OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# gralle
## Català
### Verb

gralle
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de grallar.
* (occidental) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb grallar.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb grallar.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb grallar.

#### Variants

* [1] grallo, gralli
* [2] gralli
* [3] gralli
* [4] gralli

### Miscel·lània

* Síl·labes: gra·lle (2)
* Anagrames: agrell, grella, llegar
# grallera
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡɾəˈʎe.ɾə/, occidental /ɡɾaˈʎe.ɾa/
   * Rimes: -eɾa

### Nom

grallera f. ‎(plural gralleres)
* Forma femenina de graller.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gra·lle·ra (3)
* Anagrames: grallaré, regallar
# grallers
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ɡɾəˈʎes/ Occidental: nord-occidental /ɡɾaˈʎes/, valencià /ɡɾaˈʎeɾs/
   * Rimes: -e(ɾ)s

### Nom

grallers m. pl.
* Forma plural de graller.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gra·llers (2)
# grallaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡɾəˈʎa.βəs/, balear /ɡɾəˈʎa.vəs/ Occidental: nord-occidental /ɡɾaˈʎa.βes/ valencià /ɡɾaˈʎa.ves/, /ɡɾaˈʎa.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

grallaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de grallar.
# fumeral
## Català

   * Pronúncia: oriental /fu.məˈɾaɫ/, occidental /fu.meˈɾaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: De fumera i el sufix -al, segle XIV.

### Nom

fumeral m. ‎(plural fumerals)
* (antic, valencià, tortosí) xemeneia

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·me·ral (3)
* Heterograma de 7 lletres (aeflmru)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# fumet
## Català

   * Pronúncia: /fuˈmɛt/
   * Rimes: -ɛt
   * Etimologia: De fum i el sufix -et.

### Nom

fumet m. ‎(plural fumets)
* L'aigua amb la qual s'ha bullit peix.
* Fum no gaire espès.

#### Sinònims

* brou

#### Traduccions

* Anglès: broth $^{(en)}$
* Castellà: caldo $^{(es)}$
* Francès: bouillon $^{(fr)}$
* Italià: brodo $^{(it)}$
* Anglès: whiff $^{(en)}$
* Castellà: humillo $^{(es)}$
* Francès: bouffée $^{(fr)}$
* Italià: soffio $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·met (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GDLC, DCVB
# fumble
## Català
### Nom

fumble m.
* (basquetbol, anglicisme) Situació de joc consistent en la pèrdua accidental del control de la pilota per part del jugador i la recuperació immediatament posterior pel mateix jugador.

#### Traduccions

* Anglès: fumble $^{(en)}$
* Castellà: fumble $^{(es)}$
* Francès: fumble $^{(fr)}$

### Interjecció

fumble
* (futbol americà, anglicisme) Expressió amb què el públic o els mateixos jugadors indiquen que s'ha produït una pèrdua de pilota.

#### Traduccions

* Anglès: fumble $^{(en)}$
* Castellà: fumble $^{(es)}$
* Francès: fumble $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fum·ble (2)
* Heterograma de 6 lletres (beflmu)

### Vegeu també

* fumble. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Anglès
### Nom

fumble ‎(plural fumbles)
* (basquetbol) fumble
* (futbol americà) pèrdua de pilota

### Interjecció

fumble
* (futbol americà) fumble

## Castellà
### Nom

fumble m.
* (basquetbol, anglicisme) fumble

### Interjecció

¡fumble!
* (futbol americà, anglicisme) fumble

### Miscel·lània

* Síl·labes: fum·ble (2)
* Heterograma de 6 lletres (beflmu)

### Vegeu també

* fumble. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Francès
### Nom

fumble m. ‎(plural fumbles)
* (basquetbol, anglicisme) fumble

### Interjecció

fumble !
* (futbol americà, anglicisme) fumble

### Vegeu també

* fumble. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# fumeguera
## Català

   * Pronúncia: oriental /fu.məˈɣe.ɾə/, occidental /fu.meˈɣe.ɾa/
   * Rimes: -eɾa

### Nom

fumeguera f. ‎(plural fumegueres)
* Forma alternativa de fumaguera.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·me·gue·ra (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, DCVB
# fumbles
## Anglès
### Nom

fumbles
* forma plural de fumble

## Francès
### Nom

fumbles m. pl.
* forma plural de fumble
# fumera
## Català

   * Pronúncia: oriental /fuˈme.ɾə/, occidental /fuˈme.ɾa/
   * Rimes: -eɾa
   * Etimologia: De fum.

### Nom

fumera f. ‎(plural fumeres)
* Canalització per al fum que es col·loca a la part de dalt d'una xemeneia i arriba fins a la teulada.
    Tant, que bé oferia la vila, al peu mateix, son pintoresc panorama de desnivellades teulades, cimboris, fumeres i campanars.
* Construcció per fer foc a dins: xemeneia, escalfapanxes
* Massa de fum que surt d'un foc.
    Durant hores, l'Eixample de Barcelona,...,emboirat pels pots de fum que llançava la policia i per la fumera de les petites barricades...

#### Traduccions

* Anglès: chimney $^{(en)}$
* Castellà: chimenea $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·me·ra (3)
* Heterograma de 6 lletres (aefmru)
* Anagrama: mufaré

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
* ↑ Narcís Oller, L'Escanyapobres, 1884
* ↑ Sonsoles Miguel, El franquisme a Catalunya: La Iluita per la democràcia i l'autogovern (1969-1980), 2005
# ganyolaré
## Català
### Verb

ganyolaré
* Primera persona del singular (jo) del futur de ganyolar.
# ganyolaves
## Català
### Verb

ganyolaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de ganyolar.
# ganyolaríeu
## Català
### Verb

ganyolaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de ganyolar.
# ganyolava
## Català
### Verb

ganyolava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de ganyolar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de ganyolar.
# ganyolassen
## Català
### Verb

ganyolassen
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb ganyolar.
# ganyolasses
## Català
### Verb

ganyolasses
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb ganyolar.
# ganyolaven
## Català
### Verb

ganyolaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de ganyolar.
# flama
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfɫa.mə/, occidental /ˈfɫa.ma/
   * Rimes: -ama
   * Etimologia: Del llatí flamma, segle XIV.

### Nom

flama f. ‎(plural flames)
* Forma lluminosa en forma de llengua que prenen els gasos al voltant d'un foc.
* (peixos) cardenal

#### Sinònims

* branda, flam, flamada

#### Derivats

* aflamar, flamarada, flamarejar, flamaró, flamejar, flamerada, flamerejar, llançaflames

#### Relacionats

* flamífer, flamíger, flàmula

#### Traduccions

* Afrikaans: vlam $^{(af)}$
* Albanès: flakë $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Flamme $^{(de)}$ f.
* Anglès: flame $^{(en)}$
* Armeni: բոց $^{(hy)}$ ‎(botx)
* Basc: kar $^{(eu)}$, gar $^{(eu)}$
* Belarús: по́лымя $^{(be)}$ n. ‎(pólimia)
* Bengalí: শিখা $^{(bn)}$
* Bretó: flamm $^{(br)}$ m.
* Castellà: llama $^{(es)}$
* Coreà: 불꽃 $^{(ko)}$ ‎(bulkkot)
* Danès: flamme $^{(da)}$ c., lue $^{(da)}$ c.
* Eslovac: plameň $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: plamen $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: flamo $^{(eo)}$
* Estonià: leek $^{(et)}$
* Finès: liekki $^{(fi)}$
* Francès: flamme $^{(fr)}$
* Friülà: flame $^{(fur)}$ f.
* Gallec: chama $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: ffagl $^{(cy)}$ f.
* Georgià: ალი $^{(ka)}$ ‎(ali)
* Grec: φλόγα $^{(el)}$ f. ‎(floga)
* Grec antic: φλόξ $^{(grc)}$ f. ‎(phlóx)
* Hebreu: לֶהָבָה‎ $^{(he)}$ f.
* Hindi: लौ $^{(hi)}$ f.
* Hongarès: láng $^{(hu)}$
* Ídix: פֿלאַם $^{(yi)}$ m.
* Indonesi: nyala $^{(id)}$
* Irlandès: lasair $^{(ga)}$ f.
* Italià: fiamma $^{(it)}$
* Japonès: 炎 $^{(ja)}$
* Kazakh: жалын $^{(kk)}$ ‎(jalın/jalin)
* Khmer: សិខិន $^{(km)}$
* Kirguís: жалын $^{(ky)}$ ‎(djalun)
* Laosià: ຊະວາລະ $^{(lo)}$
* Letó: liesma $^{(lv)}$ f.
* Lituà: liepsna $^{(lt)}$ f.
* Llatí: flamma $^{(la)}$ f.
* Llengua de signes catalana: FOC $^{(csc)}$
* Macedoni: пла́мен $^{(mk)}$ m.
* Malai: api $^{(ms)}$, nyala $^{(ms)}$
* Maori: mura $^{(mi)}$
* Mongol: дөл $^{(mn)}$
* Neerlandès: vlam $^{(nl)}$ f.
* Noruec: flamme $^{(no)}$, lue $^{(no)}$, lue $^{(no)}$
* Occità: flamba $^{(oc)}$ f.
* Persa: شعله $^{(fa)}$
* Polonès: płomień $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: chama $^{(pt)}$ f., flama $^{(pt)}$ f.
* Romanès: flacără $^{(ro)}$ f., pară $^{(ro)}$ f.
* Rus: пла́мя $^{(ru)}$ f. ‎(plàmia)
* Sard: fiama $^{(sc)}$ f., fiamma $^{(sc)}$ f.
* Serbocroat: пламен $^{(sh)}$, plamen $^{(sh)}$ m.
* Sicilià: ciamma $^{(scn)}$ f.
* Suec: flamma $^{(sv)}$ c., låga $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: шӯъла $^{(tg)}$
* Tai: เปลวไฟ $^{(th)}$
* Tàmil: பிழம்பு $^{(ta)}$
* Telugu: మంట $^{(te)}$
* Turc: alev $^{(tr)}$
* Txec: plamen $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: по́лум'я $^{(uk)}$ n. ‎(pòlumia)
* Uzbek: olov $^{(uz)}$
* Való: blame $^{(wa)}$ f., flame $^{(wa)}$ f.
* Vietnamita: ngọn lửa $^{(vi)}$
* Xinès: 火焰 $^{(zh)}$ ‎(huǒyàn)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·ma (2)
* Anagrama: aflam

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# flairós
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɫəjˈɾos/, occidental /fɫajˈɾos/
   * Rimes: -os
   * Etimologia: De flaire i el sufix -ós, segle XIX.

### Adjectiu

flairós m. ‎(femení flairosa, plural masculí flairosos, plural femení flairoses)
* flairant

### Miscel·lània

* Síl·labes: flai·rós (2)
* Heterograma de 7 lletres (afilors)
* Anagrama: afloris

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# flaix
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfɫaʃ/, occidental /ˈfɫajʃ/
   * Rimes: -ajʃ
   * Etimologia: De l'anglès flash ‎(«deixar anar, llançar»).

### Nom

flaix m. ‎(plural flaixos)
* (fotografia) Aparell que produeix una llum intensa quan la càmera dispara tot substituint la llum natural.
* (cinema) Pla molt breu d'un detall.
* (periodisme) Notícia breu de darrera hora.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# flake
## Anglès

   * Pronúncia: /fleɪk/ àudio (EUA)

### Nom

flake ‎(plural flakes)
* floc
* (arqueologia) ascla, escatat

### Vegeu també

* flake. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# flakiest
## Anglès
### Adjectiu

flakiest
* forma superlativa de flaky
# flaky
## Anglès

   * Pronúncia: /fleɪkiː/ àudio (EUA)

### Adjectiu

flaky ‎(comparatiu flakier, superlatiu flakiest)
* (col·loquial) inestable
    My Internet connection is flaky. I can only get online for about half an hour at a time

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# flakier
## Anglès
### Adjectiu

flakier
* forma comparativa de flaky
# flakes
## Anglès
### Nom

flakes
* forma plural de flake
# gründliches
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈɡʁʏntlɪçəs/

### Adjectiu

gründliches
* forma declinada de gründlich
# gründlichsten
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈɡʁʏntlɪçstn̩/

### Adjectiu

gründlichsten
* forma superlativa de gründlich
    Er ist am gründlichsten Forscher.Ell és l'investigador més primmirat.
# gründlichster
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈɡʁʏntlɪçstɐ/

### Adjectiu

gründlichster
* forma declinada de gründlich
# gsw
## Multilingüe
### Símbol

gsw
* Codi de llengua ISO 639-2 de l'alamànic.
# guacamole
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡwə.kəˈmo.ɫe/, occidental /ɡwa.kaˈmo.ɫe/
   * Rimes: -ole
   * Etimologia: Del castellà guacamole, del nàhuatl clàssic ahuacamulli ‎(literalment «salsa d'alvocat»), de ahuacatl ‎(«alvocat») i molli ‎(«salsa»), segle XX.

### Nom

guacamole m. ‎(plural guacamoles)
* Salsa típica de Mèxic i de Centreamèrica feta a partir d'alvocat molt o esmicolat, ceba, tomàquet, xili verd i altres ingredients.

#### Traduccions

* Anglès: guacamole $^{(en)}$
* Asturià: guacamole $^{(ast)}$ m.
* Basc: guakamole $^{(eu)}$ inan.
* Castellà: guacamole $^{(es)}$ m., guacamol $^{(es)}$ m.
* Nahua clàssic: ahuacamolli $^{(nci)}$
* Turc: guakamole $^{(tr)}$, guacamole $^{(tr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: gua·ca·mo·le (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DNV, GDLC, Optimot, ésAdir
* Per a més informació vegeu l'entrada a l'Observatori de neologia sobre guacamole
* Per a més informació vegeu l'entrada a la Neolosfera sobre guacamole

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ɡwa.kaˈmo.le/
       Americà: alt /ɡwa.k(a)ˈmo.le/, baix /ɡwa.kaˈmo.le/
   * Rimes: -ole
   * Etimologia: Del nàhuatl clàssic ahuacamulli ‎(literalment «salsa d'alvocat»), de ahuacatl ‎(«alvocat») i molli ‎(«salsa»).

### Nom

guacamole m. ‎(plural guacamoles)
* guacamole
* (Cuba) Amanida d'alvocat i ananàs trossejats, amb sal, oli i vinagre, i a la qual es pot afegir altres espècies.

#### Variants

* guacamol

#### Descendents

* Anglès: guacamole
* Asturià: guacamole
* Basc: guakamole
* Català: guacamole
* Turc: guakamole, guacamole

### Miscel·lània

* Síl·labes: gua·ca·mo·le (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre guacamole
# gu
## Multilingüe
### Símbol

gu
* Codi de llengua ISO 639-1 del gujarati.
# gründlichste
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈɡʁʏntlɪçstə/

### Adjectiu

gründlichste
* forma declinada de gründlich
# gründlichstes
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈɡʁʏntlɪçstəs/

### Adjectiu

gründlichstes
* forma declinada de gründlich
# gründlichstem
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈɡʁʏntlɪçstəm/

### Adjectiu

gründlichstem
* forma declinada de gründlich
# grą
## Polonès

   * Pronúncia: /ɡrɔ̃/

### Nom

grą
* instrumental singular de gra

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
# guatemaltèque
## Francès

   * Etimologia: Del castellà guatemalteco ‎(«guatemalenc»).

### Adjectiu

guatemaltèque inv. ‎(plural guatemaltèques)
* (gentilici) guatemalenc

#### Variants

* guatémaltèque

#### Relacionats

* Guatemala

### Vegeu també

* Dictionnaire Hachette de la langue française, 1980, ISBN 2-01-0065-45-X
# guatemaltèques
## Francès
### Adjectiu

guatemaltèques inv. pl.
* forma plural de guatemaltèque
# guatla
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɡwaɫ.ɫə/, occidental /ˈɡwaɫ.ɫa/
   * Rimes: -alla

### Nom

guatla f. ‎(plural guatles)
* (valencià, tortosí) Forma alternativa de guatlla.

### Miscel·lània

* Síl·labes: guat·la (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, DCVB
# guatller
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡwəʎˈʎe/, balear /ɡwəɫˈɫe/ Occidental: nord-occidental /ɡwaʎˈʎe/, valencià /ɡwaɫˈɫeɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: De guatlla i el sufix -er.

### Nom

guatller m. ‎(plural guatllers)
* Reclam per atraure guatlles.

### Adjectiu

guatller m. ‎(femení guatllera, plural masculí guatllers, plural femení guatlleres)
* mentider
    «L'altre día en un periódich de París, Le National, varem llegir ab la consegüent admiració, un article necrológich que dedicava á mossén Jacinto Verdaguer, suposant que'l nostre gran poeta havia mort. Qui deu ésser un mort es el corresponsal guatllero que va informar al periódich parisench.» (Catalunya Artística, 57, 1901)

### Miscel·lània

* Síl·labes: guat·ller (2)
* Anagrama: lletruga

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB
# guateros
## Castellà

   * Pronúncia: americà: baix /ɡwaˈte.ɾoh/
   * Rimes: -eɾos

### Nom

guateros m. pl.
* forma plural de guatero

### Miscel·lània

* Síl·labes: gua·te·ros (3)
* Heterograma de 8 lletres (aegorstu)
# guatero
## Castellà

   * Pronúncia: americà /ɡwaˈte.ɾo/
   * Rimes: -eɾo
   * Etimologia: De guata ‎(panxa) i el sufix -ero.

### Nom

guatero m. ‎(plural guateros)
* (Xile) bossa d'aigua calenta

#### Sinònims

* bolsa de agua caliente

### Miscel·lània

* Síl·labes: gua·te·ro (3)
* Heterograma de 7 lletres (aegortu)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre guatero
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de americanismos sobre guatero
# guatlla
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈɡwaʎ.ʎə/, balear /ˈɡwaɫ.ɫə/ Occidental: nord-occidental /ˈɡwaʎ.ʎa/, valencià /ˈɡwaɫ.ɫa/
   * Rimes: -alla
   * Etimologia: Del llatí medieval quaquĭla, terme format a partir del germànic quahtĭla.

### Nom

guatlla f. ‎(plural guatlles)
* Ocell de la família dels fasiànids.

#### Variants

* guatla
* guàtlera

#### Relacionats

* guatllot (mascle)

#### Traduccions

* Albanès: shkurtë $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Wachtel $^{(de)}$ f.
* Anglès: quail $^{(en)}$
* Àrab: سُمَان‎ $^{(ar)}$
* Armeni: լոր $^{(hy)}$ ‎(lor)
* Asturià: cogorniz $^{(ast)}$ f., parpayuela $^{(ast)}$ f.
* Basc: galeper $^{(eu)}$
* Búlgar: пъдпъдък $^{(bg)}$ m. ‎(padpadak)
* Castellà: codorniz $^{(es)}$
* Danès: vagtel $^{(da)}$ c.
* Eslovac: prepelica $^{(sk)}$ f.
* Esperanto: koturno $^{(eo)}$
* Estonià: vutt $^{(et)}$
* Feroès: vaktil $^{(fo)}$ m.
* Finès: viiriäinen $^{(fi)}$
* Francès: caille $^{(fr)}$
* Friülà: cuaie $^{(fur)}$ f.
* Gallec: paspallás $^{(gl)}$ m., paspallar $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: sofliar $^{(cy)}$ f.
* Georgià: მწყერი $^{(ka)}$ ‎(mtskeri)
* Grec: ορτύκι $^{(el)}$ n. ‎(ortiki)
* Grec antic: ὄρτυξ $^{(grc)}$ m. ‎(órtyx)
* Hebreu: שְֺלָו‎ $^{(he)}$ m.
* Hongarès: fürj $^{(hu)}$
* Irlandès: gearg $^{(ga)}$ f.
* Islandès: kornhæna $^{(is)}$ f.
* Italià: quaglia $^{(it)}$
* Japonès: 鶉 $^{(ja)}$
* Letó: paipala $^{(lv)}$
* Lituà: putpelė $^{(lt)}$
* Llatí: coturnix $^{(la)}$ f.
* Neerlandès: kwartel $^{(nl)}$ m.
* Occità: calha $^{(oc)}$ f., catla $^{(oc)}$ f.
* Polonès: przepiórka $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: codorna $^{(pt)}$ f.
* Retoromànic: quacra $^{(rm)}$ f., quaiglia $^{(rm)}$ f.
* Romanès: prepeliță $^{(ro)}$ f.
* Rus: пе́репел $^{(ru)}$ m. ‎(pérepel)
* Serbocroat: препелица $^{(sh)}$, prepelica $^{(sh)}$ f.
* Sicilià: quagghia $^{(scn)}$ f.
* Suahili: tombo $^{(sw)}$
* Suec: vaktel $^{(sv)}$ c.
* Turc: bıldırcın $^{(tr)}$
* Txec: křepelka $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: пе́репел $^{(uk)}$ m. ‎(pèrepel)
* Volapük: kotur $^{(vo)}$
* Xinès: 鵪鶉 $^{(zh)}$ ‎(鹌鹑, ānchún)

### Miscel·lània

* Síl·labes: guat·lla (2)
* Anagrama: agullat

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# fresa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈfɾɛ.zə/ balear /ˈfɾə.zə/, /ˈfɾɛ.zə/ Occidental: /ˈfɾe.za/
   * Rimes: -ɛza
   * Etimologia: De fresar [1]
   * Etimologia: Del llatí frēsa, participi del verb frendō ‎(«moldre») [2].

### Nom

fresa f. ‎(plural freses)
* Conjunt d'ous de peix i per extensió el període de temps en que es realitza la posta i fecundació dels ous en els peixos.
* (andorrà) fres (lloc on els peixos ponen ous)

#### Traduccions

* Anglès: spawning $^{(en)}$
* Castellà: desove $^{(es)}$
* Francès: frai $^{(fr)}$

### Nom

fresa f. ‎(plural freses)
* Màquina destinada a modelar peces metàl·liques.

#### Sinònims

* fresadora, torn

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·sa (2)
* Anagrames: afers, frase

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Asturià

   * Pronúncia: /ˈfɾe.sa/

### Nom

fresa f. ‎(plural freses)
* maduixa
* maduixera

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈfɾe.sa/
       Americà: alt /ˈfɾe.s(a)/, baix /ˈfɾe.sa/
   * Rimes: -esa

### Nom

fresa f. ‎(plural fresas)
* maduixa
* maduixera
* (tecnologia) fresa

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·sa (2)
# freqüentment
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾəˌkwemˈmen/ balear /fɾəˌkwemˈment/, /fɾəˌkwemˈmen/ Occidental: nord-occidental /fɾeˌkwemˈmen/ valencià /fɾeˌkwemˈment/, /fɾeˌkwemˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De freqüent i el sufix -ment.

### Adverbi

freqüentment
* D'una manera freqüent, amb freqüència.

#### Sinònims

* sovint

#### Notes

Les normes d'estil recomanen usar "sovint" en lloc de "freqüentment" per usar amb moderació els sufixos en "-ment" que poden fer perdre expressivitat.

#### Traduccions

* Anglès: frequently $^{(en)}$
* Castellà: frecuentemente $^{(es)}$
* Francès: fréquemment $^{(fr)}$
* Italià: frequentemente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·qüent·ment (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# fresas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfɾe.sas/, meridional /ˈfɾe.sah/
       Americà: alt /ˈfɾe.s(a)s/, baix /ˈfɾe.sah/, austral /ˈfɾe.sas/
   * Rimes: -esas

### Nom

fresas f. pl.
* forma plural de fresa: maduixes
# freqüent
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾəˈkwen/ balear /fɾəˈkwent/, /fɾəˈkwen/ Occidental: nord-occidental /fɾeˈkwen/ valencià /fɾeˈkwent/, /fɾeˈkwen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: Del llatí frequēns, segle XVII.

### Adjectiu

freqüent inv. ‎(plural freqüents)
* Fet que es repeteix diverses vegades periòdicament.
    L'ús freqüent de l'aixada pot causar lesions a l'esquena.

#### Traduccions

* Alemany: häufig $^{(de)}$
* Anglès: frequent $^{(en)}$
* Asturià: frecuente $^{(ast)}$
* Belarús: ча́сты $^{(be)}$ ‎(txasti)
* Búlgar: чест $^{(bg)}$ ‎(txest)
* Castellà: frecuente $^{(es)}$
* Coreà: 빈번한 $^{(ko)}$ ‎(binbeonhan)
* Eslovac: častý $^{(sk)}$
* Esperanto: ofta $^{(eo)}$
* Finès: yleinen $^{(fi)}$
* Francès: fréquent $^{(fr)}$
* Gal·lès: aelaw $^{(cy)}$
* Georgià: ხშირი $^{(ka)}$ ‎(khxiri)
* Grec: συχνός $^{(el)}$ ‎(sikhnós)
* Grec antic: συχνός $^{(grc)}$ ‎(sykhnós)
* Hindi: बार बार $^{(hi)}$
* Hongarès: gyakori $^{(hu)}$
* Irlandès: minic $^{(ga)}$
* Islandès: tíður $^{(is)}$
* Italià: frequente $^{(it)}$
* Japonès: 頻繁な $^{(ja)}$
* Letó: biežs $^{(lv)}$
* Lituà: dažnas $^{(lt)}$
* Llatí: frequens $^{(la)}$
* Malai: kerap $^{(ms)}$
* Neerlandès: veelvuldig $^{(nl)}$
* Noruec: hyppig $^{(no)}$
* Portuguès: freqüente $^{(pt)}$
* Romanès: frecvent $^{(ro)}$
* Rus: ча́стый $^{(ru)}$ ‎(txasti)
* Serbocroat: чест $^{(sh)}$, čest $^{(sh)}$
* Turc: sıkça $^{(tr)}$
* Txec: častý $^{(cs)}$
* Xinès: 頻繁 $^{(zh)}$ ‎(频繁, pínfán)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·qüent (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# frustrat
## Català

   * Pronúncia: /fɾusˈtɾat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: Del llatí frustratus.

### Adjectiu

frustrat m. ‎(femení frustrada, plural masculí frustrats, plural femení frustrades)
* Que experimenta frustració.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: frus·trat (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# frustrated
## Anglès

   * Pronúncia: /fɹʌˈstɹeɪtɪd/

### Adjectiu

frustrated
* frustrat
# frustration tolerance
## Anglès
### Nom

frustration tolerance
* tolerància a la frustració

### Vegeu també

* frustration tolerance. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# frustration
## Anglès

   * Pronúncia: /fɹʌsˈtɹeɪʃən/

### Nom

frustration ‎(plural frustrations)
* frustració

### Vegeu també

* frustration. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].

## Francès

   * Pronúncia: /fʁys.tʁaˈsjɔ̃/

### Nom

frustration f. ‎(plural frustrations)
* frustració

### Vegeu també

* frustration. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# fruta
## Asturià

   * Pronúncia: /ˈfɾu.ta/
   * Etimologia: Del llatí fructa.

### Nom

fruta f. ‎(plural frutes)
* fruita

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈfɾu.ta/
       Americà: alt /ˈfɾu.t(a)/, baix /ˈfɾu.ta/
   * Rimes: -uta

### Nom

fruta f. ‎(plural frutas)
* fruita

### Miscel·lània

* Síl·labes: fru·ta (2)
# frutas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfɾu.tas/, meridional /ˈfɾu.tah/
       Americà: alt /ˈfɾu.t(a)s/, baix /ˈfɾu.tah/, austral /ˈfɾu.tas/
   * Rimes: -utas

### Nom

frutas f. pl.
* forma plural de fruta
# frustrations
## Anglès
### Nom

frustrations
* forma plural de frustration

## Francès

   * Pronúncia: /fʁys.tʁaˈsjɔ̃/

### Nom

frustrations f. pl.
* forma plural de frustration
# handicappassi
## Italià
### Verb

handicappassi
* primera persona singular (io) de l'imperfet de subjuntiu de handicappare
* segona persona singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu de handicappare
# handicappaste
## Italià
### Verb

handicappaste
* segona persona plural (voi) del passat de handicappare
* segona persona plural (voi) de l'imperfet de subjuntiu de handicappare
# handicappata
## Italià
### Verb

handicappata
* participi passat femení singular de handicappare
# handicappati
## Italià
### Verb

handicappati
* participi passat masculí plural de handicappare