OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# carvenguda
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌkar.bəŋˈɡu.ðə/, balear /ˌkaɾ.vəŋˈɡu.ðə/ Occidental: nord-occidental /ˌkar.βeŋˈɡu.ða/ valencià /ˌkaɾ.veŋˈɡu.ða/, /ˌkaɾ.βeŋˈɡu.ða/
   * Rimes: -uda

### Verb

carvenguda
* Participi femení singular del verb carvendre.

#### Variants

* carvenuda

### Miscel·lània

* Síl·labes: car·ven·gu·da (4)
# carvenuda
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌkar.bəˈnu.ðə/, balear /ˌkaɾ.vəˈnu.ðə/ Occidental: nord-occidental /ˌkar.βeˈnu.ða/ valencià /ˌkaɾ.veˈnu.ða/, /ˌkaɾ.βeˈnu.ða/
   * Rimes: -uda

### Verb

carvenuda
* Participi femení singular del verb carvendre.

#### Variants

* carvenguda

### Miscel·lània

* Síl·labes: car·ve·nu·da (4)
# carvenguts
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌkar.bəŋˈɡuts/, balear /ˌkaɾ.vəŋˈɡuts/ Occidental: nord-occidental /ˌkar.βeŋˈɡuts/ valencià /ˌkaɾ.veŋˈɡuts/, /ˌkaɾ.βeŋˈɡuts/
   * Rimes: -uts

### Verb

carvenguts
* Participi masculí plural del verb carvendre.

#### Variants

* carvenuts

### Miscel·lània

* Síl·labes: car·ven·guts (3)
* Heterograma de 10 lletres (acegnrstuv)
# carvendran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌkar.bənˈdɾan/, balear /ˌkaɾ.vənˈdɾan/ Occidental: nord-occidental /ˌkar.βenˈdɾan/ valencià /ˌkaɾ.venˈdɾan/, /ˌkaɾ.βenˈdɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

carvendran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de carvendre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: car·ven·dran (3)
# carvenent
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌkar.bəˈnen/ balear /ˌkaɾ.vəˈnent/, /ˌkar.vəˈnen/ Occidental: nord-occidental /ˌkar.βeˈnen/ valencià /ˌkaɾ.veˈnent/, /ˌkaɾ.βeˈnen/
   * Rimes: -ent

### Verb

carvenent
* Gerundi del verb carvendre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: car·ve·nent (3)
# carvenc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌkarˈbɛŋ/ balear /ˌkaɾˈvəŋk/, /ˌkarˈvɛŋk/ Occidental: nord-occidental /ˌkarˈβeŋ/ valencià /ˌkaɾˈveŋk/, /ˌkaɾˈβeŋ/
   * Rimes: -ɛŋk

### Verb

carvenc
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de carvendre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: car·venc (2)
# sinusitis
## Català

   * Pronúncia: /si.nuˈzi.tis/
   * Rimes: -itis
   * Etimologia: Del llatí sinus ‎(«si») i el sufix -itis.

### Nom

sinusitis f. ‎(plural invariable)
* Inflamació dels sins paranasals.

#### Traduccions

* Anglès: sinusitis $^{(en)}$
* Castellà: sinusitis $^{(es)}$ f.
* Francès: sinusite $^{(fr)}$ f.
* Gallec: sinusite $^{(gl)}$ f.
* Italià: sinusite $^{(it)}$ f.
* Portuguès: sinusite $^{(pt)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: si·nu·si·tis (4)
* Anagrama: intuïssis

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Anglès

   * Etimologia: Del llatí sinus ‎(«si») i el sufix -itis.

### Nom

sinusitis ‎(normalment incomptable, plural sinusitides)
* sinusitis

### Miscel·lània

* Síl·labes: si·nu·si·tis (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en anglès
* Per a més informació vegeu l'entrada al Cambridge English Dictionary© sobre sinusitis

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /si.nuˈsi.tis/, meridional /si.nuˈsi.tih/
       Americà: alt /si.nuˈsi.t(i)s/, baix /si.nuˈsi.tih/, austral /si.nuˈsi.tis/
   * Rimes: -itis
   * Etimologia: Del llatí sinus ‎(«si») i el sufix -itis.

### Nom

sinusitis f. ‎(plural invariable)
* sinusitis

#### Derivats

* rinosinusitis

### Miscel·lània

* Síl·labes: si·nu·si·tis (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre sinusitis
# mienta
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈmjen.ta/, meridional \ˈmjeŋ.ta\
       Americà: alt /ˈmjen.t(a)/, baix \ˈmjeŋ.ta\, austral /ˈmjen.ta/
   * Rimes: -enta

### Verb

mienta ‎(infinitiu mentir)
* primera persona del singular (yo) del present de subjuntiu del verb mentir
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del present de subjuntiu del verb mentir
* tercera persona del singular (él, ella, usted) de l'imperatiu del verb mentir

### Verb

mienta ‎(infinitiu mentar)
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del present d’indicatiu del verb mentar
* segona persona del singular (tú, vos) de l'imperatiu del verb mentar

#### Variants

* [2]: (voseo) mentá

### Miscel·lània

* Síl·labes: mien·ta (2)
* Heterograma de 6 lletres (aeimnt)
* Anagrames: emitan, imante, imanté, maitén, matiné, mentía, metían, miante, taimen, temían
# emitan
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /eˈmi.tan/, meridional \eˈmi.taŋ\
       Americà: alt /eˈmi.t(a)n/, baix \eˈmi.taŋ\, austral /eˈmi.tan/
   * Rimes: -itan

### Verb

emitan
* tercera persona del plural (ellos, ellas, ustedes) del present de subjuntiu del verb emitir
* tercera persona del plural (ellos, ellas, ustedes) de l'imperatiu del verb emitir

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·mi·tan (3)
* Heterograma de 6 lletres (aeimnt)
* Anagrames: imante, imanté, maitén, matiné, mentía, metían, miante, mienta, taimen, temían
# imante
## Català
### Verb

imante
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de imantar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb imantar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb imantar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb imantar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: i·man·te (3)
* Heterograma de 6 lletres (aeimnt)
* Anagrames: atenim, matine, mentia, mitena

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /iˈman.te/, meridional \iˈmaŋ.te\
       Americà: alt /iˈman.t(e)/, baix \iˈmaŋ.te\, austral /iˈman.te/
   * Rimes: -ante

### Verb

imante
* primera persona del singular (yo) del present de subjuntiu del verb imantar
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del present de subjuntiu del verb imantar
* tercera persona del singular (él, ella, usted) de l'imperatiu del verb imantar

### Miscel·lània

* Síl·labes: i·man·te (3)
* Heterograma de 6 lletres (aeimnt)
* Anagrames: emitan, maitén, matiné, mentía, metían, miante, mienta, taimen, temían
# imanté
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /i.manˈte/, meridional \i.maŋˈte\
       Americà: alt /i.manˈte/, baix \i.maŋˈte\, austral /i.manˈte/
   * Rimes: -e

### Verb

imanté
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb imantar

### Miscel·lània

* Síl·labes: i·man·té (3)
* Heterograma de 6 lletres (aeimnt)
* Anagrames: emitan, maitén, matiné, mentía, metían, miante, mienta, taimen, temían
# mentia
## Català

   * Pronúncia: oriental /mənˈti.ə/, occidental /menˈti.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

mentia
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de mentir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de mentir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: men·ti·a (3)
* Heterograma de 6 lletres (aeimnt)
* Anagrames: atenim, imante, matine, mitena
# mentía
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /menˈti.a/, meridional \meŋˈti.a\
       Americà: alt /menˈti.a/, baix \meŋˈti.a\, austral /menˈti.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

mentía
* primera persona del singular (yo) de l’imperfet d’indicatiu del verb mentir
* tercera persona del singular (él, ella, usted) de l’imperfet d’indicatiu del verb mentir

### Miscel·lània

* Síl·labes: men·tí·a (3)
* Heterograma de 6 lletres (aeimnt)
* Anagrames: emitan, imante, imanté, maitén, matiné, metían, miante, mienta, taimen, temían
# instituto
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /i(n)s.tiˈtu.to/, meridional \i(ŋ)h.tiˈtu.to\
       Americà: alt /ins.t(i)ˈtu.to/, baix \i(ŋ)h.tiˈtu.to\, austral /i(n)h.tiˈtu.to/
   * Rimes: -uto
   * Etimologia: Del llatí institūtum.

### Nom

instituto m. ‎(plural institutos)
* institut

#### Sinònims

* (col·loquial) insti

### Miscel·lània

* Síl·labes: ins·ti·tu·to (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre instituto
# debatibles
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /də.βəˈtib.bɫəs/, /də.βəˈti.βɫəs/ balear /də.bəˈtib.bɫəs/ Occidental: nord-occidental /de.βaˈtib.bɫes/, /de.βaˈti.βɫes/ valencià /de.baˈti.bɫes/
   * Rimes: -ibles

### Adjectiu

debatibles inv. pl.
* Forma plural de debatible.

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·ba·ti·bles (4)

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \de.βaˈti.βles\, meridional \de.βaˈti.βleh\
       Americà: alt /de.baˈti.bl(e)s/, baix \de.βaˈti.βleh\, austral \de.βaˈti.βles\
   * Rimes: -ibles

### Adjectiu

debatibles inv. pl.
* forma plural de debatible

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·ba·ti·bles (4)
# debatible
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /də.βəˈtib.bɫə/, /də.βəˈti.βɫə/ balear /də.bəˈtib.bɫə/ Occidental: nord-occidental /de.βaˈtib.bɫe/, /de.βaˈti.βɫe/ valencià /de.baˈti.bɫe/
   * Rimes: -ible
   * Etimologia: De debatir i el sufix -ble, segle XX.

### Adjectiu

debatible inv. ‎(plural debatibles)
* Que es pot debatre.
    «En diem «visió meta-històrica» perquè és debatible si es tracta d'una filosofia de la història o bé si, més aviat, consisteix en una construcció teòrica que, d'una manera predominant, i sota les aparences d'una digressió historiogràfica, tendeix precisament a l'evitació de la mateixa història.»(Josep M. Bech, La recerca del sentit i l'experiència del temps, 1991)
    «A partir de les observacions anteriors, crec que és debatible el contingut de les seccions 2.4.»(Abelard Saragossà, Criteris de la normativa, p.266, 1997)
    «El ressò de les xarxes socials ha fet que la campanya arribi a més gent, fins al punt de convertir-se en la proposta amb més signatures de la història. Tot i això, el govern britànic ha decidit eliminar-la, tal com apunten alguns mitjans anglesos, perquè no és una proposta seriosa i debatible.»(Redacció Esport3, Dos milions d'anglesos demanen la deportació de Haaland, 3Cat, 2022)
    «La viceprimera secretària del PSC i presidenta de la Diputació de Barcelona, Lluïsa Moret , ha afirmat aquest divendres que l'acord sobre el finançament singular "no és debatible" al Congrés Federal del PSOE de la setmana que ve.»(Redacció, Moret assegura que el finançament singular no es debatrà al congrés del PSOE, CatalunyaPress, 2024)

#### Traduccions

* Anglès: debatable $^{(en)}$
* Castellà: debatible $^{(es)}$
* Francès: discutable $^{(fr)}$
* Portuguès: debatível $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·ba·ti·ble (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \de.βaˈti.βle\
       Americà: alt /de.baˈti.ble/, baix \de.βaˈti.βle\
   * Rimes: -ible
   * Etimologia: De debatir i el sufix -ble.

### Adjectiu

debatible inv. ‎(plural debatibles)
* debatible

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·ba·ti·ble (4)

## Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre debatible
# croc
## Català

   * Pronúncia: /ˈkɾɔk/
   * Rimes: -ɔk
   * Etimologia: Del francès croc, segle XIII. Com a interjecció és onomatopeic.

### Nom

croc m. ‎(plural crocs)
* ganxo
* Peça corba usada per a tesar la corda d’una ballesta fins a muntar-la.
* ham

#### Traduccions

* Castellà: gafa $^{(es)}$ f.

### Interjecció

croc
* Rauc de la granota, del gripau.

#### Sinònims

* rauc, rac, rac-rac

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: corc $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, GEC, Optimot

## Francès

   * Pronúncia: /\kʁɔk/, /kʁo/
   * Etimologia: [1] Del fràncic *krok. [2] Del nom de la fàbrica americana de sabates Crocs Inc.

### Nom

croc m. ‎(plural crocs)
* ganxo, croc
* ullal

#### Derivats

* crochet
* accrocher

### Nom

croc m. ‎(plural crocs)
* esclop de plàstic
# demà passat
## Català

   * Pronúncia: oriental /dəˌma .pəˈsat/, occidental /deˌma .paˈsat/

### Adverbi

demà passat
* El dia immediatament posterior a demà.

#### Sinònims

* despús-demà

#### Relacionats

| −3 | −2 | −1 | 0 | +1 | +2 | +3 |
| abans-d'ahir l'altre | abans-d'ahir | ahir | avui | demà | demà passat | demà passat l'altre |

#### Traduccions

* Anglès: day after tomorrow $^{(en)}$
* Basc: etzi $^{(eu)}$
* Castellà: pasado mañana $^{(es)}$
* Esperanto: postmorgaŭ $^{(eo)}$
* Francès: après-demain $^{(fr)}$
* Gallec: pasadomañá $^{(gl)}$
* Italià: dopodomani $^{(it)}$, domani l'altro $^{(it)}$
* Occità: part deman $^{(oc)}$, deman passat $^{(oc)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DSFF
# banes
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈba.nəs/, occidental /ˈba.nes/
   * Rimes: -anes

### Nom

banes f. pl.
* Forma plural de bana.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ba·nes (2)

## Català antic
### Nom

banes
* forma plural de bana
# bana
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈba.nə/, occidental /ˈba.na/
   * Rimes: -ana
   * Etimologia: Del català antic bana, del gàl·lic *bannā, del protocèltic *bandā, segle XIV.

### Nom

bana f. ‎(plural banes)
* (occidental) Forma alternativa de banya.
    «Si hi ha un bou bragat, d'amples costats, de banes ben afilades i de potes resistents, aquest és el bou que compraran.» (Carles Salvador, Les festes de Benassal, 1952)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ba·na (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB

## Català antic

   * Etimologia: Del gàl·lic *bannā, del protocèltic *bandā, amb vacil·lació del resultat de -nn- simplificat o palatalitzat.

### Nom

bana f. ‎(plural banas o banes)
* banya

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo

## Occità

   * Pronúncia: /ˈba.no̞/
   * Àudio: Bearn
   * Etimologia: Del cèltic *banna, del protocelta *bandā.

### Nom

bana f. ‎(plural banas o banes [aranès])
* banya
# virar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /biˈɾa/, balear /viˈɾa/ Occidental: nord-occidental /biˈɾa/ valencià /viˈɾaɾ/, /biˈɾa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: virà
   * Etimologia: Del llatí *virāre ‎(«tombar, girar»), del protocèltic *weiros ‎(«corbat»), segle XIII. Cognat de l’occità virar i del francès virer on són més arrelats, i cognat del gal·lès gwyro ‎(«corbar»), el bretó gwar ‎(«corbat») i de l’irlandès fiar ‎(«tort»).

### Verb

virar trans., intr.
* (nàutica) Fer girar una nau o embarcació.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: viro, vira, virem

#### Traduccions

* Anglès: turn $^{(en)}$
* Castellà: virar $^{(es)}$
* Italià: virare $^{(it)}$
* Occità: virar $^{(oc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: vi·rar (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia: /biˈɾaɾ/
   * Rimes: -aɾ

### Verb

virar trans., intr., pron. ‎(pronominal virarse, present viro, passat viré, futur viraré)
* virar

### Miscel·lània

* Síl·labes: vi·rar (2)
# Albió
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɫ.βiˈo/, occidental /aɫ.biˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: [1] Del llatí Albiōn, del protocèltic albiyū ‎(«món») usat en oposició a l’altre món, del protoindoeuropeu *albʰós ‎(«blanc, lluminós»). Sovint s’ha relacionat amb el llatí albus ‎(«blanc») en referència als penya-segats blancs de Dover.
   * Etimologia: [2] D’origen incert, probablement preromà, podria ser del mateix origen cèltic.

### Nom propi

Albió
* (històric, actualment poètic) Gran Bretanya

### Nom propi

Albió
* Poble del municipi de Llorac (Conca de Barberà).
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Al·bi·ó (3)
* Anagrames: Aboli, abolí, Abolí, baoli, baolí, bolina, òbila, Oliba, òliba

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, OnCat
# avant
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əˈβan/ balear /əˈvant/, /əˈvan/ Occidental: nord-occidental /aˈβan/ valencià /aˈvant/, /aˈβan/
   * Rimes: -ant
   * Etimologia: Del llatí ab ante ‎(literalment «contrari a abans»), doblet de abans.

### Adverbi

avant
* En direcció cap a un lloc situat al davant.

#### Sinònims

* endavant

#### Relacionats

* en avant

#### Traduccions

* Anglès: forward $^{(en)}$
* Castellà: adelante $^{(es)}$
* Francès: en avant $^{(fr)}$
* Italià: avanti $^{(it)}$
* Occità: avant $^{(oc)}$, en avant $^{(oc)}$, endavant $^{(oc)}$

### Interjecció

avant
* Exclamació per a encoratjar, en emprendre un treball o un viatge difícil.

#### Sinònims

* endavant, som-hi!

#### Traduccions

* Anglès: come on $^{(en)}$
* Castellà: adelante $^{(es)}$
* Francès: allez $^{(fr)}$
* Italià: avanti $^{(it)}$
* Occità: avant $^{(oc)}$, en avant $^{(oc)}$, endavant $^{(oc)}$

### Nom

avant m. ‎(plural avants)
* (rugbi) Falta consistent a dirigir una pilota cap a la línia de pilota morta contrària, com a conseqüència d'una pèrdua de control, d'un llançament o d'una desviació involuntària.

#### Traduccions

* Anglès: forward $^{(en)}$, knock-on $^{(en)}$
* Castellà: adelantado $^{(es)}$
* Francès: en-avant $^{(fr)}$
* Occità: en-avant $^{(de)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·vant (2)
* Anagrames: vanat, vanta, vantà

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* avant. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Francès

   * Pronúncia: /aˈvɑ̃/ àudio

### Nom

avant m. ‎(plural avants, femení avante)
* (esports de pilota) davanter
* (basquetbol) ala

#### Sinònims

* ailier

### Vegeu també

* avant. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# 春
## Japonès
### Kanji

春 (“Kyōiku” kanji 2n curs)
* primavera
Lectures:
* Go-on: しゅん ‎(shun, Jōyō)
* Kun: はる ‎(haru)

### Nom

春 ‎(hiragana はる, romaji haru)
* primavera

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en japonès
# recycle
## Anglès

   * Pronúncia: /ˌriːˈsaɪ.kəl/
   * Etimologia: Del prefix re- i cycle, segle XX.

### Verb

recycle ‎(3a persona singular present recycles, gerundi recycling, passat i participi recycled)
* reciclar

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·cy·cle (3)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Cambridge English Dictionary© sobre recycle
* Per a més informació vegeu l'entrada al Collins Dictionary© sobre recycle
# recycles
## Anglès
### Verb

recycles
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de recycle
# polvo
## Castellà

   * Pronúncia: \ˈpol.βo\
   * Rimes: -olbo
   * Etimologia: Del llatí vulgar *pulvus, del clàssic polvis.

### Nom

polvo m. ‎(plural polvos)
* pols (partícules fines en l’ambient)
* pólvores (partícules fines d’una substància, cosmètica)
* (vulgarisme) clau (coit)

#### Derivats

* empolvar

#### Compostos i expressions

* hacer polvo
* echar un polvo

#### Relacionats

* polvoriento
* pólvora
* pulverizar

### Miscel·lània

* Síl·labes: pol·vo (2)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre polvo
# ibis
## Català

   * Pronúncia: /ˈi.βis/
   * Rimes: -ibis
   * Etimologia: Del llatí ībis, del grec antic ἶβις ‎(îbis), segle XIX.

### Nom

ibis m. ‎(plural invariable)
* Ocell de la família dels tresquiornítids, camallarg i de bec llarg i corbat cap avall.

#### Traduccions

* Anglès: ibis $^{(en)}$
* Castellà: ibis $^{(es)}$ m.
* Francès: ibis $^{(fr)}$ m.
* Italià: ibis $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: i·bis (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC

## Neerlandès

   * Pronúncia: /ˈi.bɪs/
   * Etimologia: Documentat ja en neerlandès mitjà el 1240, manlleu culte del llatí ibis, pres al seu torn del grec ἶβις ‎(îbis), nom de dues espècies d'ocells d'origen egipci.

### Nom

ibis m. ‎(plural ibissen)
* (ornitologia) ibis, nom comú de la major part dels tresquiornítids (Threskiornithidae)
    Australische witte ibis ― ibis blanc australià (Threskiornis molucca)
    geschubde ibis ― ibis clapejat (Bostrychia rara)
    grijze ibis ― ibis plumbi (Theristicus caerulescens)
    groene ibis ― ibis verd (Mesembrinibis cayennensis)
    heilige ibis ― ibis sagrat africà (Threskiornis aethiopicus)
    Indische witte ibis ― ibis capnegre (Threskiornis melanocephalus)
    Japanse ibis ― ibis del Japó (Nipponia nippon)
    Kaapse ibis ― ibis calb (Geronticus calvus)
    kleine olijfgroene ibis ― ibis nan (Bostrychia bocagei)
    olijfgroene ibis ― ibis olivaci (Bostrychia olivacea)
    rode ibis ― ibis escarlata (Eudocimus ruber)
    witte ibis ― ibis blanc americà (Eudocimus albus)
    zwarte ibis ― capó reial, ibis negre, siglot, torrellat, rovellat, picaport (Plegadis falcinellus)

#### Derivats

* andesibis
* brilibis
* geelhalsibis
* gladnekibis
* hadada-ibis
* heremietibis
* kaalkopibis
* kuifibis
* lelibis
* madagaskaribis
* maskeribis
* puna-ibis
* réunionibis
* reuzenibis
* smalsnavelibis
* stekelstaartibis
* strohalsibis
* witmaskeribis
* witschouderibis
* wrattenibis
* zwartmaskeribis

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# ente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈen.te/, meridional \ˈeŋ.te\
       Americà: alt /ˈen.t(e)/, baix \ˈeŋ.te\, austral /ˈen.te/
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: Del llatí ens.

### Nom

ente m. ‎(plural entes)
* ésser
* entitat

#### Sinònims

* (ésser) ser
* (entitat) entidad

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·te (2)
* Anagrama: tené

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre ente
# entes
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈen.tes/, meridional \ˈeŋ.teh\
       Americà: alt /ˈen.t(e)s/, baix \ˈeŋ.teh\, austral /ˈen.tes/
   * Rimes: -entes

### Nom

entes m. pl.
* forma plural de ente

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·tes (2)
* Anagrames: estén, senté, tenés, tense, tensé, tesen
# estén
## Català
### Verb

estén
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de estendre.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb estendre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·tén (2)
* Anagrames: entès, entés, etens, netes, nétes, seent, tense, tesen

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /esˈten/, meridional \ehˈteŋ\
       Americà: alt /esˈten/, baix \ehˈteŋ\, austral /ehˈten/
   * Rimes: -en

### Verb

estén
* tercera persona del plural (ellos, ellas, ustedes) del present de subjuntiu del verb estar
* tercera persona del plural (ellos, ellas, ustedes) de l'imperatiu del verb estar

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·tén (2)
* Anagrames: entes, senté, tenés, tense, tensé, tesen
# tenés
## Català antic
### Verb

tenés
* primera persona singular (io, yo, jo) de l'imperfet de subjuntiu de tendre
* tercera persona singular (él, eyl, ell) de l'imperfet de subjuntiu de tendre

#### Variants

* [1] tesés, tengués
* [2] tesés, tengués

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /teˈnes/, meridional /teˈneh/
       Americà: alt /t(e)ˈnes/, baix /teˈneh/, austral /teˈnes/
   * Rimes: -es

### Verb

tenés
* (voseo) segona persona del singular (vos) del present d’indicatiu del verb tener

### Miscel·lània

* Síl·labes: te·nés (2)
* Anagrames: entes, estén, senté, tense, tensé, tesen
# sente
## Italià

   * Pronúncia: /ˈsɛn.te/

### Verb

sente
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del present d'indicatiu de sentire

### Miscel·lània

* Síl·labes: sèn·te (2)
# senté
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /senˈte/, meridional \seŋˈte\
       Americà: alt /s(e)nˈte/, baix \seŋˈte\, austral /senˈte/
   * Rimes: -e

### Verb

senté
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb sentar

### Miscel·lània

* Síl·labes: sen·té (2)
* Anagrames: entes, estén, tenés, tense, tensé, tesen