OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# lay
## Català
### Nom

lay m. ‎(plural lays)
* (arcaisme) Lai, composició poètica i musical medieval.

### Adverbi

lay
* (arcaisme) llavors
* (arcaisme) allí
* Deixir de lay: antigament "sortir d'allí".

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Labernia y Esteller, Pere. Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana y llatina., Tom II, Barcelona, 1840.

## Anglès

   * Pronúncia: /leɪ̯/ àudio (EUA)
   * Etimologia: Del protogermànic *ligjaną («deixar tombat»), del protoindoeuropeu *legʰ- («reclinar»).

### Verb

lay ‎(3a persona singular present lays, gerundi laying, passat i participi laid)
* posar, col·locar
    I lay a book on the table.Poso un llibre damunt la taula.
* dipositar
    A shower of rain lays the dust.La pluja diposita la pols al terra.
* pondre
    The hen laid an eggLa gallina va pondre un ou.
* preparar, exposar, dissenyar, traçar
    «Even when I lay a long plan, it is never in the expectation that I will live to see it fulfilled.» (Clive James, North Face of Soho, 2006)Fins i tot quan dissenyo un gran pla, no tinc mai l'expectativa que viuré per veure'l acomplert.
* (rugbi) deixar-se caure
* proposar
    I'll lay that he doesn't turn up on Monday.Proposo que ell no estigui present dilluns.
* gitar-se, ficar-se al llit, cardar
    It's because he's a no-good son of a bitch who thinks it is smart to lay his friends' wives and brag about it.És perquè és un mal fill de puta aquell qui creu que ficar-se al llit amb les dones dels seus amics és de vivets i se'n vanta de fer-ho.
* apuntar
    He laid a gun.Ell apuntà amb una arma.
* imputar, carregar. recaure
    Lay the fault on us.Que recaigui la pena sobre nosaltres.

### Adjectiu

lay ‎(comparatiu more lay, superlatiu most lay)
* laic, llec
* profà

### Nom

lay ‎(plural lays)
* acord
    The lay of the landL'acord sobre les terres.
* part
    «I was already aware that in the whaling business they paid no wages; but all hands, including the captain, received certain shares of the profits called lays, and that these lays were proportioned to the degree of importance pertaining to the respective duties of the ship’s company.» (Herman Melville, Moby Dick, 1851)Jo ja era coneixedor que en el negoci de les balenes nohi havia sou, sinó que tots els qui hi participaven, incloent el capità, rebien una participació dels beneficis anomenada part, i que aquestes parts eren proporcionals al grau d'importància en relació als deures que pertocaven a cadascú dins el vaixell.
* amant, aventura
    «What was I, just another lay you can toss aside as you go on to your next conquest?» (Kelly Meding, Trance, 2011)Què era jo, només una altra aventura a qui podies deixar de banda mentre avances cap a la següent conquesta.

### Verb

lay
* passat simple de lie
# lla
## Català

   * Pronúncia: /ˈʎa/
   * Rimes: -a
   * Etimologia: Reducció de allà.

### Adverbi

lla
* (antic) Forma alternativa de allà.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: all $^{(alfagrama)}$
# lli
## Català

   * Pronúncia: /ˈʎi/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: Nom: del llatí linum, segle XIII. Adverbi: reducció de allí.

### Nom

lli m. ‎(plural llins)
* Planta, de la tija de la qual se n'obtenen fibres tèxtils.
* Roba feta amb les fibres d'aquesta planta.

#### Derivats

* llinar, llinassa, llinet, llinosa

#### Traduccions

* Alemany: Flachs $^{(de)}$ m.
* Anglès: flax $^{(en)}$, linen $^{(en)}$
* Castellà: lino $^{(es)}$
* Eslovac: ľan $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: lino $^{(eo)}$
* Feroès: hørur $^{(fo)}$ m.
* Finès: liina $^{(fi)}$
* Francès: lin $^{(fr)}$
* Friülà: lin $^{(fur)}$ m.
* Gallec: liño $^{(gl)}$ m.
* Grec: λινό $^{(el)}$ n. ‎(linó)
* Grec antic: λίνον $^{(grc)}$ n. ‎(línon)
* Italià: lino $^{(it)}$
* Llatí: linteum $^{(la)}$ n.
* Neerlandès: linnen $^{(nl)}$ n.
* Noruec: lin $^{(no)}$ n.
* Occità: lin $^{(oc)}$ m.
* Polonès: len $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: linho $^{(pt)}$ m.
* Romanès: in $^{(ro)}$ n.
* Rus: лён $^{(ru)}$ m. ‎(lion)
* Serbocroat: platno $^{(sh)}$ n.
* Suec: lin $^{(sv)}$ n.
* Turc: keten $^{(tr)}$
* Txec: plátno $^{(cs)}$ n.
* Xinès: 亞麻布 $^{(zh)}$ ‎(亚麻布, yàmábù)
* Alemany: Leinen $^{(de)}$ n.

### Adverbi

lli
* Forma alternativa de allí.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# llunt
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈʎun/ balear /ˈʎunt/, /ˈʎun/ Occidental: nord-occidental /ˈʎun/ valencià /ˈʎunt/, /ˈʎun/
   * Rimes: -unt

### Adverbi

llunt
* (valencià col·loquial) Forma alternativa de lluny.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB
# menys
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈmɛɲs/, balear /ˈmeɲs/ Occidental: /ˈmeɲs/
   * Rimes: -ɛɲs
   * Etimologia: Del llatí *minius, de minus, forma adverbial de minor ‎(«menor»), alterat per analogia amb maius ‎(«major»), melius ‎(«millor»), etc., segle XII. Tradicionalment literari, es va popularitzar al segle XIX desplaçant els populars menos (castellanisme) i manco (desprestigiat pel sentit com a adjectiu).

### Nom

menys m. ‎(plural invariable)
* Indicador de l'operació de càlcul anomenada resta.
    Sis menys dos fan quatre.
* Símbol dels nombres negatius.
    Els nombres negatius porten un menys al davant.

#### Traduccions

* Anglès: minus $^{(en)}$
* Castellà: menos $^{(es)}$
* Francès: moins $^{(fr)}$
* Italià: meno $^{(it)}$

### Adverbi

menys
* En menor quantitat.
    A mi, posa-me'n menys de sucre.
* Inferior en qualitat.
    És menys bonic de com em pensava.

#### Antònims

* més

#### Traduccions

* Anglès: less $^{(en)}$
* Castellà: menos $^{(es)}$
* Francès: moins $^{(fr)}$
* Italià: meno $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Català antic
### Verb

menys
* segona persona singular (tu) del present de subjuntiu de menyar
# prest
## Català

   * Pronúncia: /ˈpɾest/
   * Rimes: -est
   * Etimologia: Del llatí praestus, segle XIII.

### Adverbi

prest
* aviat

### Verb

prest
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de prestar.

#### Variants

* presto, preste, presti

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: treps

## Anglès
### Verb

prest
* passat i participi de press
# prop
## Català

   * Pronúncia: /ˈpɾɔp/
   * Rimes: -ɔp
   * Etimologia: Del llatí prope, segle XII.

### Adverbi

prop
* a prop

#### Traduccions
### Preposició

prop
* prop de

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /pɹɒp/

### Nom

prop ‎(plural props)
* suport
* (rugbi) pilar

#### Sinònims

* head

### Vegeu també

* prop. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# pus
## Català

   * Pronúncia: /ˈpus/
   * Rimes: -us
   * Etimologia: Nom: cultisme del llatí pūs, segle XIX.
   * Etimologia: Adverbi: del llatí plūs, segle XIII.

### Nom

pus m. ‎(només en singular)
* Substància líquida i tèrbola produïda pel cos durant processos infecciosos per bacteris.

#### Traduccions

* Alemany: Eiter $^{(de)}$ m.
* Anglès: pus $^{(en)}$
* Castellà: pus $^{(es)}$
* Danès: pus $^{(da)}$ n.
* Eslovac: hnis $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: puso $^{(eo)}$
* Francès: pus $^{(fr)}$
* Italià: pus $^{(it)}$ m.
* Llatí: pus $^{(la)}$ n.
* Polonès: ropa $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: pus $^{(pt)}$ m.
* Rus: гной $^{(ru)}$ m. ‎(gnoi)

### Adverbi

pus
* (mallorquí, septentrional) No més (més, en frases negatives)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Català antic

   * Etimologia: Adverbi: del llatí plūs. Conjunció: del llatí post.

### Adverbi

pus
* més

### Conjunció

pus
* puix, car

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo, CIVAL

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈpus/, meridional /ˈpuh/
       Americà: alt /ˈpus/, baix /ˈpuh/, austral /ˈpus/
   * Rimes: -us
   * Etimologia: Del llatí pus.

### Nom

pus m. o f. ‎(només en singular)
* pus

#### Notes

* Habitualment masculí. En alguns països de Latinoamèrica, s'utilitza també en femení.

#### Relacionats

* purulento
* pústula

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre pus

## Occità

   * Pronúncia: /ˈpys/
   * Etimologia: (pendent)

### Adverbi

pus
* més

#### Variants

* plus

#### Sinònims

* mai

### Nom

pus m. ‎(plural puses o pusi [aranès])
* pus
# ran
## Català

   * Pronúncia: /ˈran/
   * Rimes: -an

### Adverbi

ran
* (col·loquial) Forma alternativa de arran.

#### Compostos i expressions

* ranvespre

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: arn, ARN, nar $^{(revers)}$

## Anglès

   * Pronúncia: /ɹæn/ àudio (EUA)

### Verb

ran
* passat simple de run

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: RNA

## Polonès

   * Pronúncia: /ran/

### Nom

ran
* genitiu plural de rano

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
# sic
## Català

   * Pronúncia: /sik/
   * Homòfon: sikh
   * Etimologia: Del llatí sic.

### Adverbi

sic
* (llatinisme) Així, literalment, tal com està escrit. S'utilitza en escrits i normalment entre parèntesis o claudàtors per indicar que la paraula o frase que el precedeixen és literal, encara que pugui semblar incorrecta.
    Per exemple: «Benauenturat es lo qui guarda les paules de lu (sic) pphecia d'aquest libre».
* (obsolet) Aquí, en aquest lloc.

#### Traduccions

* Anglès: sic $^{(en)}$
* Castellà: sic $^{(es)}$
* Francès: sic $^{(fr)}$
* Llatí: sic $^{(la)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: cis $^{(alfagrama)}$, csi, ics, isc

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Labernia y Esteller, Pere. Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana y llatina., Tom II, Barcelona, 1840.
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /sɪk/ àudio (EUA)
   * Homòfons: sick, Sikh
   * Etimologia: Del llatí sic.

### Adverbi

sic ‎(no comparable)
* sic (així, literalment, tal com està escrit).

## Castellà

   * Etimologia: Del llatí sic.

### Adverbi

sic
* sic (així, literalment, tal com està escrit).

## Francès

   * Etimologia: Del llatí sic.

### Adverbi

sic
* sic (així, literalment, tal com està escrit).

## Llatí

   * Pronúncia: /sik/

### Adverbi

sic
* sic (així, literalment, tal com està escrit).
# sols
## Català

   * Pronúncia: /ˈsɔɫs/
   * Rimes: -ɔls
   * Etimologia: De sol ‎(adjectiu) i el sufix -s ‎(adverbial), segle XIV.
   * Homòfon: sòls

### Adverbi

sols
* solament

### Adjectiu

sols m. pl.
* Forma plural de sol.

### Nom

sols m. pl.
* Forma plural de sol.

### Verb

sols
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de soler.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

## Anglès
### Nom

sols
* forma plural de sol

## Francès

   * Pronúncia: /sɔl/

### Nom

sols m. pl.
* forma plural de sol
# tan
## Català

   * Pronúncia: /ˈtan/
   * Rimes: -an
   * Homòfon: tant
   * Etimologia: Del llatí tam.

### Adverbi

tan
* En gran quantitat, en oracions exclamatives, equivalent a que, molt.
    Era tan delicat!
* En quantitat equivalent, en oracions comparatives en combinació amb la paraula com, equivalent a igual.
    És tan alt com jo.
* En quantitat indefinida, en oracions distributives, en combinació amb la paraula que.
    És tan vell que val més comprar-ne un de nou.

#### Derivats

* tanmateix

#### Traduccions

* Anglès: so $^{(en)}$
* Castellà: tan $^{(es)}$
* Esperanto: tiel $^{(eo)}$
* Francès: si $^{(fr)}$
* Italià: tanto $^{(it)}$, così $^{(it)}$
* Romandalusí: tan $^{(mxi)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: ant $^{(alfagrama)}$, nat $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /tæn/

### Nom

tan ‎(plural tans)
* morenor, bronzejat

### Verb

tan ‎(3a persona singular present tans, gerundi tanning, passat i participi tanned)
* adobar
* bronzejar, torrar

## Castellà

   * Pronúncia: (àton)
       Peninsular: septentrional /tan/, meridional \taŋ\
       Americà: alt /tan/, baix \taŋ\, austral /tan/
   * Etimologia: Reducció de tanto.

### Adverbi

tan
* tan

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre tan

## Ibèric

   * Pronúncia: /dan/, /tan/

### Nom propi

tan • ‎
* Formant d’antropònims bimembres

#### Derivats

* biuŕtan ‎

## Occità

   * Pronúncia: /ˈta/

### Adverbi

tan
* forma antevocàlica de tant
# tard
## Català

   * Pronúncia: /ˈtart/
   * Rimes: -aɾt
   * Etimologia: Del llatí tardē ‎(«lent, que triga»), segle XIII.

### Adverbi

tard
* Més enllà de l'hora adequada.

#### Compostos i expressions

* Cap al tard: cap al vespre.

#### Derivats

* atardar
* tardejar
* tardà

#### Traduccions

* Afrikaans: laat $^{(af)}$
* Alemany: spät $^{(de)}$
* Anglès: late $^{(en)}$
* Àrab: مُتَأَخِّرًا‎ $^{(ar)}$
* Basc: berandu $^{(eu)}$
* Belarús: по́зна $^{(be)}$ ‎(pozna)
* Búlgar: къ́сно $^{(bg)}$ ‎(kasno)
* Castellà: tarde $^{(es)}$
* Danès: sen $^{(da)}$
* Eslovac: neskoro $^{(sk)}$
* Eslovè: pozno $^{(sl)}$
* Esperanto: malfrue $^{(eo)}$
* Estonià: hilja $^{(et)}$
* Finès: myöhään $^{(fi)}$
* Francès: tard $^{(fr)}$
* Georgià: გვიან $^{(ka)}$ ‎(gvían)
* Grec: αργά $^{(el)}$ ‎(argà)
* Grec antic: ὀψέ $^{(grc)}$ ‎(opsé)
* Hindi: देर से $^{(hi)}$
* Hongarès: későn $^{(hu)}$
* Ido: tarda $^{(io)}$
* Islandès: seinn $^{(is)}$
* Italià: tardi $^{(it)}$
* Japonès: 遅刻に $^{(ja)}$
* Kazakh: кеш $^{(kk)}$ ‎(keş/keix)
* Kurd: derneg $^{(ku)}$
* Llatí: sero $^{(la)}$, tarde $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: TARD $^{(csc)}$
* Neerlandès: laat $^{(nl)}$
* Occità: tard $^{(oc)}$
* Persa: دیر‎ $^{(fa)}$
* Polonès: późno $^{(pl)}$
* Portuguès: tarde $^{(pt)}$
* Romanès: târziu $^{(ro)}$
* Rus: поздно $^{(ru)}$ ‎(pozdno)
* Serbocroat: касно $^{(sh)}$, kasno $^{(sh)}$
* Suec: sent $^{(sv)}$
* Turc: geç $^{(tr)}$
* Txec: pozdě $^{(cs)}$
* Ucraïnès: пі́зно $^{(uk)}$ ‎(pizno)
* Urdú: دیر سے‎ $^{(ur)}$
* Xinès: 晚 $^{(zh)}$ ‎(wǎn)

### Nom

tard m. ‎(plural tards)
* capvespre

### Verb

tard
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de tardar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Francès
### Adverbi

tard
* tard
    Per exemple il fait très tard!
# tost
## Català

   * Pronúncia: /ˈtɔst/
   * Rimes: -ɔst
   * Etimologia: Del llatí tostum ‎(«fet de pressa», literalment «torrat»), emparentat amb el francès tôt i l'italià tosto.

### Adverbi

tost
* aviat

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: tots, tòts

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DCVB, Optimot

## Anglès
### Verb

tost
* (obsolet) passat i participi de toss
# xepi-xepi
## Català

   * Pronúncia: /ˌt͡ʃɛ.piˈt͡ʃɛ.pi/
   * Etimologia: Segurament d'origen onomatopeic.

### Adverbi

xepi-xepi
* (infantil) així així

#### Sinònims

* xau-xau, tau-tau

### Miscel·lània

* Síl·labes: xe·pi·xe·pi (4)
* Isograma de 4 lletres × 2 (8)
# bueno
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /buˈɛ.nu/ balear /buˈɛ.no/, /buˈɛ.nu/ Occidental: /buˈe.no/
   * Rimes: -ɛno
   * Etimologia: Del castellà bueno, segle XIX.

### Interjecció

bueno
* (castellanisme) bé
    «¡Bueno! ¡bueno! En asó está la salvació de la patria: tingám dines y soldats, y vinguen á fer·nos ronques.» (Anònim, Colecsió de varies conversasions, pàg. 54, 1820)
* (castellanisme) va
    «Bueno, home, no t'ho prenguis així.» (Sebastià Juan Arbó, Narracions del Delta, pàg. 34, Editorial Selecta, Barcelona, 1965)

#### Variants

* meno (antic)

### Adverbi

bueno
* (castellanisme) bé
    «Vaig encendre un ciri aixís de gros i de jonolls, casi plorant, li vaig prometre a santa Rita que, si em concedia la gràcia de localisar la meva mare, pujaria a Montserrat a peu. Pujar a Montserrat és lo que s'estilava allavòrens. Bueno, jo vaig prometre que descalç, que no ho pensava fer, però ja veus tu el resultat. Ni descalç ni amb esclops.» (Ramon Solsona, L'home de la maleta, 2011)

#### Compostos i expressions

* i bueno (castellanisme) = i bé

### Miscel·lània

* Síl·labes: bu·e·no (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: Optimot

## Basc

   * Pronúncia: /bu.e.no/
   * Etimologia: Del castellà bueno.

### Interjecció

bueno
* (meridional, castellanisme, col·loquial) bé
    Bueno, zer moduz pasatu duzue?Bé, com us ho heu passat?

#### Sinònims

* bon (septentrional)

### Vegeu també

* Entrada «bueno» a l’Elhuyar Hiztegia.

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈbwe.no/
   * Rimes: -eno
   * Etimologia: Del llatí bonus, segle XIII. Doblet de bonus.

### Adjectiu

bueno m. ‎(femení buena, plural masculí buenos, plural femení buenas)
* bo

#### Notes

El masculí singular adopta la forma buen quan precedeix el substantiu que modifica.

#### Descendents

* Judeocastellà: bueno

### Interjecció

bueno
* bé

#### Descendents

* Basc: bueno
* Català: bueno
* Gallec: bueno

### Miscel·lània

* Síl·labes: bue·no (2)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre bueno

## Gallec

   * Etimologia: Del castellà bueno.

### Interjecció

bueno
* (castellanisme) bé
# abans-d'ahir
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /əˌβanz.dəˈi/ Occidental: nord-occidental /aˌβanz.ðaˈi/, valencià /aˌbanz.ðaˈiɾ/
   * Rimes: -i(ɾ)
   * Etimologia: De abans, de i ahir.

### Adverbi

abans-d'ahir
* En el dia d'abans del dia passat.

#### Sinònims

* dellà-ahir
* despús-ahir
* enllà-ahir

#### Relacionats

| −3 | −2 | −1 | 0 | +1 | +2 | +3 |
| abans-d'ahir l'altre | abans-d'ahir | ahir | avui | demà | demà passat | demà passat l'altre |

#### Traduccions

* Alemany: vorgestern $^{(de)}$
* Anglès: day before yesterday $^{(en)}$
* Basc: herenegun $^{(eu)}$
* Castellà: anteayer $^{(es)}$
* Esperanto: antaŭhieraŭ $^{(eo)}$
* Francès: avant-hier $^{(fr)}$
* Gallec: antonte $^{(gl)}$
* Italià: altroieri $^{(it)}$
* Occità: ièr delà $^{(oc)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# che
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈt͡ʃɛ/ balear /ˈt͡ʃə/, /ˈt͡ʃɛ/ Occidental: /ˈt͡ʃe/
   * Rimes: -ɛ
   * Etimologia: Vegeu xe.

### Interjecció

che
* Grafia antiga de xe.

### Conjunció

che
* Grafia antiga de que.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: hec

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈt͡ʃe/
   * Rimes: -e
   * Etimologia: Incerta. Relacionat amb el valencià xe o amb l’antic castellà ce, tots dos onomatopeics.

### Interjecció

¡che!
* Expressió usada generalment per a cridar a algú (escolta!), o expressar sorpresa (home!, xe!)

#### Notes

* És una expressió utilitzada al castellà del Riu de la Plata i els seus subdialectes, estesos per l'Argentina, l’Uruguai, el Paraguai i algunes parts de Bolívia, el sud del Brasil (homòfon, més escrit tchê) i al sud de Xile, així com a Galícia on fou portat pels emigrants gallecs retornats de l'Argentina, expandint-se hui el seu ús amb rapidesa.

### Nom

che m. f. ‎(plural ches)
* (col·loquial, Xile) argentí, persona de l'Argentina, originant també sobrenoms (Che Guevara, Che Copete)

### Nom

che f. ‎(plural ches)
* ce hac, nom del dígraf ch considerat com a lletra de l'alfabet castellà.

### Vegeu també

* La trama, microconte de Jorge Luis Borges que il·lustra l'ús del "che" argentí i uruguaià.
* Che Carranza, relat de Manuel Talens sobre el che valencià i el che argentí.
* Etimologia de CHE.
# doncs
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈdɔŋs/, balear /ˈdɔŋks/ Occidental: nord-occidental /ˈdɔŋs/ valencià /ˈdɔŋks/, /ˈdɔŋs/ Informal: /ˈdɔns/
   * Parònim: dons
   * Etimologia: Del català antic doncs, del llatí vulgar *dunc i el sufix -s ‎(adverbial), encreuament de tunc ‎(«llavors») i dum ‎(«mentre»), segle XII. Com a nexe causal és un calc semàntic del castellà pues del segle XX.

### Conjunció

doncs
* Nexe de conseqüència o conclusió.
    Oi que no em vas pagar quan tocava? Doncs no esperis que ara t'ho solucioni.
* (castellanisme) perquè (nexe causal)
    «Darrere del cristall, la Dra Pallardó, l’auxiliar, una altra auxiliar, un senyor amb jaqueta —possiblement un tècnic, dic jo, doncs sembla que fa pocs dies que han instal·lat aquest TAC d’última generació.» (Guillem Lera i Perales, Xssst!... Manolo està estudiant, pàg. 161, 2020)

#### Sinònims

* (nexe de conseqüència o conclusió) idò (balear)
* (perquè) car, ja que, puix, atès que, puix que, donat que (castellanisme)

#### Compostos i expressions

* si doncs no
* així doncs

#### Traduccions

* Anglès: then $^{(en)}$, so $^{(en)}$, therefore $^{(en)}$
* Castellà: pues $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
# uns
## Català

   * Pronúncia: /ˈuns/
   * Rimes: -uns
   * Homòfon: unts

### Article

uns m. pl.
* Forma plural de un ‎(«article indefinit, masculí i plural»).
    Hi ha uns gats pel barri de nit que molesten molt.

### Nom

uns m. pl.
* Forma plural de un ‎(«nombre 1»).

### Pronom

uns m. pl.
* Forma plural de un.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: nus

## Alemany

   * Pronúncia: /ʊns/;
   * Àudio:

### Pronom

uns
* ens, nos
    Sie gab uns zu essen und trinken.Ella ens dona beure i menjar.
    Er nahm uns mit in die Stadt.Ell ens porta a la ciutat.
    Wir haben uns gestritten.Ens em barallat.
    Bring uns einen Kaffee.Porteu-nos un cafè.

#### Relacionats

* wir, unser
# abono
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈβɔ.nu/, occidental /aˈβɔ.no/
   * Rimes: -ɔno

### Verb

abono
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de abonar.
    [Jo] abono, abone, abon o aboni.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb abonar.
    [Que jo] abono, forma d'alguns parlars nord-occidentals per [que jo] aboni o abone.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb abonar.
    [Que ell/ella/vostè] abono, forma d'alguns parlars nord-occidentals per [que ell/ella/vostè] aboni o abone.

### Interjecció

abono
* (alguerès) tant de bo

#### Variants

* a bonu

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bo·no (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, DAlg

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \aˈβo.no\
       Americà: alt /aˈbo.no/, baix \aˈβo.no\
   * Rimes: -ono

### Nom

abono m. ‎(plural abonos)
* abonament
* adob

### Verb

abono
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb abonar

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bo·no (3)
# adeu-siau
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˌðew.siˈaw/, occidental /aˌðew.siˈaw/
   * Rimes: -aw
   * Etimologia: Reducció de a Déu siau [encomanat].

### Interjecció

adeu-siau
* Expressió de comiat utilitzada entre dues persones amb tractament de vós o formalment.

#### Variants

* adéu-siau (grafia obsoleta)
* adeu (menys formal)
* siau (col·loquial)

#### Traduccions

* Anglès: goodbye $^{(en)}$
* Castellà: id con Dios $^{(es)}$, vaya con Dios $^{(es)}$, adiós $^{(es)}$
* Occità: adieu-siatz $^{(oc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·deu·si·au (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# arf
## Català

   * Pronúncia: /ˈarf/
   * Etimologia: Onomatopeic.

### Interjecció

arf
* Ronc, esbufec d’un gat.

#### Sinònims

* rum-rum

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: far, Far, fra $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: Optimot
* Viccionari:Tesaurus/sons d'animals

## Anglès
### Interjecció

arf
* bup-bup (lladruc d’un gos)
# brah
## Català

   * Etimologia: Onomatopeic.

### Interjecció

brah
* graa (bram)

#### Variants

* Pot alternar amb repeticions de la vocal per tal de donar més èmfasi o remarcar el so.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: Optimot
* Viccionari:Tesaurus/sons d'animals