OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# cant
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈkan/ balear /ˈkant/, /ˈkan/ Occidental: nord-occidental /ˈkan/ valencià /ˈkant/, /ˈkan/
   * Rimes: -ant
   * Homòfons: can, kan
   * Etimologia: Del llatí cantus, segle XIV.

### Nom

cant m. ‎(plural cants)
* Acció de cantar
* Composició musical destinada a ésser cantada
* Versos, especialment èpics, heroics

#### Traduccions

* Castellà: canto $^{(es)}$ m.
* Francès: chant $^{(fr)}$ m.
* Irlandès: cantaireacht $^{(ga)}$ f., canadh $^{(ga)}$ m.
* Serbocroat: pevanje $^{(sh)}$ n.

### Verb

cant
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de cantar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: tanc

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Català antic

   * Etimologia: Nom 1: Del llatí cantus, participi de canere ‎(«cantar»).
   * Etimologia: Nom 2: Del llatí cantus ‎(«llanta») o canthus, d’origen preromà.

### Nom

cant m. ‎(plural cants)
* cant

### Nom

cant m. ‎(plural cants)
* (preliterari) caire
* (preliterari) còdol
* cantell
    «Si lo senyor de la nau farà metre res en cant, que és a entendre en vert, tot lo damnatge que sia pagat.» (Llibre del Consolat de Mar, 1385)Si el senyor de la nau fa posar res en cantell, que és provocar verdet, que tot el dany sigui pagat.

#### Derivats

* cantal, cantell, cantó

### Adverbi

cant
* forma alternativa de quan
    «Cant lo bisbe s' acostà a la fin de la sua vida, féu venir metges, si per aventura li poguessen ajudar.» (Sant Gregori el Gran, Diàlegs de sant Gregori, 1340)
* forma alternativa de quant
    «Él nos feÿa hereter de cant havia, que bé ·ns podíem metre en aquela guerra per bona raó, pus él nos feÿa donació de Navarra.» (Jaume I, Llibre dels fets, 1343)

### Adjectiu

cant ‎(femení canta, femení plural cantes)
* forma alternativa de quant
    «Per tal que sàpien aquels qui aquest libre veuran cantes partides ha en Maylorques, eles són·xv·. la primera és Andrayig e Sancta Ponça e Bunyola e Sòller e Almerug e Pollença; e aquestes són les montanyes majors de Maylorques que reguarden contra Cathalunya.» (Jaume I, Llibre dels fets, 1343)

### Verb

cant
* primera persona singular (io, yo, jo) del present d'indicatiu de cantar
* primera persona singular (io, yo, jo) del present de subjuntiu de cantar
* tercera persona singular (él, eyl, ell) del present de subjuntiu de cantar
* tercera persona singular (él, eyl, ell) de l'imperatiu de cantar

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo, DTCA, CIVAL
# canyeller
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kə.ɲəˈʎe/ Occidental: nord-occidental /ka.ɲeˈʎe/, valencià /ka.ɲeˈʎeɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: De canyella i el sufix -er.

### Nom

canyeller m. ‎(plural canyellers)
* (botànica) Arbre del qual es treu la canyella (Cinnamomum zeylandicum).

#### Variants

* caneller

#### Traduccions

* Castellà: canelo $^{(es)}$ m.
* Mapudungu: folle $^{(arn)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·nye·ller (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
# carb
## Català

   * Pronúncia: /ˈkarp/
   * Rimes: -aɾp

### Nom

carb m. ‎(plural carbs)
* reig

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* carb. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# card
## Català

   * Pronúncia: /ˈkart/
   * Rimes: -aɾt
   * Homòfon: kart
   * Etimologia: Del llatí cardus, segle XIV.

### Nom

card m. ‎(plural cards)
* Nom genèric de diferents gèneres de les famílies de les compostes, les umbel·líferes i les dipsacàcies.

#### Traduccions

* Alemany: Distel $^{(de)}$ f.
* Anglès: thistle $^{(en)}$
* Armeni: տատասկափուշ $^{(hy)}$ ‎(tataskapuix)
* Belarús: чартапало́х $^{(be)}$ m. ‎(txartapalokh)
* Castellà: cardo $^{(es)}$
* Coreà: 엉겅퀴 $^{(ko)}$ ‎(eonggeongkwi)
* Danès: tidsel $^{(da)}$ c.
* Eslovac: bodliak $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: kardo $^{(eo)}$
* Estonià: takjas $^{(et)}$
* Finès: ohdake $^{(fi)}$
* Francès: chardon $^{(fr)}$ m.
* Gallec: cardo $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: ysgallen $^{(cy)}$ f.
* Grec: γαϊδουράγκαθο $^{(el)}$ n. ‎(gaiduràngatho)
* Grec antic: βαρακίνη $^{(grc)}$ f. ‎(barakínē)
* Hebreu: קוֹץ‎ $^{(he)}$ m.
* Hongarès: bogáncs $^{(hu)}$
* Irlandès: feochadán $^{(ga)}$ m.
* Italià: cardo $^{(it)}$ m.
* Japonès: 薊 $^{(ja)}$
* Llatí: carduus $^{(la)}$ m.
* Neerlandès: distel $^{(nl)}$ m.
* Noruec: tistel $^{(no)}$ m.
* Persa: کنگر‎ $^{(fa)}$
* Polonès: oset $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: cardo $^{(pt)}$ m.
* Romanès: scaiete $^{(ro)}$ m.
* Rus: чертополо́х $^{(ru)}$ m. ‎(txertopolokh)
* Suec: tistel $^{(sv)}$ c.
* Tagal: pamingkit $^{(tl)}$
* Turc: devedikeni $^{(tr)}$
* Txec: bodlák $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: осо́т $^{(uk)}$ m. ‎(ossot)
* Való: tcherdon $^{(wa)}$ m.
* Xinès: 薊 $^{(zh)}$ ‎(蓟, jì)

### Verb

card
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de cardar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: drac $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Anglès
### Nom

card ‎(plural cards)
* carnet
* postal
* carta, naip
* targeta
# carp
## Català

   * Pronúncia: /ˈkarp/
   * Rimes: -aɾp
   * Etimologia: Del grec antic καρπός ‎(karpós, «canell»), segle XV.

### Nom

carp m. ‎(plural carps)
* (anatomia) Conjunt de vuit ossos en dues fileres del canell.

#### Traduccions

* Anglès: carpus $^{(en)}$
* Castellà: carpo $^{(es)}$
* Francès: carpe $^{(fr)}$
* Italià: carpo $^{(it)}$
* Llatí: carpus $^{(la)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: parc

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# carst
## Català

   * Pronúncia: /ˈkarst/
   * Etimologia: De Karst, regió eslovena.

### Nom

carst m. ‎(plural carsts o carstos)
* Fenomen geològic pel qual la l'erosió d'aigua filtrada en massisos de roca calcària forma un tipus de relleu d'avencs, cavernes i galeries subterrànies.
* Regió que té relleu càrstic.

#### Traduccions

* Anglès: karst $^{(en)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: castr

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# casc
## Català

   * Pronúncia: /ˈkask/
   * Rimes: -ask
   * Etimologia: Del castellà casco, segle XVII.

### Nom

casc m. ‎(plural cascs o cascos)
* Peça dura que cobreix el cap com a defensa en certes activitats: bombers, motoristes, policia, esportistes.
* elm
* eixugador de cabells
* pota, peülla
* ampolla, pot
* barril
* (plural) auriculars

#### Traduccions

* Afrikaans: helm $^{(af)}$
* Alemany: Helm $^{(de)}$ m.
* Anglès: helmet $^{(en)}$
* Àrab: خُوذَة‎ $^{(ar)}$ f.
* Armeni: սաղավարտ $^{(hy)}$ ‎(sakhavart)
* Belarús: шало́м $^{(be)}$ m. ‎(xalom), ка́ска $^{(be)}$ f. ‎(kaska)
* Búlgar: шлем $^{(bg)}$ m. ‎(xlem), ка́ска $^{(bg)}$ f. ‎(kaska)
* Castellà: casco $^{(es)}$ m.
* Coreà: 헬멧 $^{(ko)}$ ‎(helmet)
* Danès: hjelm $^{(da)}$ c.
* Eslovac: helma $^{(sk)}$ f., prilba $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: čelada $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: kasko $^{(eo)}$
* Estonià: kiiver $^{(et)}$
* Finès: kypärä $^{(fi)}$
* Francès: casque $^{(fr)}$
* Friülà: scuf $^{(fur)}$ m.
* Gallec: casco $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: helm $^{(cy)}$ f.
* Georgià: ჩაფხუტი $^{(ka)}$ ‎(txàpkhuti)
* Grec: κράνος $^{(el)}$ n. ‎(kranos)
* Grec antic: κράνος $^{(grc)}$ n. ‎(krános), κόρυς $^{(grc)}$ f. ‎(kórys)
* Hebreu: קַסְדָּה $^{(he)}$ f.
* Hongarès: sisak $^{(hu)}$
* Indonesi: helm $^{(id)}$
* Irlandès: ceannbheart $^{(ga)}$
* Islandès: hjálmur $^{(is)}$ m.
* Italià: casco $^{(it)}$ m., elmetto $^{(it)}$ m.
* Japonès: 兜 $^{(ja)}$
* Kazakh: дулыға $^{(kk)}$ ‎(dwlığa/duliga)
* Letó: ķivere $^{(lv)}$ f.
* Llatí: cassis $^{(la)}$ f., galea $^{(la)}$ f.
* Maltès: elmu $^{(mt)}$ m.
* Neerlandès: helm $^{(nl)}$ m.
* Noruec: hjelm $^{(no)}$ m.
* Polonès: hełm $^{(pl)}$ m., kask $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: capacete $^{(pt)}$ m., elmo $^{(pt)}$ m.
* Romanès: cască $^{(ro)}$ f., coif $^{(ro)}$ n.
* Rus: шлем $^{(ru)}$ m. ‎(xlem), ка́ска $^{(ru)}$ f. ‎(kaska)
* Serbocroat: шлем $^{(sh)}$, šlem $^{(sh)}$ m., кацига $^{(sh)}$, kaciga $^{(sh)}$ f.
* Suahili: helmeti $^{(sw)}$
* Suec: hjälm $^{(sv)}$ c.
* Txec: helma $^{(cs)}$ f., helmice $^{(cs)}$ f., přilba $^{(cs)}$ f.
* Vietnamita: mũ bảo hiểm $^{(vi)}$
* Xinès: 鋼盔 $^{(zh)}$ ‎(钢盔, gāngkuī)

### Verb

casc
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de cascar.
    Forma amb desinència zero baleàrica i algueresa: [jo] casco, casque, casc o casqui.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# cat
## Multilingüe
### Símbol

cat
* Codi de llengua ISO 639-2 del català.

#### Sinònims

* ca (ISO 639-1)

## Català

   * Pronúncia: /ˈkat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: De l'anglès catboat, o bé de cat+boat ‎(literalment «vaixell gat»), o bé de l’irlandès cot ‎(«barca»).

### Nom

cat m. ‎(plural cats)
* Veler petit amb un sol arbre, prop de la proa, i una sola vela, de tall, que mira a popa.

#### Traduccions

* Anglès: catboat $^{(en)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: tac $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat

## Anglès

   * Pronúncia: /kæt/ àudio (RU)

### Nom

cat ‎(plural cats)
* gat, moix (Mall.)
* abreviatura de catamaran: catamarà
* abreviatura de catenate: programa i ordre en Unix
* (Irlanda, informal) abreviatura de catastrophic: catastròfic
* (incomptable, argot) abreviatura de methcathinone: metcatinona
* (militar) abreviatura de catapult: catapulta

## Occità

   * Pronúncia: /ˈkat/
   * Àudio: Bearn

### Nom

cat m. ‎(plural cats, femení cata)
* gat (animal domèstic)

#### Variants

* chat
* gat
# cens
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈsɛns/, balear /ˈsens/ Occidental: /ˈsens/
   * Rimes: -ɛns
   * Homòfons: cents, sens, sents
   * Etimologia: Del llatí census.

### Nom

cens m. ‎(plural censos)
* Registre en què consta el nom dels habitants d'un lloc.

#### Sinònims

* padró

#### Traduccions

* Anglès: census $^{(en)}$
* Castellà: censo $^{(es)}$
* Francès: recensement $^{(fr)}$
* Italià: censimento $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: nesc

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC

## Francès
### Nom

cens m. ‎(plural cens)
* cens
* padró
# cent-en-boca
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌsen.təmˈbo.kə/, occidental /ˌsen.temˈbo.ka/

### Nom

cent-en-boca m. ‎(plural cent-en-boques)
* (valencià, antic) seitó

### Miscel·lània

* Síl·labes: cent·en·bo·ca (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
* cent-en-boca. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# cep
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈsɛp/ balear /ˈsəp/, /ˈsɛp/ Occidental: /ˈsep/
   * Rimes: -ɛp
   * Etimologia: Del llatí cippus ‎(«tronc de palissada»), segle XIII.

### Nom

cep m. ‎(plural ceps)
* Soca de la vinya.
* Planta de vinya cultivada en forma baixa.

#### Traduccions

* Anglès: vine $^{(en)}$
* Castellà: cepa $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: pec $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# cer
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈser/, balear /ˈse/ Occidental: /ˈseɾ/
   * Rimes: -eɾ
   * Etimologia: Reducció de acer.

### Nom

cer m. ‎(plural cers)
* acer

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: rec $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# cerç
## Català

   * Pronúncia: /ˈsɛrs/
   * Rimes: -ɛɾs
   * Etimologia: Del llatí cĕrcius, segle XII.

### Nom

cerç m. ‎(plural cerços)
* Vent fred provinent del nord-oest.

#### Traduccions

* Castellà: cierzo $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# chill-out
## Català

   * Pronúncia: /t͡ʃiˈɫawt/
   * Rimes: -awt
   * Etimologia: Manlleu de l’anglès chill-out, originalment «temps de calma desprès d’una festa», de la locució verbal col·loquial chill out ‎(«calmar-se, prendre un descans»).

### Nom

chill-out m. ‎(només en singular)
* Estil de música electrònica i ambiental que es caracteritza pel tempo moderat i el predomini de la melodia.

#### Traduccions

* Anglès: chillout $^{(en)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: chill·out (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: Termcat

## Anglès
### Nom

chill-out ‎(plural chill-outs)
* forma alternativa de chillout
# cim
## Català

   * Pronúncia: /ˈsim/
   * Rimes: -im
   * Etimologia: Masculinització de cima, segle XII.

### Nom

cim m. ‎(plural cims)
* Punt més elevat d'un lloc, especialment d'una muntanya.

#### Compostos i expressions

* al cim de (preposició)

#### Traduccions

* Albanès: çukë $^{(sq)}$
* Alemany: Gipfel $^{(de)}$ m.
* Anglès: summit $^{(en)}$
* Àrab: قِمَّة‎ $^{(ar)}$ f.
* Armeni: գագաթ $^{(hy)}$ ‎(gagat)
* Belarús: вяршы́ня $^{(be)}$ f. ‎(viarxínia)
* Castellà: cima $^{(es)}$
* Danès: top $^{(da)}$ c.
* Eslovac: vrchol $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: pinto $^{(eo)}$
* Estonià: tipp $^{(et)}$
* Finès: huippu $^{(fi)}$
* Francès: surcroît $^{(fr)}$, sommet $^{(fr)}$ m.
* Gallec: cume $^{(gl)}$ m., cumio $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: copa $^{(cy)}$
* Georgià: მწვერვალი $^{(ka)}$ ‎(mtsvèrvali)
* Grec antic: ἄκρον $^{(grc)}$ n. ‎(ákron)
* Hebreu: פסגה $^{(he)}$ f.
* Hongarès: csúcs $^{(hu)}$
* Irlandès: uachtar $^{(ga)}$ m.
* Italià: vertice $^{(it)}$, colmo $^{(it)}$ m., culmine $^{(it)}$ m.
* Japonès: 山頂 $^{(ja)}$
* Lituà: viršunė $^{(lt)}$ f.
* Macedoni: врв $^{(mk)}$ m.
* Neerlandès: top $^{(nl)}$ m.
* Persa: قله‎ $^{(fa)}$
* Polonès: szczyt $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: cume $^{(pt)}$ m., sumo $^{(pt)}$ m.
* Romanès: culme $^{(ro)}$ f., vârf $^{(ro)}$ n.
* Rus: верши́на $^{(ru)}$ f. ‎(verxina)
* Vènet: sima $^{(vec)}$
* Xinès: 頂峰 $^{(zh)}$ ‎(顶峰, dǐngfēng)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# circ
## Català

   * Pronúncia: /ˈsirk/
   * Etimologia: Del llatí circus ‎(«cercle»).

### Nom

circ m. ‎(plural circs)
* Edifici de l'antiga Roma de planta circular destinat a l'exhibició de jocs diversos.
* Local normalment circular amb espectacles d'acrobàcia, equilibrisme, doma i pallassos.
* Conjunt d'elements, animals i persones que formen part de l'espectacle.

#### Traduccions

* Afrikaans: sirkus $^{(af)}$
* Albanès: cirk $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Zirkus $^{(de)}$ m.
* Anglès: circus $^{(en)}$
* Àrab: سِيرْك‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: կրկես $^{(hy)}$ ‎(krkes)
* Basc: zirku $^{(eu)}$
* Belarús: цырк $^{(be)}$ m. ‎(tsirk)
* Castellà: circo $^{(es)}$
* Coreà: 서커스 $^{(ko)}$ ‎(seokeoseu)
* Danès: cirkus $^{(da)}$ c.
* Eslovac: cirkus $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: cirkus $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: cirko $^{(eo)}$
* Estonià: tsirkus $^{(et)}$
* Finès: sirkus $^{(fi)}$
* Francès: cirque $^{(fr)}$
* Gallec: circo $^{(gl)}$ m.
* Georgià: ცირკი $^{(ka)}$ ‎(tsirki)
* Grec: τσίρκο $^{(el)}$ n. ‎(tsirko)
* Hebreu: קִרְקָס $^{(he)}$ m.
* Hindi: सर्कस $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: cirkusz $^{(hu)}$
* Ídix: צירק‎ $^{(yi)}$ m.
* Indonesi: sirkus $^{(id)}$
* Irlandès: sorcas $^{(ga)}$ m.
* Italià: circo $^{(it)}$
* Japonès: サーカス $^{(ja)}$ ‎(sākasu)
* Kazakh: цирк $^{(kk)}$ ‎(cïrk/tsirk)
* Kirguís: цирк $^{(ky)}$ ‎(tsirk)
* Letó: cirks $^{(lv)}$ m.
* Lituà: cirkas $^{(lt)}$ m.
* Macedoni: циркус $^{(mk)}$ m.
* Malai: sarkas $^{(ms)}$
* Neerlandès: circus $^{(nl)}$ n.
* Occità: circ $^{(oc)}$ m.
* Polonès: cyrk $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: circo $^{(pt)}$ m.
* Romanès: circ $^{(ro)}$ n.
* Rus: цирк $^{(ru)}$ m. ‎(tsirk)
* Serbocroat: циркус $^{(sh)}$, cirkus $^{(sh)}$ m.
* Suec: cirkus $^{(sv)}$
* Tagal: sirko $^{(tl)}$
* Tai: ละครสัตว์ $^{(th)}$
* Turc: sirk $^{(tr)}$
* Txec: cirkus $^{(cs)}$ m.
* Uzbek: sirk $^{(uz)}$
* Vietnamita: xiếc $^{(vi)}$
* Volapük: sirkud $^{(vo)}$
* Xinès: 馬戲團 $^{(zh)}$ ‎(马戏团, mǎxìtuán)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# clam
## Català

   * Pronúncia: /ˈkɫam/
   * Rimes: -am
   * Etimologia: De clamar i la desinència Ø, segle XIII.

### Nom

clam m. ‎(plural clams)
* Exteriorització del malcontentament, queixa.
    «El clam per aconseguir la igualtat –econòmica, laboral, administrativa, legal, etc.– es feia efectiu de mica en mica al llarg del segle XX i es redefinia en nous avenços al segle XXI.» (Judit Esposa, «No volem més “supermares”!», Onada Feminista, abr. 2021)
* Expressió sorollosa d'emocions provinent d'una multitud.
* Al·legació formal demanant la reparació d'un greuge.

#### Traduccions

* Anglès: clamor $^{(en)}$
* Castellà: clamor $^{(es)}$
* Francès: clameur $^{(fr)}$
* Italià: clamore $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: calm, Calm

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot

## Anglès

   * Etimologia: De l'anglès antic clamm («agafar, lligar»)

### Nom

clam ‎(plural clams)
* petxina
* pinces gruixudes
* (Estats Units, argot, generalment en plural) dòlar

### Verb

clam ‎(3a persona singular present clams, gerundi clamming, passat i participi clammed)
* recollir petxines
* fer sonar picarols
* aglutinar

### Vegeu també

* Webster’s Dictionary,1913

## Llatí

   * Pronúncia: /klam/
   * Etimologia: D'una arrel indoeuropea kl- («nivell zero en una gradació»)

### Adverbi

* secretament

#### Derivats

* clanculō
* clanculum
# clan
## Català

   * Pronúncia: /ˈklan/
   * Rimes: -an
   * Etimologia: De l'anglès clan, procedent del gaèlic irlandès clann ‎(«descendència familiar») i del gaèlic escocès clann, del gal·lès antic plant, del llatí descendent. Doblet de planta.

### Nom

clan m. ‎(plural clans)
* Grup organitzatiu tribal propi de les terres escoceses.
* Persones que s'uneixen per un interès comú.

#### Traduccions

* Anglès: clan $^{(en)}$
* Castellà: clan $^{(es)}$
* Francès: clan $^{(fr)}$
* Italià: clan $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /klæn/

### Nom

clan ‎(plural clans)
* clan

#### Sinònims

* guild

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈklan/, meridional \ˈklaŋ\
       Americà: alt /ˈklan/, baix \ˈklaŋ\, austral /ˈklan/
   * Rimes: -an

### Nom

clan m. ‎(plural clanes)
* clan

#### Sinònims

* hermandad

## Francès

   * Pronúncia: /klɑ̃/

### Nom

clan m. ‎(plural clans)
* clan

#### Sinònims

* guilde

### Vegeu també

* clan. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# clavill
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kɫəˈβiʎ/, balear /kɫəˈviʎ/ Occidental: nord-occidental /kɫaˈβiʎ/ valencià /kɫaˈviʎ/, /kɫaˈβiʎ/
   * Rimes: -iʎ
   * Etimologia: De clevill, de clivell, de crivell.

### Nom

clavill m. ‎(plural clavills)
* (valencià) esquerda

### Verb

clavill
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de clavillar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cla·vill (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB
# clear
## Català
### Nom

clear m.
* (bàdminton, anglicisme) Cop executat per sobre el cap que imprimeix una trajectòria alta al volant fins al fons del camp contrari.

#### Traduccions

* Anglès: clear $^{(en)}$
* Castellà: clear $^{(es)}$, despeje $^{(es)}$
* Francès: clear $^{(fr)}$, dégagé $^{(fr)}$, dégagement $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: cle·ar (2)
* Anagrames: caler, celar, lacer, lacre

### Vegeu també

* clear. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Anglès

   * Pronúncia: /klɪə(ɹ)/ àudio (EUA)

### Adjectiu

clear ‎(comparatiu clearer, superlatiu clearest)
* clar, nítid
    To make clear - Deixar clar, fer palesa

### Nom

clear ‎(plural clears)
* (esports de pilota) rebuig
* (bàdminton) clear

#### Sinònims

* clearance, clearing, goal throw

### Verb

clear ‎(3a persona singular present clears, gerundi clearing, passat i participi cleared)
* netejar
* (esports de pilota) rebutjar

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
* clear. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Castellà
### Nom

clear m.
* (bàdminton, anglicisme) clear

#### Sinònims

* despeje

### Vegeu també

* clear. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Francès
### Nom

clear m.
* (bàdminton, anglicisme) clear

#### Sinònims

* dégagé
* dégagement

### Vegeu també

* clear. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# clic
## Català

   * Pronúncia: /ˈkɫik/
   * Rimes: -ik
   * Etimologia: Onomatopeic.

### Nom

clic m. ‎(plural clics)
* (fonètica) So tancat fet per una oclusió palatal o uvular seguit d'una altra oclusió.
* (informàtica) Selecció d'una icona, d'un enllaç o qualsevol altre element de la pantalla de l'ordinador prement un instant un dels botons del ratolí amb la busca situada sobre l'element que es vol seleccionar.

#### Traduccions

* Anglès: click $^{(en)}$
* Castellà: clic $^{(es)}$
* Francès: déclic $^{(fr)}$

### Verb

clic
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de clicar.

#### Variants

* clico, clique

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* clic. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈklik/
   * Rimes: -ik

### Nom

clic m. ‎(plural clics)
* clic

### Vegeu també

* clic. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# clim
## Català

   * Pronúncia: /ˈkɫim/
   * Rimes: -im
   * Etimologia: De clima.

### Nom

clim m. ‎(plural clims)
* (valencià) Estat general o disposició d'una persona.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB
# clip
## Català

   * Pronúncia: /ˈkɫip/
   * Rimes: -ip
   * Etimologia: De l'anglès clip ‎(«pinça»).

### Nom

clip m. ‎(plural clips)
* Pinça petita, que fa pressió pel doblec, per a subjectar objectes lleugers.
* (ciclisme) Fixació que subjecta el peu al pedal de la bicicleta.
* Clips per a fulls
* Un clip de cabell
* Pedal de bicicleta amb clip

#### Traduccions

* Alemany: Klammer $^{(de)}$ f.
* Anglès: paper clip $^{(en)}$
* Armeni: ամրակ $^{(hy)}$ ‎(amrak)
* Belarús: сашчэ́пка $^{(be)}$ f. ‎(saixtxepka)
* Búlgar: кла́мер $^{(bg)}$ m. ‎(klàmer)
* Castellà: clip $^{(es)}$ m.
* Coreà: 클립 $^{(ko)}$ ‎(keullip)
* Danès: clips $^{(da)}$ c.
* Eslovac: sponka $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: spojka $^{(sl)}$ f.
* Estonià: klamber $^{(et)}$
* Finès: klemmari $^{(fi)}$
* Francès: trombone $^{(fr)}$ m.
* Grec: συνδετήρας $^{(el)}$ m. ‎(sindetiras)
* Hebreu: מהדקם‎ $^{(he)}$
* Irlandès: fáiscín páipéar $^{(ga)}$ m.
* Islandès: bréfaklemma $^{(is)}$
* Italià: graffetta $^{(it)}$ f.
* Japonès: クリップ $^{(ja)}$ ‎(kurippu)
* Lituà: sąvaržėlė $^{(lt)}$ f.
* Llengua de signes catalana: CLIP $^{(csc)}$
* Luxemburguès: Klamer $^{(lb)}$ f.
* Macedoni: споју́валка $^{(mk)}$ f., споју́валка $^{(mk)}$ f.
* Neerlandès: paperclip $^{(nl)}$
* Noruec: binders $^{(no)}$
* Polonès: spinacz $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: clipe $^{(pt)}$ m.
* Romanès: agrafă $^{(ro)}$ f., clemă $^{(ro)}$ f.
* Rus: скре́пка $^{(ru)}$ f. ‎(skrepka)
* Serbocroat: спа́јалица $^{(sh)}$ f. (ciríl·lic), spajalica $^{(sh)}$ f. (llatí)
* Suec: gem $^{(sv)}$ n.
* Turc: ataş $^{(tr)}$
* Txec: sponka $^{(cs)}$ f.
* Xinès: 回形針 $^{(zh)}$ ‎(回形针, huíxíngzhēn)
* Anglès: hairclip $^{(en)}$
* Castellà: clip $^{(es)}$ m.
* Francès: pince à cheveux $^{(fr)}$
* Anglès: toeclip $^{(en)}$
* Castellà: calapié $^{(es)}$ m.
* Francès: cale-pied $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈklip/
   * Rimes: -ip
   * Etimologia: De l'anglès clip [1].
   * Etimologia: Abreujament de videoclip [2].

### Nom

clip m. ‎(plural clips)
* clip

#### Sinònims

* sujetapapeles
* pinza

### Nom

clip m. ‎(plural clips)
* videoclip

#### Sinònims

* videoclip

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre clip