OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# tres
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈtɾɛs/ balear /ˈtɾəs/, /ˈtɾɛs/ Occidental: /ˈtɾes/
   * Rimes: -ɛs
   * Etimologia: Del llatí trēs.

### Numeral

tres inv.
* (cardinal) Nombre que segueix el dos i precedeix el quatre.
    Té tres anys
* (valor ordinal) tercer, tercera.
    La pàgina tres
    El dia tres de maig

#### Derivats

* tretze (13), trenta (30), vint-i-tres (23), trenta-tres (33), ... noranta-tres (93), tres-cents (300).

#### Traduccions

* Aimara: kimsa $^{(ay)}$
* Alemany: drei $^{(de)}$
* Anglès: three $^{(en)}$
* Aragonès: tres $^{(an)}$
* Asturià: tres $^{(ast)}$
* Basc: hiru $^{(eu)}$
* Castellà: tres $^{(es)}$
* Crioll haitià: twa $^{(ht)}$
* Esperanto: tri $^{(eo)}$
* Francès: trois $^{(fr)}$
* Gallec: tres $^{(gl)}$
* Guaraní: mbohapy $^{(gn)}$
* Hindi: तीन $^{(hi)}$
* Hongarès: három $^{(hu)}$
* Indonesi: tiga $^{(id)}$
* Irlandès: trí $^{(ga)}$
* Italià: tre $^{(it)}$
* Japonès: 三 $^{(ja)}$, 参 $^{(ja)}$
* Lituà: trys $^{(lt)}$
* Llengua de signes catalana: TRES $^{(csc)}$
* Mapudungu: ela $^{(arn)}$
* Nàhuatl: yei $^{(nah)}$
* Neerlandès: drie $^{(nl)}$
* Occità: tres $^{(oc)}$
* Papiament: tres $^{(pap)}$
* Polonès: trzy $^{(pl)}$
* Portuguès: três $^{(pt)}$
* Romanès: trei $^{(ro)}$
* Rus: три $^{(ru)}$ ‎(tri)
* Sard: tres $^{(sc)}$
* Singalès: තුන $^{(si)}$
* Suahili: tatu $^{(sw)}$
* Suec: tre $^{(sv)}$
* Tahitià: e toru $^{(ty)}$
* Turc: üç $^{(tr)}$
* Való: troes $^{(wa)}$

### Nom

tres m. ‎(plural tresos)
* Xifra i nombre 3.
* (argot casteller) Castell format per tres castellers a cada pis.
    Un tres de set (3 de 7), castell de set pisos amb tres castellers a cada pis del tronc.

### Nom

tres f. pl.
* Tercera hora.
    Són les tres de la tarda

### Verb

tres
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de tresar.

#### Variants

* treso, trese, tresi

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: erts, rest, rets

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈtɾes/, meridional /ˈtɾeh/
       Americà: alt /ˈt͡ses/, baix /ˈtɾeh/, austral /ˈtɾes/
   * Rimes: -es
   * Etimologia: Del llatí trēs.

### Numeral

tres
* (cardinal) tres
* (valor ordinal) tres

### Nom

tres m. ‎(plural treses)
* tres

## Llatí

   * Pronúncia: /treːs/

### Numeral

trēs m. f. ‎(neutre tria)
* tres

#### Sinònims

* III

#### Declinació

Tercera declinació, nominatiu amb dues terminacions, sense singular.
| Cas | Plural | Plural |
| Cas | Masc./Fem. | Neutre |
| Nominatiu | trēs | tria |
| Vocatiu | trēs | tria |
| Acusatiu | trēs | tria |
| Genitiu | trium | trium |
| Datiu | tribus | tribus |
| Ablatiu | tribus | tribus |

## Occità

   * Pronúncia: /ˈtɾes/
   * Àudio: Bearn
   * Etimologia: Del llatí trēs.

### Numeral

tres
* (cardinal) tres
# rest
## Català

   * Pronúncia: /ˈrest/
   * Rimes: -est

### Nom

rest m. ‎(plural rests o restos)
* (pilota valenciana) Equip encarregat de restar.
* (pilota valenciana) saguer

### Verb

rest
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de restar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: erts, rets, tres

### Vegeu també

* rest. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈres(ð)\
       Americà: alt \ˈresð\, baix \ˈres(ð)\, austral /ˈres(d)/
   * Rimes: -esd

### Nom

rest m.
* (pilota valenciana) saguer

#### Sinònims

* resto
* zaguero

### Vegeu també

* rest. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# erts
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈɛrs/ Occidental: nord-occidental /ˈɛrs/, valencià /ˈɛɾts/
   * Rimes: -ɛɾts

### Adjectiu

erts m. pl.
* Forma plural de ert.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: rest, rets, tres
# TRES
## Llengua de signes catalana
### Glossa

* Configuració de la mà: 3
* Lloc: espai neutre.
* Moviment: cap.
* Orientació: cap al signant.

### Numeral

TRES
* tres

#### Relacionats

Numerals cardinals en llengua de signes catalana :
| Lèxic bàsic | 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10 |
| Desenes | 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20 |
| Multiplicadors | 100, 1.000, 1.000.000 |

### Vegeu també

* Altres llocs: Wikisign, Sematos
# rés
## Català

   * Pronúncia: /ˈres/
   * Rimes: -es

### Nom

rés m. ‎(plural resos)
* Grafia obsoleta des del 2017 de res.

#### Notes

* L’ús del diacrític és discrecional en usos metalingüístics, texts dialectals i en expressions puntuals o enunciats aïllats en què pot produir-se una ambigüitat.

### Verb

rés
* Grafia obsoleta des del 2017 de res.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: ers $^{(alfagrama)}$, ser $^{(revers)}$
# tedèum
## Català

   * Pronúncia: /teˈðɛ.um/

### Nom

tedèum m. ‎(plural tedèums)
* Càntic litúrgic en acció de gràcies.
* Expressió usada quan algú surt bé d'alguna cosa que li ha costat molt, o que ha arribat després de llarg temps que s'esperava.

#### Altres formes

te deum, Te Deum, te Deum, te-deum, Te-Deum, te-Deum, te-dèum, Te-Dèum, te-Dèum, te dèum, Te Dèum, te Dèum.

#### Traduccions

* Castellà: tedeum $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: te·dèum (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# resos
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈre.zus/ balear /ˈre.zos/, /ˈre.zus/ Occidental: /ˈre.zos/
   * Rimes: -ezos

### Nom

resos m. pl.
* Forma plural de res.

### Verb

resos
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb resar.

#### Variants

* resis, reses

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·sos (2)
* Anagrames: orses, orsés, roses, rosés, Rosés
# resi
## Català

   * Pronúncia: /ˈre.zi/
   * Rimes: -ezi

### Verb

resi
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de resar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb resar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb resar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb resar.

#### Variants

* [1] reso, rese, res
* [2,3] rese, reso
* [4] rese

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·si (2)
* Anagrames: ires, reis, Reis, riés, siré
# reso
## Català

   * Pronúncia: central /ˈre.zu/, occidental /ˈre.zo/

### Verb

reso
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de resar.
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb resar.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb resar.

#### Variants

* [1] rese, resi, res
* [2,3] resi, rese

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·so (2)
* Anagrames: ores, orés, orse, rose
# bóta
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈbo.tə/, occidental /ˈbo.ta/
   * Rimes: -ota

### Nom

bóta f. ‎(plural bótes)
* Grafia obsoleta des del 2017 de bota ‎(«recipient»).

#### Notes

* L’ús del diacrític és discrecional en usos metalingüístics, texts dialectals i en expressions puntuals o enunciats aïllats en què pot produir-se una ambigüitat.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bó·ta (2)
* Anagrama: bato

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC1, GDLC
# tatxolinar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /tə.t͡ʃu.ɫiˈna/ balear /tə.t͡ʃo.ɫiˈna/, /tə.t͡ʃu.ɫiˈna/ Occidental: nord-occidental /ta.t͡ʃo.ɫiˈna/ valencià /ta.t͡ʃo.ɫiˈnaɾ/, /ta.t͡ʃo.ɫiˈna/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: tatxolinà
   * Etimologia: De tatxolí ‎(«tap d’una bota»), segle XX.

### Verb

tatxolinar trans.
* Punxar una bota per treure'n vi i avaluar-ne la qualitat.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: tatxolino, tatxolina, tatxolinem

#### Sinònims

* fiblar

#### Relacionats

* tatxar

#### Traduccions

* Castellà: sangrar $^{(es)}$
* Francès: piquer $^{(fr)}$
* Italià: spillare $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: tat·xo·li·nar (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# labrum
## Anglès
### Nom

labrum ‎(plural labra)
* (anatomia) rodet

### Vegeu també

* labrum. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈla.brʊm/, /ˈlaː.brʊm/

### Nom

labrum n. ‎(genitiu labrī)
* llavi
* vora

#### Declinació

2a declinació -um, -ī :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | labrum | labra |
| Vocatiu | labrum | labra |
| Acusatiu | labrum | labra |
| Genitiu | labrī | labrōrum |
| Datiu | labrō | labrīs |
| Ablatiu | labrō | labrīs |

### Nom

lābrum n. ‎(genitiu lābrī)
* gibrell, bota
* banyera

#### Declinació

2a declinació -um, -ī :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | lābrum | lābra |
| Vocatiu | lābrum | lābra |
| Acusatiu | lābrum | lābra |
| Genitiu | lābrī | lābrōrum |
| Datiu | lābrō | lābrīs |
| Ablatiu | lābrō | lābrīs |
# borracha
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /boˈra.t͡ʃa/
       Americà: alt /boˈra.t͡ʃ(a)/, baix /boˈra.t͡ʃa/
   * Rimes: -atʃa
   * Etimologia: Probablement del substantiu català borratxa.

### Nom

borracha f. ‎(plural borrachas)
* borratxa, bota per al vi

### Adjectiu

borracha f. ‎(plural borrachas)
* forma femenina de borracho

### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·rra·cha (3)
# botella
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /buˈte.ʎə/ balear /boˈte.ʎə/, /buˈte.ʎə/ Occidental: /boˈte.ʎa/
   * Rimes: -eʎa
   * Etimologia: Del llatí vulgar *butticula, diminutiu de buttis ‎(«bot»), segle XVI. Com a recipient de vidre o similar és un calc semàntic del castellà botella.

### Nom

botella f. ‎(plural botelles)
* (central) bota (bot petit de cuir)
* botell
* ampolla

### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·te·lla (3)
* Anagrames: abellot $^{(alfagrama)}$, Abellot, batolle, bellota, Tobella

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /boˈte.ʎa/, meridional /boˈte.ʝa/
       Americà: /boˈte.ʝa/, austral \boˈte.ʒa\
   * Rimes: -eʎa
   * Etimologia: Del francès bouteille, del llatí *butticula.

### Nom

botella f. ‎(plural botellas)
* ampolla

### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·te·lla (3)
# borratxa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /buˈra.t͡ʃə/ balear /boˈra.t͡ʃə/, /buˈra.t͡ʃə/ Occidental: /boˈra.t͡ʃa/
   * Rimes: -atʃa
   * Etimologia: De morratxa per analogia amb botella, segle XIV.

### Nom

borratxa f. ‎(plural borratxes)
* (balear, septentrional, alguerès, tortosí) bota (bot petit de cuir)

### Nom

borratxa f. ‎(plural borratxes)
* Forma femenina de borratxo.

### Adjectiu

borratxa f. ‎(plural borratxes)
* Forma femenina de borratxo.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bor·rat·xa (3)
* Anagrames: brotxara, brotxarà, xarbotar
# tona
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈto.nə/, occidental /ˈto.na/
   * Rimes: -ona
   * Etimologia: Del llatí tardà tunna ‎(«bóta»), del gàl·lic *tondā ‎(«odre, bóta»), del protocèltic *tondā ‎(«pell, cotna»), segle X.

### Nom

tona f. ‎(plural tones)
* Unitat de mesura d'una massa equivalent a mil quilos, de símbol t.
* Bota gran de vi.
* Tap d'una bota.
* Unitat de capacitat emprada en els vaixells equivalent a 2,83 metres cúbics.

#### Derivats

* tonatge, tonell, tonya

#### Traduccions

* Albanès: ton $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Tonne $^{(de)}$ f.
* Anglès: ton $^{(en)}$
* Àrab: طُن‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: տոննա $^{(hy)}$ ‎(tonnà)
* Àzeri: ton $^{(az)}$
* Belarús: то́на $^{(be)}$ f. ‎(tona)
* Bengalí: টন $^{(bn)}$
* Búlgar: тон $^{(bg)}$ m. ‎(ton)
* Castellà: tonelada $^{(es)}$
* Coreà: 톤 $^{(ko)}$ ‎(ton)
* Danès: ton $^{(da)}$ c.
* Eslovac: tona $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: ton $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: tuno $^{(eo)}$
* Estonià: tonn $^{(et)}$
* Feroès: tons $^{(fo)}$ n.
* Finès: tonni $^{(fi)}$
* Francès: tonne $^{(fr)}$
* Georgià: ტონა $^{(ka)}$ ‎(tona)
* Grec: τόνος $^{(el)}$ m. ‎(tonos)
* Hongarès: tonna $^{(hu)}$
* Ídix: טאַן‎ $^{(yi)}$
* Indonesi: ton $^{(id)}$
* Islandès: tonn $^{(is)}$
* Italià: tonnellata $^{(it)}$
* Japonès: トン $^{(ja)}$ ‎(ton)
* Kazakh: тонна $^{(kk)}$ ‎(tonna)
* Kirguís: тонна $^{(ky)}$ ‎(tonna)
* Letó: tonna $^{(lv)}$ f.
* Lituà: tona $^{(lt)}$ f.
* Macedoni: тон $^{(mk)}$ m.
* Mongol: тонн $^{(mn)}$
* Neerlandès: ton $^{(nl)}$
* Noruec: tonn $^{(no)}$ n.
* Persa: تن‎ $^{(fa)}$
* Polonès: tona $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: tonelada $^{(pt)}$ f.
* Romanès: tonă $^{(ro)}$ f.
* Rus: то́нна $^{(ru)}$ f. ‎(tonna)
* Serbocroat: тона $^{(sh)}$, tona $^{(sh)}$ f.
* Suahili: tani $^{(sw)}$
* Suec: ton $^{(sv)}$
* Tadjik: тонна $^{(tg)}$
* Tagal: tonelada $^{(tl)}$
* Tai: ตัน $^{(th)}$
* Tàtar: тонн $^{(tt)}$
* Turc: ton $^{(tr)}$
* Txec: tuna $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: то́нна $^{(uk)}$ f. ‎(tonna)
* Urdú: ٹن‎ $^{(ur)}$ m.
* Uzbek: tonna $^{(uz)}$
* Vietnamita: tấn $^{(vi)}$
* Xinès: 噸 $^{(zh)}$ ‎(吨, dūn)

### Miscel·lània

* Síl·labes: to·na (2)
* Anagrames: anot $^{(alfagrama)}$, àton, nató, nota, notà, tano

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, DECat
# aixeta
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əˈʃɛ.tə/ balear /əˈʃə.tə/, /əˈʃɛ.tə/ Occidental: nord-occidental /ajˈʃe.ta/ valencià /ajˈʃe.ta/, /aˈʃe.ta/
   * Rimes: -ɛta
   * Etimologia: Probablement de l’antic verb *aixetar ‎(«afluixar, diluir»), segle XIV, variant de eixatar, de deixatar, del llatí exaptare ‎(«deslligar»).

### Nom

aixeta f. ‎(plural aixetes)
* (antic) Canó amb un mascle per a treure líquid d’una bota o dipòsit.
* Vàlvula a l’extrem d’una conducció, o a l’orifici d’un recipient, per a regular manualment la sortida del líquid.
* Bóta amb aixeta de fusta
* Aixeta d’un lavabo

#### Sinònims

* canella (nord-occidental)
* grifó (balear)

#### Compostos i expressions

* tancar l’aixeta - posar fi a un flux de diners

#### Traduccions

* Albanès: rubinet $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Wasserhahn $^{(de)}$ m., Hahn $^{(de)}$ m.
* Anglès: tap $^{(en)}$
* Àrab: صُنْبُور‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: ծորակ $^{(hy)}$ ‎(tsorak)
* Belarús: кран $^{(be)}$ m. ‎(kran)
* Bengalí: কল $^{(bn)}$
* Búlgar: кран $^{(bg)}$ m. ‎(kran)
* Castellà: grifo $^{(es)}$
* Danès: vandhane $^{(da)}$ c.
* Eslovac: kohútik $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: pipa $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: krano $^{(eo)}$
* Estonià: kraan $^{(et)}$
* Finès: hana $^{(fi)}$
* Francès: robinet $^{(fr)}$ m.
* Friülà: spinel $^{(fur)}$ m.
* Gallec: billa $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: tap $^{(cy)}$ m.
* Georgià: ონკანი $^{(ka)}$ ‎(ònkani)
* Grec: βρύση $^{(el)}$ f. ‎(vrissi)
* Hebreu: ברז‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: नल $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: csap $^{(hu)}$
* Indonesi: keran $^{(id)}$
* Irlandès: sconna $^{(ga)}$ m.
* Islandès: krani $^{(is)}$ m.
* Italià: rubinetto $^{(it)}$ m.
* Japonès: 蛇口 $^{(ja)}$
* Kazakh: кран $^{(kk)}$ ‎(kran)
* Kurd: zembere $^{(ku)}$ f.
* Letó: krans $^{(lv)}$ m.
* Neerlandès: kraan $^{(nl)}$ f.
* Polonès: kran $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: torneira $^{(pt)}$ f.
* Romanès: robinet $^{(ro)}$ m.
* Rus: кран $^{(ru)}$ m. ‎(kran)
* Serbocroat: славина $^{(sh)}$, slavina $^{(sh)}$ f.
* Suahili: mfereji $^{(sw)}$
* Suec: kran $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: кран $^{(tg)}$
* Tai: ก๊อกน้ำ $^{(th)}$
* Turc: musluk $^{(tr)}$
* Txec: kohout $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: кран $^{(uk)}$ m. ‎(kran)
* Uzbek: kran $^{(uz)}$
* Való: cråne $^{(wa)}$
* Vietnamita: vòi $^{(vi)}$
* Xinès: 水龍頭 $^{(zh)}$ ‎(水龙头, shuǐlóngtóu)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ai·xe·ta (3)
* Anagrames: eixata, eixatà

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
* Petit Atles Lingüístic del Domini Català
# boter
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /buˈte/ balear /boˈte/, /buˈte/ Occidental: nord-occidental /boˈte/, valencià /boˈteɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: De bota i el sufix -er, segle XIV.

### Nom

boter m. ‎(plural boters, femení botera)
* Persona que fa botes, tines, tonells, etc.
* Persona que fa bots o botes de cuir.

#### Traduccions

* Afrikaans: kuiper $^{(af)}$
* Anglès: cooper $^{(en)}$
* Castellà: tonelero $^{(es)}$ m.
* Danès: bødker $^{(da)}$ c.
* Francès: tonnelier $^{(fr)}$ m.
* Islandès: beykir $^{(is)}$ m.
* Neerlandès: kuiper $^{(nl)}$ m., vatenmaker $^{(nl)}$ m., tonnenmaker $^{(nl)}$ m.
* Noruec: bøkker $^{(no)}$ m., tønnemaker $^{(no)}$ m.
* Portuguès: tanoeiro $^{(pt)}$ m., toneleiro $^{(pt)}$ m.
* Suec: tunnbindare $^{(sv)}$ c.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·ter (2)
* Anagrames: Bertó, botre, botré, bretó, brote, obert, rebot, torbe, trobe

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# botam
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /buˈtam/ balear /boˈtam/, /buˈtam/ Occidental: /boˈtam/
   * Rimes: -am
   * Etimologia: De bota i el sufix -am, segle XIV.

### Nom

botam m. ‎(plural botams)
* Conjunt de botes, especialment de provisions d’una nau.

#### Traduccions

* Castellà: tonelería $^{(es)}$, botamen $^{(es)}$

### Verb

botam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de botar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·tam (2)
* Anagrames: tomba, tombà

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# robinet
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ru.βiˈnɛt/ balear /ro.biˈnɛt/, /ru.biˈnɛt/ Occidental: /ro.biˈnet/
   * Rimes: -ɛt
   * Etimologia: Del francès robinet ‎(«aixeta»).

### Nom

robinet m. ‎(plural robinets)
* (septentrional, andorrà) aixeta
* (empordanès) Tap de suro d’una bota.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·bi·net (3)
* Heterograma de 7 lletres (beinort)
* Anagrames: botiren, botrien, obtenir, orbiten, rebotin

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC, DCVB
# boterut
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bu.təˈɾut/ balear /bo.təˈɾut/, /bu.təˈɾut/ Occidental: /bo.teˈɾut/
   * Rimes: -ut
   * Etimologia: De bot, l'infix -er- i el sufix -ut, segle XIX.

### Adjectiu

boterut m. ‎(femení boteruda, plural masculí boteruts, plural femení boterudes)
* Que té forma de bot o de bota.
* Baix i gras.

#### Traduccions

* Anglès: bumpy $^{(en)}$
* Castellà: abombado $^{(es)}$
* Francès: bombé $^{(fr)}$
* Anglès: chubby $^{(en)}$
* Castellà: regordete $^{(es)}$
* Francès: trapu $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·te·rut (3)
* Anagrama: rebotut

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# botte
## Francès

   * Pronúncia: /bɔt/ àudio
   * Etimologia: [1] Del fràncic *butt.
   * Etimologia: [2] Del neerlandès bote ‎(«feix de lli»).
   * Etimologia: [3] De l'italià bottare.
   * Etimologia: [4] De l'occità bota, del llatí buttis.

### Nom

botte f. ‎(plural bottes)
* bota (calçat)

### Nom

botte f. ‎(plural bottes)
* manat, feix
* rebolcada, cardar

### Nom

botte f. ‎(plural bottes)
* (esgrima) atac

### Nom

botte f. ‎(plural bottes)
* bota (recipient)
* Antiga unitat de massa equivalent a 230 quilograms.
* Antiga unitat de capacitat que pot variar entre 190 i 520 litres segons el lloc i l'època.
# buttis
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈbʊt.tɪs/
   * Etimologia: Del protoindoeuropeu *bʰ(e)ū- ‎(«inflar»).

### Nom

buttis f. ‎(genitiu buttis)
* bota (recipient)

#### Declinació

3a declinació -, -is (tema i) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | buttis | buttēs |
| Vocatiu | buttis | buttēs |
| Acusatiu | buttem | buttēs |
| Genitiu | buttis | buttium |
| Datiu | buttī | buttibus |
| Ablatiu | butte | buttibus |
# bocoi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /buˈkɔj/ balear /boˈkoj/, /buˈkoj/ Occidental: /boˈkɔj/
   * Rimes: -ɔj
   * Etimologia: Del francès boucaut.

### Nom

bocoi m. ‎(plural bocois)
* Bota gran de vi.

#### Traduccions

* Castellà: bocoy $^{(es)}$
* Francès: boucaut $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·coi (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# tonell
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /tuˈneʎ/ balear /toˈneʎ/, /tuˈneʎ/ Occidental: /toˈneʎ/
   * Rimes: -eʎ
   * Etimologia: De tona i el sufix -ell, segle XIII. Doblet de túnel via l’anglès.

### Nom

tonell m. ‎(plural tonells)
* Bota, especialment gran de més de 500 litres.

#### Sinònims

* tona

#### Traduccions

* Anglès: tun $^{(en)}$
* Castellà: tonel $^{(es)}$ m.
* Francès: tonneau $^{(fr)}$ m.
* Italià: bottale $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: to·nell (2)
* Anagrama: entoll

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# calcisol
## Català

   * Pronúncia: oriental /kəɫ.siˈsɔɫ/, occidental /kaɫ.siˈsɔɫ/
   * Rimes: -ɔl
   * Etimologia: Del prefix calci- i sòl.

### Nom

calcisol m. ‎(plural calcisols)
* Sòl amb una acumulació secundària substancial de calç.

#### Variants

* calcisòl (grafia obsoleta)

#### Traduccions

* Anglès: calcisol $^{(en)}$
* Castellà: calcisol $^{(es)}$
* Francès: calcisol $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: cal·ci·sol (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# calcisòl
## Català

   * Pronúncia: oriental /kəɫ.siˈsɔɫ/, occidental /kaɫ.siˈsɔɫ/
   * Rimes: -ɔl

### Nom

calcisòl m. ‎(plural calcisòls)
* Grafia obsoleta des del 2017 de calcisol.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cal·ci·sòl (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
# cambisol
## Català

   * Pronúncia: oriental /kəm.biˈsɔɫ/, occidental /kam.biˈsɔɫ/
   * Rimes: -ɔl

### Nom

cambisol m. ‎(plural cambisols)
* Sòl en formació amb un horitzó càmbic o mòl·lic.

#### Variants

* cambisòl (grafia obsoleta)

#### Traduccions

* Anglès: cambisol $^{(en)}$
* Castellà: cambisol $^{(es)}$
* Francès: cambisol $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: cam·bi·sol (3)
* Heterograma de 8 lletres (abcilmos)

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# cambisòl
## Català

   * Pronúncia: oriental /kəm.biˈsɔɫ/, occidental /kam.biˈsɔɫ/
   * Rimes: -ɔl

### Nom

cambisòl m. ‎(plural cambisòls)
* Grafia obsoleta des del 2017 de cambisol.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cam·bi·sòl (3)
* Heterograma de 8 lletres (abcilmos)
# Anguilla
## Català

   * Pronúncia: oriental /əŋˈɡwi.ɫə/, occidental /aŋˈɡwi.ɫa/
   * Etimologia: D’origen incert, en darrera instància del llatí anguilla ‎(«anguila»), per la forma allargada de l’illa.

### Nom propi

Anguilla f.
* Illa de les Antilles, la més septentrional de les illes de Sobrevent, una dependència del Regne Unit.

#### Traduccions

* Anglès: Anguilla $^{(en)}$
* Asturià: Anguila $^{(ast)}$
* Castellà: Anguila $^{(es)}$
* Francès: Anguilla $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: An·gui·lla (3)
* Anagrama: llanguia

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GEC, Optimot, ésAdir
# Pentapotàmia
## Català

   * Etimologia: Del grec antic Πενταποταμία ‎(Pentapotamía, literalment «cinc rius»), calc del sànscrit पञ्चनद ‎(pañcanada), de पञ्च ‎(pañca, «cinc») i नद ‎(nada, «riu»), pels cinc rius tributaris de l’Indus.

### Nom propi

Pentapotàmia f.
* (històric) Panjab
    «També els grecs van utilitzar el mateix topònim en grec per a la regió; és a dir Pentapotàmia, quan Alexandre el Gran i les seves tropes van arribar-hi.» (Imanol Larrea Mendizabal, Les actituds lingüístiques dels immigrants panjabis adults a Catalunya, 2016)

#### Traduccions

* Anglès: Pentapotamia $^{(en)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: Pen·ta·po·tà·mi·a (6)
# esquivar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əs.kiˈβa/, balear /əs.kiˈva/ Occidental: nord-occidental /es.kiˈβa/ valencià /es.kiˈvaɾ/, /es.kiˈβa/ Informal: nord-occidental /as.kiˈβa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: esquivà
   * Etimologia: De esquiu, segle XIII.

### Verb

esquivar trans., pron. ‎(pronominal esquivar-se)
* Sinònim de evitar.
* Espantar, fer fugir.
* (pronominal) Deslliurar-se d’alguna cosa pel risc o conseqüències negatives que comporta.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: esquivo, esquiva, esquivem

#### Traduccions

* Anglès: scare away $^{(en)}$
* Castellà: esquivar $^{(es)}$
* Francès: chasser $^{(fr)}$
* Italià: scacciare $^{(it)}$
* Anglès: sidestep $^{(en)}$
* Castellà: esquivar $^{(es)}$
* Francès: se retirer $^{(fr)}$
* Italià: scansare $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·qui·var (3)
* Heterograma de 8 lletres (aeiqrsuv)
* Anagrama: visquera

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# esquivareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əs.ki.βəˈɾɛw/ balear /əs.ki.vəˈɾəw/, /əs.ki.vəˈɾɛw/ Occidental: nord-occidental /es.ki.βaˈɾew/ valencià /es.ki.vaˈɾew/, /es.ki.βaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

esquivareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de esquivar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·qui·va·reu (4)