúncia: /fluɡ.haˈve.no/

### Nom

flughaveno ‎(acusatiu flughavenon, plural flughavenoj, plural acusatiu flughavenojn)
* aeroport
# flughavenojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /fluɡ.haˈve.nojn/

### Nom

flughavenojn
* acusatiu plural de flughaveno
# flughavenon
## Esperanto

   * Pronúncia: /fluɡ.haˈve.non/

### Nom

flughavenon
* acusatiu de flughaveno
# flugilo
## Esperanto

   * Pronúncia: /fluˈɡi.lo/

### Nom

flugilo ‎(acusatiu flugilon, plural flugiloj, plural acusatiu flugilojn)
* ala
* batent
# flugiloj
## Esperanto

   * Pronúncia: /fluˈɡi.loj/

### Nom

flugiloj
* forma plural de flugilo
# fluesquin
## Català
### Verb

fluesquin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb fluir.
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb fluir.

#### Variants

* [1] flueixin, fluïsquen
* [2] flueixin, fluïsquen

### Miscel·lània

* Anagrama: fluïsquen
# flughavenoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /fluɡ.haˈve.noj/

### Nom

flughavenoj
* forma plural de flughaveno
# flugelhorn
## Anglès
### Nom

flugelhorn ‎(plural flugelhorns)
* fiscorn

### Vegeu també

* flugelhorn. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# fabricà
## Català

   * Pronúncia: oriental /fə.βɾiˈka/, occidental /fa.βɾiˈka/
   * Rimes: -a
   * Homòfon: fabricar

### Verb

fabricà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de fabricar.
    [Ell/ella/vostè] fabricà o va fabricar.
# fabricàieu
## Català

   * Pronúncia: nord-occidental /fa.βɾiˈka.jew/

### Verb

fabricàieu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de fabricar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars nord-occidentals per [vosaltres/vós] fabricàveu.
# fabricàssem
## Català

   * Pronúncia: oriental /fə.βɾiˈka.səm/, occidental /fa.βɾiˈka.sem/
   * Rimes: -asem

### Verb

fabricàssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fabricar.
    [Nosaltres] fabriquéssim, fabriquéssem, fabricàssem, fabricàssim o fabricàrem.
# fabricàsseu
## Català

   * Pronúncia: oriental /fə.βɾiˈka.səw/, occidental /fa.βɾiˈka.sew/
   * Rimes: -asew

### Verb

fabricàsseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb fabricar.
    [Vosaltres/vós] fabriquéssiu, fabriquésseu, fabricàsseu, fabricàssiu o fabricàreu.
# fabrico
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəˈβɾi.ku/, occidental /faˈβɾi.ko/
   * Rimes: -iko

### Verb

fabrico
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de fabricar.
    [Jo] fabrico, fabrique, fabric o fabriqui.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb fabricar.
    [Que jo] fabrico, forma d'alguns parlars nord-occidentals per [que jo] fabriqui o fabrique.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb fabricar.
    [Que ell/ella/vostè] fabrico, forma d'alguns parlars nord-occidentals per [que ell/ella/vostè] fabriqui o fabrique.

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \faˈβɾi.ko\
       Americà: alt /faˈbɾi.k(o)/, baix \faˈβɾi.ko\
   * Rimes: -iko

### Verb

fabrico
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb fabricar

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfa.brɪ.koː/
   * Etimologia: De fabrica.

### Verb

fabricō ‎(1a present$^?$), fabricās ‎(2a present), fabricāre ‎(infinitiu), fabricāvī ‎(perfet), fabricātum ‎(supí)
* elaborar, jo elaboro, afaiçonar
* construir, jo construeixo
* forjar, jo forjo
# fabricos
## Català

   * Pronúncia: nord-occidental /faˈβɾi.kos/

### Verb

fabricos
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb fabricar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars nord-occidentals per [que tu] fabriquis o fabriques.
# fabricàrem
## Català

   * Pronúncia: oriental /fə.βɾiˈka.ɾəm/, occidental /fa.βɾiˈka.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

fabricàrem
* Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de fabricar.
    [Nosaltres] fabricàrem o vam/vàrem fabricar.
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fabricar.
    Forma valenciana: [nosaltres] fabriquéssim, fabriquéssem, fabricàssem, fabricàssim o fabricàrem.
# fabricàreu
## Català

   * Pronúncia: oriental /fə.βɾiˈka.ɾəw/, occidental /fa.βɾiˈka.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

fabricàreu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de fabricar.
    [Vosaltres/vós] fabricàreu o vau/vàreu fabricar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb fabricar.
    Forma valenciana: [vosaltres/vós] fabriquéssiu, fabriquésseu, fabricàsseu, fabricàssiu o fabricàreu.
# fabricàs
## Català

   * Pronúncia: oriental /fə.βɾiˈkas/, occidental /fa.βɾiˈkas/
   * Rimes: -as

### Verb

fabricàs
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb fabricar.
    [Jo] fabriqués, fabricàs o fabricara.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb fabricar.
    [Ell/ella/vostè] fabriqués, fabricàs o fabricara.
# faltam
## Català
### Verb

faltam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de faltar.

#### Variants

* faltem

### Miscel·lània

* Síl·labes: fal·tam (2)
# faltant
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fəɫˈtan/ balear /fəɫˈtant/, /fəɫˈtan/ Occidental: nord-occidental /faɫˈtan/ valencià /faɫˈtant/, /faɫˈtan/
   * Rimes: -ant

### Verb

faltant
* Gerundi del verb faltar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fal·tant (2)
# faltaran
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəɫ.təˈɾan/, occidental /faɫ.taˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

faltaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de faltar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fal·ta·ran (3)
# faltan
## Basc
### Nom

faltan
* inessiu definit singular de falta
# faltara
## Català
### Verb

faltara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb faltar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb faltar.

#### Variants

* [1] faltessi, faltessa, falteguessa, faltés, faltàs
* [2] faltessi, faltegués, faltés, faltàs

### Miscel·lània

* Síl·labes: fal·ta·ra (3)

## Basc
### Nom

faltara
* al·latiu definit singular de falta
# faltarekin
## Basc
### Nom

faltarekin
* comitatiu indefinit de falta
* comitatiu definit singular de falta
# faltako
## Basc
### Nom

faltako
* genitiu locatiu definit singular de falta
# faltar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fəɫˈta/ Occidental: nord-occidental /faɫˈta/ valencià /faɫˈtaɾ/, /faɫˈta/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: faltà
   * Etimologia: De falta, segle XV.

### Verb

faltar intr.
* Mancar un o diversos elements d'un conjunt.
    Hi falta una forquilla.
* Mancar en l'assistència a una reunió.
    Avui falta el Joan.
* Mancar en el respecte a una persona.
* (valencià) morir-se

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: falto, falta, faltem

#### Sinònims

* enyorar, mancar, perdre, sentir enyor, sentir nostàlgia, sospirar
* caure, pecar
* agreujar, befar, escarnir, infamar, injuriar, insultar, ofendre, ultratjarv

#### Traduccions

* Anglès: fail $^{(en)}$, lack $^{(en)}$
* Castellà: faltar $^{(es)}$
* Francès: manquer $^{(fr)}$
* Italià: fallire $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: FALTAR $^{(csc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fal·tar (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: faltar
# faltaraino
## Basc
### Nom

faltaraino
* terminatiu definit singular de falta
# faltarantz
## Basc
### Nom

faltarantz
* al·latiu direccional definit singular de falta
# fonats
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈnats/ balear /foˈnats/, /fuˈnats/ Occidental: /foˈnats/
   * Rimes: -ats

### Verb

fonats
* Participi masculí plural del verb fonar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·nats (2)
* Heterograma de 6 lletres (afnost)
* Anagrama: Safont

## Català antic
### Verb

fonats
* segona persona plural (vós, vosaltres) del present de subjuntiu de fondre
# fonava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈna.βə/ balear /foˈna.və/, /fuˈna.və/ Occidental: nord-occidental /foˈna.βa/ valencià /foˈna.va/, /foˈna.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

fonava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de fonar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de fonar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·na·va (3)
# fonction de hachage
## Francès
### Nom

fonction de hachage f. ‎(plural fonctions de hachage)
* (informàtica) funció resum, funció hash

#### Sinònims

* fonction de condensation

### Vegeu també

* fonction de hachage. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 juny 2014].
# fonction de condensation
## Francès
### Nom

fonction de condensation f.
* (informàtica) funció resum, funció hash

#### Sinònims

* fonction de hachage

### Vegeu també

* fonction de condensation. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 juny 2014].
# fonau
## Català
### Verb

fonau
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de fonar.
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb fonar.

#### Variants

* [1] foneu
* [2] foneu

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·nau (2)

## Català antic
### Verb

fonau
* segona persona plural (vós, vosaltres) del present de subjuntiu de fondre
# fonaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈna.βən/ balear /foˈna.vən/, /fuˈna.vən/ Occidental: nord-occidental /foˈna.βen/ valencià /foˈna.ven/, /foˈna.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

fonaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de fonar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·na·ven (3)
# fonaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈna.βəs/ balear /foˈna.vəs/, /fuˈna.vəs/ Occidental: nord-occidental /foˈna.βes/ valencià /foˈna.ves/, /foˈna.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

fonaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de fonar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·na·ves (3)
* Heterograma de 7 lletres (aefnosv)
# fonc
## Català

   * Pronúncia: /ˈfoŋ/

### Verb

fonc
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de fondre.

## Català antic
### Verb

fonc
* primera persona singular (io, yo, jo) del passat de ésser
* tercera persona singular (él, eyl, ell) del passat de ésser

#### Variants

* fo, fou, fon
# fonat
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈnat/ balear /foˈnat/, /fuˈnat/ Occidental: /foˈnat/
   * Rimes: -at

### Verb

fonat
* Participi masculí singular del verb fonar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·nat (2)
# fonch
## Català antic
### Verb

fonch
* primera persona singular (io, yo, jo) del passat de esser
* tercera persona singular (él, eyl, ell) del passat de esser
# familiaritzam
## Català
### Verb

familiaritzam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de familiaritzar.

#### Variants

* familiaritzem

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·mi·li·a·rit·zam (6)
# familiaritz
## Català
### Verb

familiaritz
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de familiaritzar.

#### Variants

* familiaritzo, familiaritze, familiaritzi

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·mi·li·a·ritz (5)
# familiaritzacions
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fə.mi.ɫi.ə.ɾi.d͡zə.siˈons/ Occidental: nord-occidental /fa.mi.ɫi.a.ɾi.d͡za.siˈons/, valencià /fa.mi.ɫi.a.ɾi.za.siˈons/
   * Rimes: -ons

### Nom

familiaritzacions f. pl.
* Forma plural de familiarització.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·mi·li·a·rit·za·ci·ons (8)
# familiarisació
## Català

   * Etimologia: De familiarisar i el sufix -ció, segle XX.

### Nom

familiarisació f. ‎(plural familiarisacions)
* (antic, valencià) Forma alternativa de familiarització.
    «Es la familiarisació ab lo vici, es lo medi eficás de fer pérdrer tot horror al vici.» (Fèlix Sardà i Salvany, La moral ciutadana, pàg. 22, Llibrería y Tipografia Católica, Barcelona, 1909)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·mi·li·a·ri·sa·ci·ó (8)
# familiarització
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fə.mi.ɫi.ə.ɾi.d͡zə.siˈo/ Occidental: nord-occidental /fa.mi.ɫi.a.ɾi.d͡za.siˈo/, valencià /fa.mi.ɫi.a.ɾi.za.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: De familiaritzar i el sufix -ció, segle XX.

### Nom

familiarització f. ‎(plural familiaritzacions)
* Acte o efecte de familiaritzar o de familiaritzar-se.
    «L'idioma literari, tot i no ésser a la boca de ningú, és perfectament entenedor a tothom, gràcies a la familiarització que cada individu hi ha contret, al llarg de la seva vida.» (Joaquim Santasusagna i Vallès, La idea fixa, Reus, 1980.)
    «Per la nostra escola, [...] el procés de familiarització significa l’acompanyament de l’infant i la seva família durant el primer temps d’estada a l’escola bressol per tal que a dins de l’escola puguin sentir-se com a casa.» (Escola Bressol Municipal "El Blauet", Anem a l’escola bressol, el procés de familiarització, Sant Celoni, segle XXI)

#### Variants

* familiarisació (antic, valencià)

#### Compostos i expressions

* viatge de familiarització

#### Traduccions

* Alemany: Kennenlernen $^{(de)}$ n. (familiaritzar-se)
* Anglès: familiarization $^{(en)}$, familiarisation $^{(en)}$ (britànic)
* Castellà: familiarización $^{(es)}$ f.
* Finès: tutustuttaminen $^{(fi)}$ (familiaritzar), perehdytys $^{(fi)}$ (familiaritzar), perehdyttäminen $^{(fi)}$ (familiaritzar), totutus $^{(fi)}$ (familiaritzar), totuttaminen $^{(fi)}$ (familiaritzar), tutustuminen $^{(fi)}$ (familiaritzar-se), perehtyminen $^{(fi)}$ (familiaritzar-se), tottuminen $^{(fi)}$ (familiaritzar-se)
* Francès: familiarisation $^{(fr)}$ f.
* Gallec: familiarización $^{(gl)}$ f., familiarizaçom $^{(gl)}$ (reintegracionista)
* Italià: familiarizzazione $^{(it)}$ f.
* Portuguès: familiarização $^{(pt)}$ f.
* Rus: ознакомле́ние $^{(ru)}$ n. ‎(oznakomlénie)
* Xinès: 熟悉 $^{(zh)}$ ‎(shúxī)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·mi·li·a·rit·za·ci·ó (8)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Termcat, PTV, Optimot, ésAdir