OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# quiquiriquic
## Català

   * Pronúncia: /ki.ki.ɾiˈkik/
   * Rimes: -ik
   * Etimologia: Onomatopeic.

### Interjecció

quiquiriquic
* Cant del gall.

#### Variants

* cacaracac, quequerequec, quecquerequec, quicaraquic, quiccaraquic, cocorococ, coccorococ, cucurucuc

#### Traduccions

* Anglès: cock-a-doodle-doo $^{(en)}$
* Castellà: quiquiriquí $^{(es)}$
* Francès: cocorico $^{(fr)}$
* Italià: chicchirichì $^{(it)}$
* Romanès: cucurigu $^{(ro)}$

### Nom

quiquiriquic m. ‎(plural quiquiriquics)
* Veu del gall
* (central) rosella

#### Derivats

* pipiripip
* quiquerequic

### Miscel·lània

* Síl·labes: qui·qui·ri·quic (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
# quiquerequics
## Català

   * Pronúncia: oriental /ki.kə.ɾəˈkiks/, occidental /ki.ke.ɾeˈkiks/
   * Rimes: -iks

### Nom

quiquerequics m. pl.
* Forma plural de quiquerequic.

### Miscel·lània

* Síl·labes: qui·que·re·quics (4)
# colet
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuˈɫɛt/ balear /koˈɫət/, /kuˈɫɛt/ Occidental: /koˈɫet/
   * Rimes: -ɛt
   * Etimologia: De col ‎(«quall») i el sufix -et.

### Nom

colet m. ‎(plural colets)
* vacària
* rosella

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·let (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# colets
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuˈɫɛts/ balear /koˈɫəts/, /kuˈɫɛts/ Occidental: /koˈɫets/
   * Rimes: -ɛts

### Nom

colets m. pl.
* Forma plural de colet.

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·lets (2)
* Heterograma de 6 lletres (celost)
# lloca
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈʎɔ.kə/ Occidental: nord-occidental /ˈʎɔ.ka/ valencià /ˈʎɔ.ka/, /ˈʎɔ.kɔ/
   * Rimes: -ɔka
   * Etimologia: D’origen onomatopeic afí a l’arrel del llatí glōcīre ‎(«cloquejar»), segle XIV. Com a rosella és pel joc infantil d’endevinar el color d’un capoll amb la pregunta «gall o gallina?» (vermell o blanc?)

### Nom

lloca f. ‎(plural lloques)
* Gallina que cova i cria pollets.
* (valencià) rosella

#### Traduccions

* Anglès: broody hen $^{(en)}$
* Castellà: clueca $^{(es)}$ f.
* Francès: poule couveuse $^{(fr)}$
* Italià: chioccia $^{(it)}$
* Occità: cloca $^{(oc)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: llo·ca (2)
* Anagrames: acoll $^{(revers)}$, alloc, callo, colla, collà, col·la, col·là, local

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, Optimot
# lloques
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʎɔ.kəs/, occidental /ˈʎɔ.kes/
   * Rimes: -ɔkes

### Nom

lloques f. pl.
* Forma plural de lloca.

### Miscel·lània

* Síl·labes: llo·ques (2)
# monja
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈmɔɲ.ʒə/, (gironí) /ˈmoɲ.ʒə/ Occidental: nord-occidental /ˈmɔɲ.d͡ʒa/ valencià /ˈmɔɲ.d͡ʒa/, /ˈmɔɲ.d͡ʒɔ/
   * Rimes: -ɔɲdʒa
   * Etimologia: De monjo. Com a planta és pel joc infantil d’endevinar el color d’un capoll amb la pregunta «frare o monja?» (vermell o blanc?)

### Nom

monja f. ‎(plural monges)
* Dona pertanyent a una congregació catòlica dedicada a la vida religiosa.
* (peixos) milana
* (botànica, Priorat, Alt Urgell) rosella

#### Traduccions

* Albanès: murgeshë $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Nonne $^{(de)}$ f.
* Anglès: nun $^{(en)}$
* Àrab: رَاهِبَة‎ $^{(ar)}$ f.
* Armeni: միանձնուհի $^{(hy)}$ ‎(miandznuhí)
* Belarús: мана́шка $^{(be)}$ f. ‎(manaixka)
* Búlgar: монахи́ня $^{(bg)}$ f. ‎(monakhínia)
* Castellà: monja $^{(es)}$
* Coreà: 수녀 $^{(ko)}$ ‎(sunyeo)
* Danès: nonne $^{(da)}$ c.
* Eslovac: mníška $^{(sk)}$ f., rehoľníčka $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: nuna $^{(sl)}$ f., redovnica $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: monaĥino $^{(eo)}$
* Estonià: nunn $^{(et)}$
* Feroès: nunna $^{(fo)}$ f.
* Finès: nunna $^{(fi)}$
* Francès: nonne $^{(fr)}$, moniale $^{(fr)}$ f.
* Gallec: monxa $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: lleian $^{(cy)}$ f.
* Georgià: მონაზონი $^{(ka)}$ ‎(monàzoni)
* Grec: μοναχή $^{(el)}$ f. ‎(monakhí)
* Hebreu: נזירה‎ $^{(he)}$ f.
* Hindi: मठवासिनी $^{(hi)}$ f.
* Hongarès: apáca $^{(hu)}$, nővér $^{(hu)}$
* Irlandès: bean rialta $^{(ga)}$ f.
* Italià: suora $^{(it)}$, monaca $^{(it)}$ f.
* Japonès: 修道女 $^{(ja)}$
* Kirguís: монахиня $^{(ky)}$ ‎(monakhinia)
* Letó: mūķene $^{(lv)}$ f.
* Lituà: vienuolė $^{(lt)}$ f.
* Llatí: monacha $^{(la)}$ f., nonna $^{(la)}$ f.
* Luxemburguès: Nonn $^{(lb)}$ f.
* Macedoni: калуѓерка $^{(mk)}$ f.
* Maori: none $^{(mi)}$
* Mongol: гэлэнмаа $^{(mn)}$
* Neerlandès: non $^{(nl)}$ f.
* Noruec: nonne $^{(no)}$
* Polonès: zakonnica $^{(pl)}$ f., mniszka $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: monja $^{(pt)}$ f.
* Romanès: călugăriță $^{(ro)}$ f.
* Rus: мона́хиня $^{(ru)}$ f. ‎(monàkhinia)
* Serbocroat: монахиња $^{(sh)}$, monahinja $^{(sh)}$ f.
* Suec: nunna $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: роҳиба $^{(tg)}$
* Tai: ชี $^{(th)}$
* Turc: rahibe $^{(tr)}$
* Txec: jeptiška $^{(cs)}$ f., řeholnice $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: мона́хиня $^{(uk)}$ f. ‎(monàkhinia)
* Urdú: راہبہ‎ $^{(ur)}$ f.
* Uzbek: rohiba $^{(uz)}$
* Vietnamita: xơ $^{(vi)}$
* Volapük: kleudan $^{(vo)}$
* Xinès: 修女 $^{(zh)}$ ‎(xiūnǚ)

### Miscel·lània

* Síl·labes: mon·ja (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈmoŋ.xa\, meridional \ˈmoŋ.ha\
       Americà: alt \ˈmoŋ.x(a)\, baix \ˈmoŋ.ha\, austral \ˈmoŋ.xa\
   * Rimes: -onxa

### Nom

monja f. ‎(plural monjas)
* forma femenina de monje, monja

### Miscel·lània

* Síl·labes: mon·ja (2)
* Anagrames: jamón, mojan
# paramà
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌpa.ɾəˈma/, occidental /ˌpa.ɾaˈma/
   * Rimes: -a
   * Etimologia: Singular analògic de paramans, variant de *paravans per propagació de la nasal, plural analògic de paravera(r), col·lectiu de papàver. Percebut com a compost de parar i mà.

### Nom

paramà m. ‎(plural paramans)
* (central, septentrional) rosella

### Miscel·lània

* Síl·labes: pa·ra·mà (3)
* Anagrames: ampara, apamar, mapara, maparà

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, DCVB
* ↑ Coromines, Joan. «DECat. VI, 251b31-34». A: Diccionari etimològic i complementari de la llengua catalana. Barcelona: Curial Edicions Catalanes, 1980-1991.
# paramans
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌpa.ɾəˈmans/, occidental /ˌpa.ɾaˈmans/
   * Rimes: -ans

### Nom

paramans m. pl.
* Forma plural de paramà.

### Miscel·lània

* Síl·labes: pa·ra·mans (3)
# paparota
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /pə.pəˈɾɔ.tə/ Occidental: nord-occidental /pa.paˈɾɔ.ta/ valencià /pa.paˈɾɔ.ta/, /pa.paˈɾɔ.tɔ/
   * Rimes: -ɔta
   * Etimologia: De llatí papāver i el sufix -ota.

### Nom

paparota f. ‎(plural paparotes)
* rosella

### Miscel·lània

* Síl·labes: pa·pa·ro·ta (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DECat
# paparotes
## Català

   * Pronúncia: oriental /pə.pəˈɾɔ.təs/, occidental /pa.paˈɾɔ.tes/
   * Rimes: -ɔtes

### Nom

paparotes f. pl.
* Forma plural de paparota.

### Miscel·lània

* Síl·labes: pa·pa·ro·tes (4)
# rosella
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ruˈze.ʎə/ balear /roˈze.ʎə/, /ruˈze.ʎə/ Occidental: /roˈze.ʎa/
   * Rimes: -eʎa
   * Etimologia: De rosa i el sufix -ella, originalment «rosa petita», segle XIV. Com a planta a partir del segle XVII.

### Nom

rosella f. ‎(plural roselles)
* Planta anual ruderal de flors vermelles habitual en els camps cultivats (Papaver rhoeas).

#### Variants

* roella, rovella, ruella

#### Sinònims

* Metonímia de la cresta de gall: gall, gallaret, gallet, gallgallaret
* Onomatopeic del gall: peperepep, piperepip, pipiripip, quequerequec, quicaracoc, quiquerequic, quiquiriquic
* Jocs infantils: badabadoc, caputxí, colet, lloca, monja
* Llatí: paramà, papàriu, paparota, papàver
* Àrab: ababol, babol

#### Traduccions

* Alemany: Mohn $^{(de)}$, Klatschmohn $^{(de)}$
* Anglès: red poppy $^{(en)}$
* Aragonès: ababol $^{(an)}$
* Castellà: amapola $^{(es)}$, ababol $^{(es)}$
* Coreà: 개양귀비 $^{(ko)}$ ‎(gaeyanggwibi)
* Danès: korn-valmue $^{(da)}$, valmue $^{(da)}$ c.
* Eslovac: mak $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: papaveto $^{(eo)}$, papaveto $^{(eo)}$
* Francès: coquelicot $^{(fr)}$
* Friülà: papavar $^{(fur)}$ m.
* Gallec: papoula $^{(gl)}$ f.
* Grec: παπαρούνα $^{(el)}$ f. ‎(paparuna)
* Grec antic: μήκων $^{(grc)}$ f. ‎(mḗkōn)
* Hebreu: פרג‎ $^{(he)}$ m.
* Irlandès: poipín $^{(ga)}$ m.
* Italià: papavero $^{(it)}$ m.
* Japonès: ヒナゲシ $^{(ja)}$ ‎(hinageshi), 罌粟 $^{(ja)}$
* Llatí: papaver $^{(la)}$ n.
* Neerlandès: klaproos $^{(nl)}$
* Occità: rosèla $^{(oc)}$
* Polonès: mak $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: papoila $^{(pt)}$
* Romanès: mac $^{(ro)}$ m.
* Rus: мак $^{(ru)}$ m. ‎(mak)
* Turc: gelincik $^{(tr)}$
* Txec: mák $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: мак дикий $^{(uk)}$ ‎(mak diki)
* Xinès: 罌粟 $^{(zh)}$ ‎(罂粟, yīngsù)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·se·lla (3)
* Anagrames: lloares, oralles, orellàs, sollaré, sorella

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
* Atles Lingüístic del Domini Català
# boix
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈboʃ/, balear /ˈboʃ/ septentrional /ˈbuʃ/ Occidental: /ˈbojʃ/
   * Rimes: -ojʃ
   * Etimologia: [1] Del llatí bŭxus, segle XIII.
   * Etimologia: [2] D’origen incert, sembla relacionat amb el verb boixar.

### Nom

boix m. ‎(plural boixos)
* (botànica) Arbre perenne de talla menuda o mitjana de la família de les buxàcies (Buxus sempervirens).
* (botànica) Arbre del gènere Buxus.

#### Traduccions

* Alemany: Buchs $^{(de)}$, Buchsbaum $^{(de)}$
* Anglès: box $^{(en)}$, boxwood $^{(en)}$
* Castellà: boj $^{(es)}$
* Francès: buis $^{(fr)}$
* Italià: bosso $^{(it)}$
* Llatí: buxus $^{(la)}$ f.

### Nom

boix m. ‎(plural boixos, femení boixa)
* (eivissenc) nen

### Verb

boix
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de boixar.

#### Variants

* boixo, boixe, boixi

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: boxi, boxí

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# cetorrínid
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /sə.tuˈri.nit/ balear /sə.toˈri.nit/, /sə.tuˈri.nit/ Occidental: /se.toˈri.nit/

### Nom

cetorrínid m. ‎(plural cetorrínids)
* Individu de la família de peixos de l’ordre dels lamniformes, actualment amb una única espècie, el pelegrí.

#### Variants

* cetorínid (grafia obsoleta)

#### Traduccions

* Anglès: cetorhinid $^{(en)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ce·tor·rí·nid (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# cetorínid
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /sə.tuˈri.nit/ balear /sə.toˈri.nit/, /sə.tuˈri.nit/ Occidental: /se.toˈri.nit/

### Nom

cetorínid m. ‎(plural cetorínids)
* Grafia obsoleta des del 2017 de cetorrínid.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ce·to·rí·nid (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC
# cinorrinc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /si.nuˈriŋ/ balear /si.noˈriŋk/, /si.nuˈriŋk/ Occidental: nord-occidental /si.noˈriŋ/ valencià /si.noˈriŋk/, /si.noˈriŋ/
   * Rimes: -iŋk

### Nom

cinorrinc m. ‎(plural cinorrincs)
* Animal marí microscòpic invertebrat (Kinorhyncha) amb el dors bombat i el ventre pla.

#### Variants

* cinorinc (grafia obsoleta)

#### Traduccions

* Anglès: kinorhynch $^{(en)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ci·nor·rinc (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# cinorinc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /si.nuˈriŋ/ balear /si.noˈriŋk/, /si.nuˈriŋk/ Occidental: nord-occidental /si.noˈriŋ/ valencià /si.noˈriŋk/, /si.noˈriŋ/
   * Rimes: -iŋk

### Nom

cinorinc m. ‎(plural cinorincs)
* Grafia obsoleta des del 2017 de cinorrinc.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ci·no·rinc (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC1
# dacriorrinostomia
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /də.kɾi.u.ri.nus.tuˈmi.ə/ balear /də.kɾi.o.ri.nos.toˈmi.ə/, /də.kɾi.u.ri.nus.tuˈmi.ə/ Occidental: /da.kɾi.o.ri.nos.toˈmi.a/
   * Rimes: -ia

### Nom

dacriorrinostomia f. ‎(plural dacriorrinostomies)
* Comunicació entre el sac lacrimal i les fosses nasals feta quirúrgicament.

#### Variants

* dacriorinostomia (grafia obsoleta)

#### Traduccions

* Anglès: dacryorhinocystotomy $^{(en)}$
* Castellà: dacriorrinostomía $^{(es)}$
* Francès: dacryocystorhinostomie $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: da·cri·or·ri·nos·to·mi·a (8)

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# dacriorinostomia
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /də.kɾi.u.ri.nus.tuˈmi.ə/ balear /də.kɾi.o.ri.nos.toˈmi.ə/, /də.kɾi.u.ri.nus.tuˈmi.ə/ Occidental: /da.kɾi.o.ri.nos.toˈmi.a/
   * Rimes: -ia

### Nom

dacriorinostomia f. ‎(plural dacriorinostomies)
* Grafia obsoleta des del 2017 de dacriorrinostomia.

### Miscel·lània

* Síl·labes: da·cri·o·ri·nos·to·mi·a (8)
# esciliorínid
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.si.ɫi.uˈri.nit/ balear /əs.si.ɫi.oˈri.nit/, /əs.si.ɫi.uˈri.nit/ Occidental: /e.si.ɫi.oˈri.nit/

### Nom

esciliorínid f. ‎(plural esciliorínids)
* Grafia obsoleta des del 2017 de esciliorrínid.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·ci·li·o·rí·nid (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC
# esciliorínids
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.si.ɫi.uˈri.nits/ balear /əs.si.ɫi.oˈri.nits/, /əs.si.ɫi.uˈri.nits/ Occidental: /e.si.ɫi.oˈri.nits/
   * Rimes: -inits

### Nom

esciliorínids f. pl.
* Forma plural de esciliorínid.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·ci·li·o·rí·nids (6)
# esciliorrínid
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.si.ɫi.uˈri.nit/ balear /əs.si.ɫi.oˈri.nit/, /əs.si.ɫi.uˈri.nit/ Occidental: /e.si.ɫi.oˈri.nit/

### Nom

esciliorrínid m. ‎(plural esciliorrínids)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los.

#### Variants

* esciliorínid (grafia obsoleta)

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·ci·li·or·rí·nid (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV
# escatainar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /əs.kə.təjˈna/ Occidental: nord-occidental /es.ka.tajˈna/ valencià /es.ka.tajˈnaɾ/, /es.ka.tajˈna/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: escatainà
   * Etimologia: Onomatopeic, segle XIX.

### Verb

escatainar intr.
* La gallina, cridar, especialment després de pondre.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: escataino, escataina, escatainem

#### Variants

* escainar

#### Relacionats

* cloquejar

#### Traduccions

* Anglès: cackle $^{(en)}$
* Castellà: cacarear $^{(es)}$
* Francès: caqueter $^{(fr)}$
* Occità: clocar $^{(oc)}$, cloquejar $^{(oc)}$, clocatejar $^{(oc)}$,
clocir $^{(oc)}$, clocinejar $^{(oc)}$, cacalejar $^{(oc)}$, cacarejar $^{(oc)}$, cacalequejar $^{(oc)}$, cacarequejar $^{(oc)}$, cascalhar $^{(oc)}$, cascalhejar $^{(oc)}$, cascarejar $^{(oc)}$, cascarelejar $^{(oc)}$
* Portuguès: cacarejar $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·ca·tai·nar (4)
* Anagrames: acientaràs, cartesiana, censatària

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# cloquejar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kɫu.kəˈʒa/ balear /kɫo.kəˈd͡ʒa/, /kɫu.kəˈʒa/ Occidental: nord-occidental /kɫo.keˈʒa/ valencià /kɫo.keˈd͡ʒaɾ/, /kɫo.keˈd͡ʒa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: cloquejà
   * Etimologia: De cloca i el sufix -ejar.

### Verb

cloquejar intr.
* Fer cloc-cloc la gallina lloca.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: cloquejo, cloqueja, cloquegem Vocal rizotònica: /ɛ/, /ə/, /e/

#### Sinònims

* clocar

#### Relacionats

escatainar, escainar, escloquinar

#### Traduccions

* Anglès: cluck $^{(en)}$, cackle $^{(en)}$
* Castellà: cloquear $^{(es)}$, clocar $^{(es)}$
* Esperanto: kluki $^{(eo)}$
* Francès: glousser $^{(fr)}$, caqueter $^{(fr)}$
* Italià: chiocciare $^{(it)}$, crocciare $^{(it)}$
* Llatí: glocire $^{(la)}$, glocitare $^{(la)}$
* Occità: clocar $^{(oc)}$, cloquejar $^{(oc)}$, clocatejar $^{(oc)}$,
clocir $^{(oc)}$, clocinejar $^{(oc)}$, cacalejar $^{(oc)}$, cacarejar $^{(oc)}$, cacalequejar $^{(oc)}$, cacarequejar $^{(oc)}$, cascalhar $^{(oc)}$, cascalhejar $^{(oc)}$, cascarejar $^{(oc)}$, cascarelejar $^{(oc)}$
* Portuguès: cacarejar $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: clo·que·jar (3)
* Heterograma de 9 lletres (acejloqru)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom I.
# caquejar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kə.kəˈʒa/ balear /kə.kəˈd͡ʒa/, /kə.kəˈʒa/ Occidental: nord-occidental /ka.keˈʒa/ valencià /ka.keˈd͡ʒaɾ/, /ka.keˈd͡ʒa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: caquejà
   * Etimologia: Onomatopeic.

### Verb

caquejar intr.
* (valencià) Sinònim de escatainar.

#### Sinònims

* cacarejar, cascallejar, cascarejar, escatainar, escainar

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·jar (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB
# caquejàreu
## Català
### Verb

caquejàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de caquejar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb caquejar.

#### Variants

* [2] caquejàsseu

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·jà·reu (4)
# caquejàvem
## Català
### Verb

caquejàvem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de caquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·jà·vem (4)
# caquejant
## Català
### Verb

caquejant
* Gerundi del verb caquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·jant (3)
# caquejareu
## Català
### Verb

caquejareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de caquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·ja·reu (4)
# caquege
## Català
### Verb

caquege
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de caquejar.
* (occidental) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb caquejar.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb caquejar.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb caquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·ge (3)
# caquejaries
## Català
### Verb

caquejaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de caquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·ja·ri·es (5)
# caquejàssem
## Català
### Verb

caquejàssem
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb caquejar.

#### Variants

* caquejàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·jàs·sem (4)
# caquejaren
## Català
### Verb

caquejaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de caquejar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb caquejar.

#### Variants

* [2] caquejassen

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·ja·ren (4)
# caquejaran
## Català
### Verb

caquejaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de caquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·ja·ran (4)
# caquejasses
## Català
### Verb

caquejasses
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb caquejar.

#### Variants

* caquejares

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·jas·ses (4)
# caquegí
## Català
### Verb

caquegí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de caquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·gí (3)
* Heterograma de 7 lletres (acegiqu)
# caquejaré
## Català
### Verb

caquejaré
* Primera persona del singular (jo) del futur de caquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·ja·ré (4)
# caquejarien
## Català
### Verb

caquejarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de caquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·ja·ri·en (5)
# caquejarà
## Català
### Verb

caquejarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de caquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·ja·rà (4)
# caquejarem
## Català
### Verb

caquejarem
* Primera persona del plural (nosaltres) del futur de caquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·ja·rem (4)
# caquejades
## Català
### Verb

caquejades
* Participi femení plural del verb caquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·ja·des (4)
# caquegen
## Català
### Verb

caquegen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de caquejar.
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb caquejar.
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb caquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·gen (3)
# caquejaràs
## Català
### Verb

caquejaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de caquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·ja·ràs (4)
# caquejava
## Català
### Verb

caquejava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de caquejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de caquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·ja·va (4)
# caquejaria
## Català
### Verb

caquejaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de caquejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de caquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·ja·ri·a (5)
# caquejàsseu
## Català
### Verb

caquejàsseu
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb caquejar.

#### Variants

* caquejàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·jàs·seu (4)
# caquegeu
## Català
### Verb

caquegeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de caquejar.
* (occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb caquejar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb caquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·geu (3)
# caquejaves
## Català
### Verb

caquejaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de caquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·ja·ves (4)
# caquejares
## Català
### Verb

caquejares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de caquejar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb caquejar.

#### Variants

* [2] caquejasses

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·ja·res (4)
# caquejà
## Català
### Verb

caquejà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de caquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·jà (3)
# caquejàrem
## Català
### Verb

caquejàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de caquejar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb caquejar.

#### Variants

* [2] caquejàssem

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·jà·rem (4)
# caquejassen
## Català
### Verb

caquejassen
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb caquejar.

#### Variants

* caquejaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·jas·sen (4)
# caquejàveu
## Català
### Verb

caquejàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de caquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·jà·veu (4)
# caqueges
## Català
### Verb

caqueges
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de caquejar.
* (occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb caquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·ges (3)
# caquejaríem
## Català
### Verb

caquejaríem
* Primera persona del plural (nosaltres) del condicional de caquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·ja·rí·em (5)
# caquejara
## Català
### Verb

caquejara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb caquejar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb caquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·ja·ra (4)
# caquejada
## Català
### Verb

caquejada
* Participi femení singular del verb caquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·ja·da (4)
# caquegem
## Català
### Verb

caquegem
* Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de caquejar.
* (occidental) Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb caquejar.
* (occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperatiu del verb caquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·gem (3)
# caquejaríeu
## Català
### Verb

caquejaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de caquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·que·ja·rí·eu (5)