OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# spam
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈspæm/
   * Etimologia: De la marca registrada Spam de carn en llauna, un acrònim incert basat en ham ‎(«pernil»), popularitzat al Regne Unit a la Segona Guerra Mundial i la postguerra per la manca de proveïment ramader. L’ús en internet deriva d’un esquetx de Monty Python (1970) en un restaurant on tots els plats el tenen com a ingredient, en cada frase es repeteix el mot i un grup de vikings interromp cantant repetidament spam.

### Nom

spam ‎(comptable i incomptable, plural spams)
* correu brossa

#### Sinònims

* junk mail

### Verb

spam ‎(3a persona singular present spams, gerundi spamming, passat i participi spammed)
* (informàtica) inundar

#### Sinònims

* flood

### Vegeu també

* spam. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 23 setembre 2014].
# manger
## Francès

   * Pronúncia: /mɑ̃ʒe/
   * Etimologia: Del llatí manducāre.

### Verb

manger
* menjar

### Conjugació

Presenta la irregularitat d'afegir una e en algunes formes verbals per conservar el so /ʒ/, per ex. mangeons (en comptes de mangons).

### Nom

manger m. ‎(plural mangers)
* menjar
    Il emporte avec lui son manger.Ell porta el seu menjar.
# nager
## Francès

   * Pronúncia: /naˈʒe/ àudio (F)
   * Etimologia: Del llatí natāre.

### Verb

nager
* nedar

### Conjugació

Presenta la irregularitat d'afegir una e en algunes formes verbals per conservar el so /ʒ/, per ex. nageons (en comptes de nagons).

### Vegeu també

* Entrada «nager» al Trésor de la langue française informatisé (TLFi).
# Almela
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əɫˈmɛ.ɫə/ balear /əɫˈmə.ɫə/, /əɫˈmɛ.ɫə/ Occidental: /aɫˈme.ɫa/
   * Rimes: -ɛla
   * Etimologia: De almela, variant valenciana de ametlla.

### Nom propi

Almela
* Cognom

#### Relacionats

* Ametlla, Admetlla, Atmetlla

### Miscel·lània

* Síl·labes: Al·me·la (3)
* Anagrama: Amella

### Vegeu també

* Cerca Almela a Wikidata
* Obres de referència: DCVB
* Cognoms de la població, Idescat
# Amadeu
## Català

   * Pronúncia: oriental /ə.məˈðɛw/, occidental /a.maˈðew/
   * Rimes: -ɛw

### Nom propi

Amadeu m.
* Prenom masculí

#### Traduccions

* Anglès: Amadeus $^{(en)}$
* Castellà: Amadeo $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: A·ma·deu (3)

### Vegeu també

* Cerca Amadeu a Wikidata
* Obres de referència: DCVB
* Noms de la població, Idescat
# Amell
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈmeʎ/, occidental /aˈmeʎ/
   * Rimes: -eʎ
   * Etimologia: Del nom germànic Amelius.

### Nom propi

Amell
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: A·mell (2)
* Anagrames: llema $^{(revers)}$, malle

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Anton
## Català

   * Pronúncia: oriental /ənˈtɔn/, occidental /anˈtɔn/
   * Rimes: -ɔn
   * Etimologia: Variant de Antoni.

### Nom propi

Anton
* Prenom masculí
* Cognom d’origen patronímic

#### Variants

* Antonell

#### Derivats

* Ton

#### Traduccions

* Basc: Anton $^{(eu)}$
* Castellà: Antón $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: An·ton (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB
* Idescat: prenom, cognom

## Basc
### Nom propi

Anton anim.
* Prenom masculí, equivalent al català Anton.

#### Declinació

Nom propi animat en consonant
Cas
Indefinit
Absolutiu
Anton
Ergatiu
Antonek
Datiu
Antoni
Genitiu
Antonen
Comitatiu
Antonekin
Benefactiu
Antonentzat
Instrumental
Antonez
Causal
Antonengatik
Locatius
Inessiu
Antonengan
Ablatiu
Antonengandik
Al·latiu
Antonengana
Terminatiu
Antonenganaino
Al·l. direcional
Antonenganantz
Gen. locatiu
Antonenganako :
# Antoni
## Català

   * Pronúncia: oriental /ənˈtɔ.ni/, occidental /anˈtɔ.ni/
   * Rimes: -ɔni
   * Etimologia: Del llatí Antonius.

### Nom propi

Antoni
* Prenom masculí

#### Variants

* Anton, Toni (hipocorístics)
* Antònia(femení)

#### Traduccions

* Anglès: Anthony $^{(en)}$
* Castellà: Antonio $^{(es)}$
* Occità: Antòni $^{(oc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: An·to·ni (3)
* Anagrama: anotin

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
* Noms de la població, Idescat

## Basc
### Nom propi

Antoni
* datiu indefinit de Anton
# Apol·lo
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əˈpɔɫ.ɫu/, /əˈpɔ.ɫu/ balear /əˈpɔɫ.ɫo/, /əˈpɔɫ.ɫu/ Occidental: /aˈpɔɫ.ɫo/, /aˈpɔ.ɫo/
   * Etimologia: Del llatí Apollo, del grec antic Ἀπόλλων ‎(Apóllōn).

### Nom propi

Apol·lo
* (mitologia grega, mitologia romana) Fill de Zeus i de Latona, déu del Sol, de la medicina, de la música i de la poesia.

#### Traduccions

* Anglès: Apollo $^{(en)}$
* Basc: Apolo $^{(eu)}$
* Castellà: Apolo $^{(es)}$
* Francès: Apollon $^{(fr)}$
* Grec: Απόλλων $^{(el)}$ ‎(Apól·lon)
* Grec antic: Ἀπόλλων $^{(grc)}$ ‎(Apóllōn)
* Italià: Apollo $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: A·pol·lo (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, GEC
# Aragones
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ balear /ə.ɾə.ɣoˈnəs/, /ə.ɾə.ɣuˈnɛs/ Occidental: /a.ɾa.ɣoˈnes/
   * Etimologia: Variant de Aragonès per defecte registral.

### Nom propi

Aragones
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: A·ra·go·nes (4)
* Anagrames: agosaren, esgraona, esgraonà

### Vegeu també

* Obres de referència: Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# lapó
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɫəˈpo/, occidental /ɫaˈpo/
   * Rimes: -o

### Adjectiu

lapó m. ‎(femení lapona, plural masculí lapons, plural femení lapones)
* Relatiu o pertanyent a Lapònia.
* Relatiu o pertanyent a la llengua lapona.

#### Traduccions

* Anglès: Laplandic $^{(en)}$, Laplander $^{(en)}$
* Asturià: lapón $^{(ast)}$
* Castellà: lapón $^{(es)}$

### Nom

lapó m. ‎(plural lapons, femení lapona)
* Persona que habita o és originària de Lapònia.
* Llengua baltofinesa pròpia de Lapònia.

#### Traduccions

* Anglès: Laplandic $^{(en)}$, Laplander $^{(en)}$
* Asturià: lapón $^{(ast)}$
* Castellà: lapón $^{(es)}$
* Anglès: Laplandic $^{(en)}$, Laplander $^{(en)}$
* Asturià: lapón $^{(ast)}$
* Castellà: lapón $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: la·pó (2)
* Anagrames: poal, Poal

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, Optimot, ésAdir
# Arete
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈɾɛ.tə/, occidental /aˈɾe.te/
   * Rimes: -ɛte
   * Etimologia: Del llatí Arete, del grec antic Ἀρήτη ‎(Arḗtē).

### Nom propi

Arete f.
* (mitologia grega) Muller d’Alcínous, rei dels feacis, va acollir i protegir els argonautes.

#### Traduccions

* Anglès: Arete $^{(en)}$
* Francès: Arété $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: A·re·te (3)

## Llatí

   * Pronúncia: /aˈreː.teː/
   * Etimologia: Del grec antic Ἀρήτη ‎(Arḗtē).

### Nom propi

Arētē f. ‎(genitiu Arētēs)
* (mitologia grega) Arete

#### Declinació

1a declinació -ē, -ēs (grega) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | Arētē | - |
| Vocatiu | Arētē | - |
| Acusatiu | Arētēn | - |
| Genitiu | Arētēs | - |
| Datiu | Arētae | - |
| Ablatiu | Arētē | - |

### Vegeu també

* Gaffiot, Félix. «Arete». A: Dictionnaire Latin - Français, 1934. París: Hachette, 1934.
# Ermengol
## Català

   * Pronúncia: oriental /ər.məŋˈɡɔɫ/, occidental /eɾ.meŋˈɡɔɫ/
   * Rimes: -ɔl
   * Etimologia: Del germànic Ermingaud compost de dues divinitats Ermin i Gaut.

### Nom propi

Ermengol m.
* Prenom masculí
* Cognom d’origen patronímic

#### Variants

* Cognom: Amengual, Armengau, Armengal, Armengod, Armengol, Armengot, Armengou, Armengual, Armingol, Mengual

#### Traduccions

* Castellà: Armengol $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: Er·men·gol (3)

### Vegeu també

* Albaigès, Josep M.. Diccionari dels Noms de Noi, 2009. Barcelona: Edicions 62, 1995, 67. ISBN 978-84-96863-95-8.
# Armengod
## Català

   * Pronúncia: oriental /ər.məŋˈɡɔt/, occidental /aɾ.meŋˈɡɔt/
   * Rimes: -ɔt
   * Etimologia: Variant de Armengol.

### Nom propi

Armengod
* Cognom d’origen patronímic

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ar·men·god (3)
* Heterograma de 8 lletres (adegmnor)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Idescat
# Armengot
## Català

   * Pronúncia: oriental /ər.məŋˈɡɔt/, occidental /aɾ.meŋˈɡɔt/
   * Rimes: -ɔt
   * Etimologia: Variant de Armengol.

### Nom propi

Armengot
* Cognom d’origen patronímic

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ar·men·got (3)
* Heterograma de 8 lletres (aegmnort)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB
* Idescat
# Armengou
## Català

   * Pronúncia: oriental /ər.məŋˈɡɔw/, occidental /aɾ.meŋˈɡɔw/
   * Rimes: -ɔw
   * Etimologia: Variant de Armengol.

### Nom propi

Armengou
* Cognom d’origen patronímic

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ar·men·gou (3)
* Heterograma de 8 lletres (aegmnoru)
* Anagrama: romangué

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB
* Idescat
# Armingol
## Català

   * Pronúncia: oriental /ər.miŋˈɡɔɫ/, occidental /aɾ.miŋˈɡɔɫ/
   * Rimes: -ɔl
   * Etimologia: Variant de Armengol.

### Nom propi

Armingol
* Cognom d’origen patronímic

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ar·min·gol (3)
* Heterograma de 8 lletres (agilmnor)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
* Idescat
# Albiol
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɫ.βiˈɔɫ/, occidental /aɫ.biˈɔɫ/
   * Rimes: -ɔl
   * Etimologia: Del llatí *alveolus, diminutiu de alveus, és a dir una "petita conca", referit a un rierol, que es va aplicar probablement a la conca de la part baixa del poble que desaigua al Francolí, o bé es pot referir a un dipòsit d'aigua canalitzat cap al pla. Es pronunciava originalment «Obiol». A la comarca se l'anomena també l'Aubiol. Altres hipòtesis suposant el nom originat en un terratinent romà, Albiolus, o també d'origen àrab.

### Nom propi

Albiol m.
* Municipi de la comarca del Baix Camp. El nom oficial incorpora un article: l'Albiol. Limita al nord-est amb Alcover, als nord amb Mont-ral, al sud-oest amb l'Aleixar, al sud amb la Selva del Camp i a l'oest amb Vilaplana.
* Cognom

#### Variants

* (cognom) Aubiol, Arbiol

### Miscel·lània

* Síl·labes: Al·bi·ol (3)
* Anagrames: abillo $^{(alfagrama)}$, abolli, bollia, llabió

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Açores
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈsɔ.ɾəs/, occidental /aˈso.ɾes/
   * Rimes: -oɾes
   * Etimologia: Del portuguès Açores, d’origen discutit. Tradicionalment interpretat com el plural de açor ‎(«astor»), ocell no endèmic de les illes, potser una mala identificació d’altres ocells. Alternativament de azuis, plural de azul ‎(«blau»), del genovès o florentí azzurre pel color de la vegetació.

### Nom propi

les Açores f. pl.
* Arxipèlag i regió autònoma de Portugal situat a l’Atlàntic Nord.

#### Traduccions

* Anglès: Azores $^{(en)}$
* Castellà: Azores $^{(es)}$ f. pl.
* Francès: Açores $^{(fr)}$ f. pl.
* Italià: Azzorre $^{(it)}$ f. pl.
* Portuguès: Azores $^{(pt)}$ m. pl.

### Miscel·lània

* Síl·labes: A·ço·res (3)
* Heterograma de 6 lletres (aceors)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GEC, ésAdir
# Basora
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /bəˈzɔ.ɾə/ Occidental: nord-occidental /baˈzɔ.ɾa/ valencià /baˈzɔ.ɾa/, /baˈzɔ.ɾɔ/
   * Rimes: -ɔɾa
   * Etimologia: Variant de Besora.

### Nom propi

Basora
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ba·so·ra (3)
* Anagrames: abraso, rabosa

### Vegeu també

* Cerca Basora a Wikidata
* Obres de referència: DCVB
* Cognoms de la població, Idescat
# Besora
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /bəˈzɔ.ɾə/ Occidental: nord-occidental /beˈzɔ.ɾa/ valencià /beˈzɔ.ɾa/, /beˈzɔ.ɾɔ/
   * Rimes: -ɔɾa
   * Etimologia: Documentat al segle IX com a *Bisaura, d’origen basc.

### Nom propi

Besora
* Terme d’un antic castell a Osona que inclou els actuals municipis de Santa Maria de Besora i Sant Quirze de Besora.
* Cognom

#### Variants

* (cognom) Basora

### Miscel·lània

* Síl·labes: Be·so·ra (3)
* Heterograma de 6 lletres (abeors)
* Anagrames: raboes, rabose

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Bassegoda
## Català

   * Pronúncia: oriental /bə.səˈɣo.ðə/, occidental /ba.seˈɣo.ða/
   * Rimes: -oda

### Nom propi

Bassegoda
* Poble del municipi d’Albanyà (Alt Empordà) dominat pel Puig de Bassegoda.
* Cognom

#### Variants

* Bassagoda

### Miscel·lània

* Síl·labes: Bas·se·go·da (4)

### Vegeu també

* Cerca Bassegoda a Wikidata
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Bassagoda
## Català

   * Pronúncia: oriental /bə.səˈɣo.ðə/, occidental /ba.saˈɣo.ða/
   * Rimes: -oda
   * Etimologia: Variant de Bassegoda.

### Nom propi

Bassagoda
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Bas·sa·go·da (4)

### Vegeu també

* Cerca Bassagoda a Wikidata
* Obres de referència: DCVB
* Cognoms de la població, Idescat
# moneder
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mu.nəˈðe/ balear /mo.nəˈðe/, /mu.nəˈðe/ Occidental: nord-occidental /mo.neˈðe/, valencià /mo.neˈðeɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: Del llatí monetarius, segle XIII.

### Nom

moneder m. ‎(plural moneders)
* Sinònim de portamonedes.

### Nom

moneder m. ‎(plural moneders, femení monedera)
* Persona que fabrica moneda.

#### Derivats

* moneder fals

#### Traduccions

* Anglès: minter $^{(en)}$
* Castellà: monedero $^{(es)}$ m.
* Francès: monnayeur $^{(fr)}$ m.
* Italià: monetiere $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mo·ne·der (3)
* Anagrames: moderen, ordenem

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# monedera
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mu.nəˈðe.ɾə/ balear /mo.nəˈðe.ɾə/, /mu.nəˈðe.ɾə/ Occidental: /mo.neˈðe.ɾa/
   * Rimes: -eɾa

### Nom

monedera f. ‎(plural monederes)
* Forma femenina de moneder.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mo·ne·de·ra (4)
# monederes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mu.nəˈðe.ɾəs/ balear /mo.nəˈðe.ɾəs/, /mu.nəˈðe.ɾəs/ Occidental: /mo.neˈðe.ɾes/
   * Rimes: -eɾes

### Nom

monederes f. pl.
* Forma plural de monedera.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mo·ne·de·res (4)
# moneder fals
## Català
### Nom

moneder fals m. ‎(plural moneders falsos, femení monedera falsa)
* Falsificador de moneda.

#### Hiperònims

* contrafaedor

#### Traduccions

* Anglès: forger $^{(en)}$, counterfeiter $^{(en)}$
* Castellà: monedero falso $^{(es)}$ m.
* Francès: faux-monnayeur $^{(fr)}$ m.
* Italià: contraffattore $^{(it)}$ m.

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# moneders falsos
## Català
### Nom

moneders falsos m. pl.
* Forma plural de moneder fals.
# monedera falsa
## Català
### Nom

monedera falsa f. ‎(plural monederes falses)
* Forma femenina de moneder fals.
# monederes falses
## Català
### Nom

monederes falses f. pl.
* Forma plural de monedera falsa.
# Fiji
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈfi.ʒi/ Occidental: nord-occidental /ˈfi.ʒi/, valencià /ˈfi.d͡ʒi/
   * Rimes: -iʒi
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

Fiji m.
* Estat independent oceànic que ocupa l'arxipèlag de les illes Fiji. El nom oficial és República de les Illes Fiji.

#### Compostos i expressions

* illes Fiji: Arxipèlag de la polinèsia, compost per centenars d'illes i illots en el qual es troba l'estat de Fiji.

#### Gentilicis

* fijià, fijiana, fijians, fijianes.

#### Traduccions

* Anglès: Fiji $^{(en)}$
* Asturià: Islles Fixi $^{(ast)}$
* Castellà: Fiyi $^{(es)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: Fi·ji (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GEC
# teodolits
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /tə.u.ðuˈɫits/ balear /tə.o.ðoˈɫits/, /tə.u.ðuˈɫits/ Occidental: /te.o.ðoˈɫits/
   * Rimes: -its

### Nom

teodolits m. pl.
* Forma plural de teodolit.

### Miscel·lània

* Síl·labes: te·o·do·lits (4)
# teodolit
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /tə.u.ðuˈɫit/ balear /tə.o.ðoˈɫit/, /tə.u.ðuˈɫit/ Occidental: /te.o.ðoˈɫit/
   * Rimes: -it
   * Etimologia: Del neollatí theodolitus creat el 1571, d’origen obscur, potser un compost arbitrari del grec antic θεάω ‎(the[áō], «mirar») més όδός ‎(ódó[s], «camí») i de l’àrab العِضَادَة ‎(al-ʕiḍāda, «[a]lid[ada]»), segle XIX.

### Nom

teodolit m. ‎(plural teodolits)
* Instrument de mesura mecànic-òptic portàtil destinat a mesurar angles horitzontals i verticals.

#### Traduccions

* Asturià: teodolito $^{(ast)}$
* Anglès: theodolite $^{(en)}$
* Esperanto: teodolito $^{(eo)}$
* Castellà: teodolito $^{(es)}$
* Basc: teodolito $^{(eu)}$
* Francès: théodolite $^{(fr)}$
* Gallec: teodolito $^{(gl)}$
* Italià: teodolite $^{(it)}$
* Romanès: teodolit $^{(ro)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: te·o·do·lit (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* ↑ Coromines, Joan. «DECat. III, 114b37-45». A: Diccionari etimològic i complementari de la llengua catalana. Barcelona: Curial Edicions Catalanes, 1980-1991.
# anar de la Seca a la Meca
## Català
### Verb

anar de la Seca a la Meca
* Forma alternativa de córrer la Seca, la Meca i la vall d'Andorra ‎(«viatjar molt»).

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, DSFF
# córrer la Seca i la Meca
## Català
### Verb

córrer la Seca i la Meca
* Forma alternativa de córrer la Seca, la Meca i la vall d'Andorra.

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# córrer la Seca, la Meca i la vall d'Andorra
## Català

   * Etimologia: La Seca i la Meca són dos indrets d’Andorra, antigues torres de defensa o cases fortes de localització imprecisa. La Seca és a Sant Julià de Lòria, segons la tradició carolíngia en el pui d’Olivesa. La Meca és més amunt d’Ordino a la dreta de la Valira. Per anar d’un indret a l’altre s’ha de recórrer la Valira de nord a sud, gairebé d’una punta a l’altra de les valls d’Andorra. Inicialment l’expressió tenia un sentit irònic fent equivalent haver recorregut Andorra a córrer món. L’expressió està documentada en Spill (1470) de Jaume Roig, i l’explicació la va recollir Pere Vidal (1888). Coromines ho relaciona amb altres indrets homònims. La Seca prové de seca amb sentit de lloc apartat de moneders falsos. La Meca prové de l’adjectiu mec amb sentit despectiu de «casalot misteriós».

### Verb

córrer la Seca, la Meca i la vall d'Andorra
* Recórrer món, viatjar molt, haver-ho vist tot.
    «Tot i que caminava coix, s’havia dedicat a córrer món per tal de temptar els homes. Com se sol dir, havia corregut la Seca, la Meca i la vall d’Andorra.» (Josep Bataller Calderon, El ferrer Sarió, 1981, →ISBN)
    «Amb aquest encàrrec, maratonià en tots els sentits, vaig saber que els hemeròdroms (Titus Livi els anomenava hemeroscops) eren els primers runners-missatgers coneguts de la història que van córrer la Seca i la Meca i la Vall d’Andorra, naturalment a Grècia.» (Fina Cardona-Bosch, «La marató de cada dia», Culturplaza, 02-05-2021)

#### Variants

* Variants tipogràfiques: córrer la Seca i la Meca i la vall d’Andorra; córrer la seca, la meca i la vall d’Andorra
* També amb els verbs anar, rodar, seguir, trescar.
* anar de la Seca a la Meca
* córrer la Seca i la Meca
* trescar la Seca i la Meca

#### Traduccions

* Anglès: go from pillar to post $^{(en)}$go here, there and everywhere $^{(en)}$
* Castellà: ir de ceca en meca $^{(es)}$
* Francès: rouler sa bosse $^{(fr)}$
* Italià: andare a zonzo $^{(it)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB, DSFF
* ↑ «la Seca», Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Jacme Roig, «he prou caçat / lo món cercant / e traspassant, / per Ceca y Meca, / la Vila Seca / e Vall d'Andorra», Spill
* ↑ Excursions, viatges, migracions: etnopoètica i mobilitat humana, p. 17, IEC, 2017.
* ↑ Coromines, Joan. «OnCat. VII, 71a46-53». A: Onomasticon Cataloniae. Barcelona: Curial Edicions Catalanes, 1989-1997.
* ↑ Coromines, Joan. «OnCat. V, 242a35-38». A: Onomasticon Cataloniae. Barcelona: Curial Edicions Catalanes, 1989-1997.
# solucionari
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /su.ɫu.si.uˈna.ɾi/ balear /so.ɫu.si.oˈna.ɾi/, /su.ɫu.si.uˈna.ɾi/ Occidental: /so.ɫu.si.oˈna.ɾi/
   * Rimes: -aɾi
   * Etimologia: De solució i el sufix -ari, segle XXI.

### Nom

solucionari m. ‎(plural solucionaris)
* Llibre o part d'un llibre on consten les solucions dels problemes, exercicis, activitats o treballs realitzats pels alumnes.

#### Traduccions

* Anglès: answer key $^{(en)}$, scoring key $^{(en)}$
* Castellà: solucionario $^{(es)}$
* Francès: clé de correction $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: so·lu·ci·o·na·ri (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
* solucionari. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# recipient
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /rə.si.piˈen/, balear /rə.si.piˈent/ Occidental: nord-occidental /re.si.piˈen/, valencià /re.si.piˈent/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: Del llatí recipiens, participi present del verb recĭpĕre ‎(«acollir, rebre»), segle XIX

### Nom

recipient m. ‎(plural recipients)
* Objecte còncau ideat per a contenir matèria.

#### Traduccions

* Alemany: Behälter $^{(de)}$
* Anglès: container $^{(en)}$, vessel $^{(en)}$
* Castellà: recipiente $^{(es)}$
* Eslovac: nádoba $^{(sk)}$ f.
* Esperanto: ujo $^{(eo)}$
* Francès: récipient $^{(fr)}$
* Gallec: recipiente $^{(gl)}$
* Italià: recipiente $^{(it)}$
* Polonès: naczynie $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: recipiente $^{(pt)}$ m.
* Rus: контейнер $^{(ru)}$ ‎(konteiner)

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·ci·pi·ent (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# namaquazandhoen
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: Compost de Namaqua (en referència a Namaqualand, regió compartida per Namíbia i la República de Sud-àfrica) i zandhoen ‎(«ganga»).

### Nom

namaquazandhoen m. ‎(plural namaquazandhoenderen / namaquazandhoenders)
* (ornitologia) ganga de Namaqua (Pterocles namaqua)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# parisenc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pə.ɾiˈzɛŋ/ balear /pə.ɾiˈzəŋk/, /pə.ɾiˈzɛŋk/ Occidental: nord-occidental /pa.ɾiˈzeŋ/ valencià /pa.ɾiˈzeŋk/, /pa.ɾiˈzeŋ/
   * Rimes: -ɛŋk
   * Etimologia: De París i el sufix -enc.

### Adjectiu

parisenc m. ‎(femení parisenca, plural masculí parisencs, plural femení parisenques)
* Relatiu o pertanyent a París.

#### Traduccions

* Anglès: Parisian $^{(en)}$
* Asturià: parisín $^{(ast)}$
* Castellà: parisino $^{(es)}$

### Nom

parisenc m. ‎(plural parisencs, femení parisenca)
* Persona que habita o és originària de París.

#### Traduccions

* Anglès: Parisian $^{(en)}$
* Asturià: parisín $^{(ast)}$
* Castellà: parisino $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: pa·ri·senc (3)
* Heterograma de 8 lletres (aceinprs)
* Anagrames: increpàs, piscaren, princesa

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, Optimot, ésAdir
# portamonedes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌpɔr.tə.muˈnɛ.ðəs/ balear /ˌpɔɾ.tə.moˈnə.ðəs/, /ˌpɔr.tə.muˈnɛ.ðəs/ Occidental: /ˌpɔɾ.ta.moˈne.ðes/
   * Rimes: -ɛdes
   * Etimologia: De portar i moneda, segle XX.

### Nom

portamonedes m. ‎(plural invariable)
* Bossa petita per a dur-hi diners, especialment monedes.

#### Sinònims

* moneder, bossa

#### Traduccions

* Alemany: Geldbörse $^{(de)}$ f., Börse $^{(de)}$ f., Geldbeutel $^{(de)}$ m.
* Anglès: purse $^{(en)}$
* Basc: poltsa $^{(eu)}$
* Castellà: monedero $^{(es)}$ m., portamonedas $^{(es)}$ m.
* Francès: bourse $^{(fr)}$ f., portemonnaie $^{(fr)}$ f.
* Italià: borsa $^{(it)}$ f., portamonete $^{(it)}$ f.
* Llengua de signes catalana: DINERS+POSAR $^{(csc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: por·ta·mo·ne·des (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB