OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# fijó
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fiˈxo/, meridional /fiˈho/
       Americà: alt /f(i)ˈxo/, baix /fiˈho/, austral /fiˈxo/
   * Rimes: -o

### Verb

fijó
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del passat simple del verb fijar

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·jó (2)
# fijas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfi.xas/, meridional /ˈfi.hah/
       Americà: alt /ˈfi.x(a)s/, baix /ˈfi.hah/, austral /ˈfi.xas/
   * Rimes: -ixas

### Adjectiu

fijas f. pl.
* forma plural de fija
# fijo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfi.xo/, meridional /ˈfi.ho/
       Americà: alt /ˈfi.x(o)/, baix /ˈfi.ho/, austral /ˈfi.xo/
   * Rimes: -ixo
   * Etimologia: Del llatí fixus.

### Adjectiu

fijo m. ‎(femení fija, plural masculí fijos, plural femení fijas)
* fix

### Verb

fijo
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb fijar

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·jo (2)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre fijo
# fijos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfi.xos/, meridional /ˈfi.hoh/
       Americà: alt /ˈfi.x(o)s/, baix /ˈfi.hoh/, austral /ˈfi.xos/
   * Rimes: -ixos

### Adjectiu

fijos m. pl.
* forma plural de fijo
# fijihök
## Suec

   * Etimologia: De Fiji ‎(«arxipèlag d'Oceania») i hök ‎(«esparver, astor»).

### Nom

fijihök c. ‎(plural indefinit fijihökar, plural definit fijihökarna)
* (ornitologia) astor de les Fiji (Accipiter rufitorques)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en suec.
# fustigava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fus.tiˈɣa.βə/, balear /fus.tiˈɣa.və/ Occidental: nord-occidental /fus.tiˈɣa.βa/ valencià /fus.tiˈɣa.va/, /fus.tiˈɣa.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

fustigava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de fustigar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de fustigar.
# fustigau
## Català
### Verb

fustigau
* (balear, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de fustigar.
* (balear, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb fustigar.
# fustiger
## Francès

   * Pronúncia: /fys.tiˈʒe/
   * Etimologia: Del llatí fūstīgāre.

### Verb

fustiger
* Fustigar, fuetejar, xurriaquejar
# fustigo
## Català
### Verb

fustigo
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de fustigar.

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \fusˈti.ɣo\, meridional \fuhˈti.ɣo\
       Americà: alt /f(u)sˈti.ɡo/, baix \fuhˈti.ɣo\
   * Rimes: -iɡo

### Verb

fustigo
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb fustigar

## Llatí

   * Pronúncia: /fuːsˈtiː.ɡoː/
   * Etimologia: De fūstis.

### Verb

fūstīgō ‎(1a present$^?$), fūstīgās ‎(2a present), fūstīgāre ‎(infinitiu), fūstīgāvī ‎(perfet), fūstīgātum ‎(supí)
* fustigar, jo fustigo, bastonejar

#### Sinònims

* battuō
# fustiguen
## Català

   * Pronúncia: oriental /fusˈti.ɣən/, occidental /fusˈti.ɣen/
   * Rimes: -iɡen

### Verb

fustiguen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de fustigar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb fustigar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb fustigar.
# fustigaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fus.tiˈɣa.βən/, balear /fus.tiˈɣa.vən/ Occidental: nord-occidental /fus.tiˈɣa.βen/ valencià /fus.tiˈɣa.ven/, /fus.tiˈɣa.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

fustigaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de fustigar.
# fustigavi
## Llatí

   * Pronúncia: /fuːs.tiːˈɡaː.wiː/

### Verb

fūstīgāvī
* primera persona singular del pretèrit perfet d'indicatiu actiu de fūstīgō
# fustigue
## Català
### Verb

fustigue
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de fustigar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb fustigar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb fustigar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb fustigar.
# fustigaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fus.tiˈɣa.βəs/, balear /fus.tiˈɣa.vəs/ Occidental: nord-occidental /fus.tiˈɣa.βes/ valencià /fus.tiˈɣa.ves/, /fus.tiˈɣa.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

fustigaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de fustigar.
# fisgo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈfiz.ɣo\, meridional \ˈfih.ɣo\
       Americà: alt \ˈfiz.ɣo\, baix \ˈfih.ɣo\
   * Rimes: -izɡo

### Verb

fisgo
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb fisgar
# fisgué
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \fizˈɣe\, meridional \fihˈɣe\
       Americà: alt \f(i)zˈɣe\, baix \fihˈɣe\
   * Rimes: -e

### Verb

fisgué
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb fisgar
# fish glue
## Anglès
### Nom

fish glue ‎(incomptable)
* ictiocol·la, cola de peix

#### Sinònims

* ichthyocolla
* isinglass

### Vegeu també

* fish glue. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 21 agost 2014].
# fishes
## Anglès
### Nom

fishes
* forma plural de fish
# fisho
## Ido
### Nom

fisho
* peix
# fisgaré
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \fiz.ɣaˈɾe\, meridional \fih.ɣaˈɾe\
       Americà: alt \f(i)z.ɣaˈɾe\, baix \fih.ɣaˈɾe\
   * Rimes: -e

### Verb

fisgaré
* primera persona del singular (yo) del futur d'indicatiu del verb fisgar
# fish
## Anglès
### Nom

fish ‎(comptable i incomptable, plural fish o fishes)
* peix o peixos del mateix tipus

#### Notes

El plural és invariable pel mateix tipus de peix i fishes per diferents tipus.
# fishier
## Anglès
### Adjectiu

fishier
* forma comparativa de fishy
# fishiest
## Anglès
### Adjectiu

fishiest
* forma superlativa de fishy
# fishy
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfɪʃi/ àudio (EUA)

### Adjectiu

fishy ‎(comparatiu fishier, superlatiu fishiest)
* (col·loquial) sospitós

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# furtivament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /furˌti.βəˈmen/ balear /fuɾˌti.vəˈment/, /furˌti.vəˈmen/ Occidental: nord-occidental /furˌti.βaˈmen/ valencià /fuɾˌti.vaˈment/, /fuɾˌti.βaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De furtiu i el sufix -ment.

### Adverbi

furtivament
* d'amagat, d’una manera furtiva

#### Traduccions

* Anglès: furtively $^{(en)}$
* Castellà: furtivamente $^{(es)}$
* Francès: furtivement $^{(fr)}$
* Italià: furtivamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ti·va·ment (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# furtàieu
## Català
### Verb

furtàieu
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de furtar.

#### Variants

* furtavo, furtàveu

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·tà·ieu (3)
* Anagrama: trufàieu
# furtàrem
## Català

   * Pronúncia: oriental /furˈta.ɾəm/, occidental /fuɾˈta.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

furtàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de furtar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb furtar.

#### Variants

* [2] furteguéssom, furtéssim, furtéssem, furtàssim, furtàssem

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·tà·rem (3)
* Anagrames: trufarem, trufàrem, trumfaré
# furtivamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \fuɾˌti.βaˈmen.te\
       Americà: alt /fuɾˌti.baˈmen.t(e)/, baix \fuɾˌti.βaˈmen.te\
   * Rimes: -ente

### Adverbi

furtivamente
* furtivament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ti·va·men·te (5)

## Italià

   * Pronúncia: /furˌti.vaˈmen.te/
   * Etimologia: De furtivo i el sufix -mente.

### Adverbi

furtivamente
* furtivament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ti·va·mén·te (5)
# furtos
## Català
### Verb

furtos
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb furtar.

#### Variants

* furtis, furtes

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·tos (2)
* Heterograma de 6 lletres (forstu)
* Anagrames: furots, trufos
# furtàiem
## Català
### Verb

furtàiem
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de furtar.

#### Variants

* furtàvom, furtàvem

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·tà·iem (3)
* Heterograma de 8 lletres (aefimrtu)
* Anagrama: trufàiem
# furtively
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfɜːtɪvli/
   * Etimologia: De furtive i el sufix -ly.

### Adverbi

furtively ‎(comparatiu more furtively, superlatiu most furtively)
* furtivament
# furto
## Català
### Verb

furto
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de furtar.
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb furtar.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb furtar.

#### Variants

* [1] furte, furti, furt
* [2] furti, furte
* [3] furti, furte

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·to (2)
* Anagrames: furot, trufo
# furtà
## Català

   * Pronúncia: /furˈta/
   * Rimes: -a

### Verb

furtà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de furtar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·tà (2)
* Anagrames: furat, trufa, trufà
# financieras
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fi.nanˈθje.ɾas/, meridional \fi.naŋˈθje.ɾah\
       Americà: alt /fi.nanˈsje.(ɾa)s/, baix \fi.naŋˈsje.ɾah\, austral /fi.nanˈsje.ɾas/
   * Rimes: -eɾas

### Adjectiu

financieras f. pl.
* forma plural de financiera
# financieros
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fi.nanˈθje.ɾos/, meridional \fi.naŋˈθje.ɾoh\
       Americà: alt /fi.nanˈsje.(ɾo)s/, baix \fi.naŋˈsje.ɾoh\, austral /fi.nanˈsje.ɾos/
   * Rimes: -eɾos

### Adjectiu

financieros m. pl.
* forma plural de financiero
# finaux
## Francès

   * Pronúncia: /fiˈno/

### Adjectiu

finaux m. pl.
* forma plural de final
# finca
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfiŋ.kə/, occidental /ˈfiŋ.ka/
   * Rimes: -iŋka
   * Etimologia: Del castellà finca, segle XIX, de fincar, del llatí vulgar *figicāre ‎(«ficar, fixar»).

### Nom

finca f. ‎(plural finques)
* Propietat immoble.

#### Sinònims

* hisenda, heretat, possessió, predi, parcel·la

#### Traduccions

* Anglès: property $^{(en)}$
* Castellà: finca $^{(es)}$ f.
* Francès: propriété $^{(fr)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fin·ca (2)
* Anagrama: facin

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈfiŋ.ka\
       Americà: alt \ˈfiŋ.k(a)\, baix \ˈfiŋ.ka\
   * Rimes: -inka
   * Etimologia: Deverbal de fincar.

### Nom

finca f. ‎(plural fincas)
* finca

#### Derivats

* finquero

#### Relacionats

* afincar

### Verb

finca
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del present d’indicatiu del verb fincar
* segona persona del singular (tú) de l'imperatiu del verb fincar

#### Variants

* [2]: (voseo) fincá

### Miscel·lània

* Síl·labes: fin·ca (2)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre finca
# financiera
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fi.nanˈθje.ɾa/, meridional \fi.naŋˈθje.ɾa\
       Americà: alt /f(i).nanˈsje.ɾa/, baix \fi.naŋˈsje.ɾa\, austral /fi.nanˈsje.ɾa/
   * Rimes: -eɾa

### Adjectiu

financiera f. ‎(plural financieras)
* forma femenina de financiero
# financiero
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fi.nanˈθje.ɾo/, meridional \fi.naŋˈθje.ɾo\
       Americà: alt /f(i).nanˈsje.ɾo/, baix \fi.naŋˈsje.ɾo\, austral /fi.nanˈsje.ɾo/
   * Rimes: -eɾo

### Adjectiu

financiero m. ‎(femení financiera, plural masculí financieros, plural femení financieras)
* financer

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·nan·cie·ro (4)
# finas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfi.nas/, meridional /ˈfi.nah/
       Americà: alt /ˈfi.n(a)s/, baix /ˈfi.nah/, austral /ˈfi.nas/
   * Rimes: -inas

### Adjectiu

finas f. pl.
* forma plural de fina
# foca monjo del Carib
## Català
### Nom

foca monjo del Carib f. ‎(plural foques monjo del Carib)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Monachus tropicalis)

#### Hiperònims

* carnívors > pinnípedes > fòcids

#### Traduccions

* Anglès: Caribbean monk seal $^{(en)}$
* Castellà: foca monja del Caribe $^{(es)}$
* Francès: phoque moine des Caraïbes $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# foca menjacrancs
## Català
### Nom

foca menjacrancs f. ‎(plural foques menjacrancs)
* foca blanca

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# foca monjo de Hawaii
## Català
### Nom

foca monjo de Hawaii f. ‎(plural foques monjo de Hawaii)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Monachus schauinslandi)

#### Hiperònims

* carnívors > pinnípedes > fòcids

#### Traduccions

* Anglès: Hawaiian monk seal $^{(en)}$
* Castellà: foca monje del Hawaii $^{(es)}$
* Francès: phoque moine de Hawai $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# foca marbrada
## Català
### Nom

foca marbrada f. ‎(plural foques marbrades)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Phoca hispida)

#### Sinònims

* foca jaspiada, foca ocel·lada

#### Hiperònims

* carnívors > pinnípedes > fòcids

#### Traduccions

* Anglès: ringed seal $^{(en)}$
* Castellà: foca marbreada $^{(es)}$
* Francès: phoque annelé $^{(fr)}$, phoque marbré $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# foca monja del Caribe
## Castellà
### Nom

foca monja del Caribe f. ‎(plural focas monjas del Caribe)
* foca monjo del Carib

### Vegeu també

* foca monja del Caribe. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# foca monje del Mediterráneo
## Castellà
### Nom

foca monje del Mediterráneo f. ‎(plural focas monje del Mediterráneo)
* vell marí

### Vegeu també

* foca monje del Mediterráneo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# foca lleopard
## Català
### Nom

foca lleopard f. ‎(plural foques lleopard)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Hydrurga leptonyx)

#### Hiperònims

* carnívors > pinnípedes > fòcids

#### Traduccions

* Anglès: leopard seal $^{(en)}$
* Castellà: foca leopardo $^{(es)}$
* Francès: léopard de mer $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# foca marbreada
## Castellà
### Nom

foca marbreada f. ‎(plural focas marbreadas)
* foca marbrada

### Vegeu també

* foca marbreada. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# foca mediterrània
## Català
### Nom

foca mediterrània f. ‎(plural foques mediterrànies)
* vell marí

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# foca monje del Hawaii
## Castellà
### Nom

foca monje del Hawaii f. ‎(plural focas monje del Hawaii)
* foca monjo de Hawaii

### Vegeu també

* foca monje del Hawaii. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# follessin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈʎe.sin/ balear /foˈʎe.sin/, /fuˈʎe.sin/ Occidental: /foˈʎe.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

follessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb follar.

#### Variants

* folleguessen, follessen, follassin, follassen, follaren
# follessis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈʎe.sis/ balear /foˈʎe.sis/, /fuˈʎe.sis/ Occidental: /foˈʎe.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

follessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb follar.

#### Variants

* folleguesses, follesses, follassis, follasses, follares
# folli
## Català

   * Pronúncia: /ˈfo.ʎi/
   * Rimes: -oʎi

### Verb

folli
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de follar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb follar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb follar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb follar.

#### Variants

* [1] follo, folle, foll
* [2] folle, follo
* [3] folle, follo
* [4] folle

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɔl.liː/

### Nom

follī
* datiu singular de follis
# follia
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈʎi.ə/ balear /foˈʎi.ə/, /fuˈʎi.ə/ Occidental: /foˈʎi.a/
   * Rimes: -ia
   * Etimologia: De foll i el sufix -ia, segle XI.

### Nom

follia f. ‎(plural follies)
* Qualitat de foll.

#### Sinònims

* bogeria

#### Traduccions

* Alemany: Verrücktheit $^{(de)}$ f.
* Castellà: locura $^{(es)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·lli·a (3)
* Anagrames: afillo $^{(alfagrama)}$, afolli, afollí

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# follessi
## Català
### Verb

follessi
* (col·loquial septentrional, alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb follar.
* (col·loquial septentrional, alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb follar.

#### Variants

* [1] follessa, folleguessa, follés, follàs, follara
* [2] follegués, follés, follàs, follara
# folleu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈʎɛw/ balear /foˈʎəw/, /fuˈʎɛw/ Occidental: /foˈʎew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

folleu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de follar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb follar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb follar.

#### Variants

* [1] follau
* [2] follegueu
* [3] follau
# follibus
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɔl.lɪ.bʊs/

### Nom

follibus
* datiu plural de follis
* ablatiu plural de follis
# follesses
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈʎe.səs/ balear /foˈʎe.səs/, /fuˈʎe.səs/ Occidental: /foˈʎe.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

follesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb follar.

#### Variants

* folleguesses, follessis, follassis, follasses, follares
# follet
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈʎɛt/ balear /foˈʎət/, /fuˈʎɛt/ Occidental: /foˈʎet/
   * Rimes: -ɛt
   * Homòfon: fullet
   * Etimologia: De foll i el sufix -et.

### Nom

follet m. ‎(plural follets)
* Personatge de l'imaginari popular, trapella però no especialment cruel. Se'l representa típicament com un humanoide petit i amb les orelles punxegudes.

#### Sinònims

* gnom, nan

#### Traduccions

* Alemany: Kobold $^{(de)}$ m., Elf $^{(de)}$ m.
* Anglès: sprite $^{(en)}$, goblin $^{(en)}$
* Castellà: duende $^{(es)}$
* Finès: keiju $^{(fi)}$
* Francès: lutin $^{(fr)}$
* Hindi: भूत $^{(hi)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·llet (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# formidably
## Anglès

   * Etimologia: De formidable i el sufix -ly.

### Adverbi

formidably ‎(comparatiu more formidably, superlatiu most formidably)
* formidablement
# formigueig
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.miˈɣɛt͡ʃ/ balear /foɾ.miˈɣət͡ʃ/, /fur.miˈɣɛt͡ʃ/ Occidental: /foɾ.miˈɣet͡ʃ/
   * Rimes: -ɛtʃ
   * Homòfon: formigueigs

### Nom

formigueig m. ‎(plural formigueigs)
* Sensació de picor semblant a la produïda quan una formiga passa per sobre la pell.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: for·mi·gueig (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# formiga
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /furˈmi.ɣə/ balear /foɾˈmi.ɣə/, /furˈmi.ɣə/ Occidental: /foɾˈmi.ɣa/
   * Rimes: -iɡa
   * Etimologia: Del llatí formīca, segle XIV.

### Nom

formiga f. ‎(plural formigues)
* Insecte terrestre, petit i laboriós que viu en colònies.

#### Derivats

* formiga lleó
* formigat
* formigó
* formigueig
* formiguejar
* formiguer

#### Traduccions

* Alemany: Ameise $^{(de)}$
* Anglès: ant $^{(en)}$
* Aragonès: fornica $^{(an)}$ f.
* Basc: inurri $^{(eu)}$
* Castellà: hormiga $^{(es)}$ f.
* Danès: myre $^{(da)}$ c.
* Eslovac: mravec $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: mravlja $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: formiko $^{(eo)}$
* Estonià: spielgas $^{(et)}$
* Feroès: meyra $^{(fo)}$
* Francès: fourmi $^{(fr)}$
* Friülà: furmìe $^{(fur)}$ f.
* Gallec: formiga $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: morgrug $^{(cy)}$ m. pl.
* Georgià: ჭიანჭველა $^{(ka)}$ ‎(txiàntxvela)
* Grec: μυρμήγκι $^{(el)}$ n. ‎(mirmíngui)
* Grec antic: μύρμηξ $^{(grc)}$ m. ‎(mýrmēx)
* Hebreu: נְמָלָה‎ $^{(he)}$ f.
* Hindi: चींटी $^{(hi)}$ f.
* Indonesi: semut $^{(id)}$
* Irlandès: seangán $^{(ga)}$ m.
* Islandès: maur $^{(is)}$ m.
* Italià: formica $^{(it)}$ f.
* Japonès: 蟻 $^{(ja)}$
* Llatí: formica $^{(la)}$ f.
* Maltès: nemla $^{(mt)}$ f.
* Neerlandès: mier $^{(nl)}$ f.
* Noruec: maur $^{(no)}$ m.
* Occità: formiga $^{(oc)}$, hromiga $^{(oc)}$
* Polonès: mrówka $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: formiga $^{(pt)}$ f.
* Quítxua: sisi $^{(qu)}$
* Retoromànic: furmicla $^{(rm)}$ f.
* Romanès: furnică $^{(ro)}$ f.
* Rus: мураве́й $^{(ru)}$ m. ‎(muravei)
* Sànscrit: वम्र $^{(sa)}$ m.
* Sard: formíca $^{(sc)}$
* Serbocroat: мрав $^{(sh)}$, mrav $^{(sh)}$
* Sicilià: furmicula $^{(scn)}$ f.
* Suahili: sisimizi $^{(sw)}$
* Suec: myra $^{(sv)}$ c.
* Tàmil: எறும்பு $^{(ta)}$
* Turc: karınca $^{(tr)}$
* Txec: mravenec $^{(cs)}$ m.
* Urdú: چینٹی‎ $^{(ur)}$ f.
* Való: frumijhe $^{(wa)}$
* Vènet: formìga $^{(vec)}$
* Vietnamita: kiến $^{(vi)}$
* Volapük: furmid $^{(vo)}$
* Wolof: melantaan $^{(wo)}$
* Xinès: 螞蟻 $^{(zh)}$ ‎(蚂蚁, mǎyǐ)

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·mi·ga (3)
* Heterograma de 7 lletres (afgimor)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Occità

   * Pronúncia: /fuɾˈmi.ɡo̞/
   * Àudio: Bearn

### Nom

formiga f. ‎(plural formigas)
* (zoologia) formiga (Formicidae)

#### Variants

* formic, forniga, fornigue, fornise, ahromiga (gascó), hromiga (gascó), hormiga (aranès)

#### Compostos i expressions

* formiga leon
* leon de las formigas

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en occità
* Benoèt, Gui. Las bèstias, 2008. Tolosa: IEO Edicions, 2008, p. 74. ISBN 978-2-85910-454-2.
# formiga leon
## Occità
### Nom

formiga leon f. ‎(plural formigas leons)
* (zoologia) formiga lleó (Myrmeleon formicarius)

#### Sinònims

* leon de las formigas

### Vegeu també

* Benoèt, Gui. Las bèstias, 2008. Tolosa: IEO Edicions, 2008, p. 74. ISBN 978-2-85910-454-2.
# formigas
## Occità

   * Pronúncia: /fuɾˈmi.ɡo̞s/

### Nom

formigas f. pl.
* forma plural de formiga
# fotien
## Català

   * Pronúncia: oriental /fuˈti.ən/, occidental /foˈti.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

fotien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de fotre.
    [Ells/elles] fotien.
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de fotre.
    Forma col·loquial septentrional per [nosaltres] fotíem.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·ti·en (3)
* Heterograma de 6 lletres (efinot)
* Anagrama: neòfit
# foties
## Català

   * Pronúncia: oriental /fuˈti.əs/, occidental /foˈti.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

foties
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de fotre.

### Miscel·lània

* Anagrames: estofi, estofí
# fotgéssim
## Català
### Verb

fotgéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fotjar.

#### Variants

* fotgéssem
# fotgí
## Català
### Verb

fotgí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de fotjar.
# fotia
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fuˈti.ə/ Occidental: nord-occidental /foˈti.ɛ/, /foˈti.e/ valencià /foˈti.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

fotia
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de fotre.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de fotre.