OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# mustiga
## Català

   * Pronúncia: oriental /musˈti.ɣə/, occidental /musˈti.ɣa/
   * Rimes: -iɡa

### Verb

mustiga
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de mustigar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb mustigar.
# mutilated
## Anglès
### Adjectiu

mutilated
* mutilat
# molé
## Castellà

   * Pronúncia: /moˈle/
   * Rimes: -e

### Verb

molé
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb molar
# molécule
## Francès

   * Pronúncia: /mɔ.leˈkyl/

### Nom

molécule f. ‎(plural molécules)
* molècula
# molécula
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /moˈle.ku.la/
       Americà: alt /moˈle.k(u).la/, baix /moˈle.ku.la/
   * Rimes: -ekula

### Nom

molécula f. ‎(plural moléculas)
* molècula

### Miscel·lània

* Síl·labes: mo·lé·cu·la (4)
# moléssem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /muˈɫe.səm/ balear /moˈɫe.səm/, /muˈɫe.səm/ Occidental: /moˈɫe.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

moléssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb molar.
* (col·loquial central) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb moldre.
# molésseu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /muˈɫe.səw/ balear /moˈɫe.səw/, /muˈɫe.səw/ Occidental: /moˈɫe.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

molésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb molar.
* (col·loquial central) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb moldre.
# moléculas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /moˈle.ku.las/, meridional /moˈle.ku.lah/
       Americà: alt /moˈle.ku.l(a)s/, baix /moˈle.ku.lah/, austral /moˈle.ku.las/
   * Rimes: -ekulas

### Nom

moléculas f. pl.
* forma plural de molécula
# molécules
## Francès

   * Pronúncia: /mɔ.leˈkyl/

### Nom

molécules f. pl.
* forma plural de molécule
# moléssim
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /muˈɫe.sim/ balear /moˈɫe.sim/, /muˈɫe.sim/ Occidental: /moˈɫe.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

moléssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb molar.
# moléssiu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /muˈɫe.siw/ balear /moˈɫe.siw/, /muˈɫe.siw/ Occidental: /moˈɫe.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

moléssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb molar.
# murs du fond
## Francès
### Nom

murs du fond m. pl.
* forma plural de mur du fond
# murs latéraux
## Francès
### Nom

murs latéraux m. pl.
* forma plural de mur latéral
# murta
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈmur.tə/, occidental /ˈmuɾ.ta/
   * Rimes: -uɾta
   * Etimologia: Del llatí murta, segle XIV.

### Nom

murta f. ‎(plural murtes)
* (botànica) Arbust de la família de les mirtàcies (Myrtus communis), de fulla verda perenne romboïdal i fruit morat, amb propietats medicinals i culinàries.

#### Sinònims

* murter
* murtera
* murtra
* murtrer
* murtrera

#### Traduccions

* Alemany: Myrte $^{(de)}$
* Anglès: myrtle $^{(en)}$
* Castellà: arrayán $^{(es)}$, mirto $^{(es)}$
* Francès: myrte $^{(fr)}$
* Gal·lès: myrtwydd $^{(cy)}$
* Italià: mirto $^{(it)}$
* Llatí: murta $^{(la)}$, myrtus $^{(la)}$
* Occità: murtra $^{(oc)}$
* Sard: murta $^{(sc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: mur·ta (2)
* Anagrames: armut, murat

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# murtera
## Català

   * Pronúncia: oriental /murˈte.ɾə/, occidental /muɾˈte.ɾa/
   * Rimes: -eɾa

### Nom

murtera f. ‎(plural murteres)
* Forma alternativa de murta.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mur·te·ra (3)
* Anagrama: traurem

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# murs de frappe
## Francès
### Nom

murs de frappe m. pl.
* forma plural de mur de frappe
# murs de renvoi
## Francès
### Nom

murs de renvoi m. pl.
* forma plural de mur de renvoi
# murter
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /murˈte/ Occidental: nord-occidental /murˈte/, valencià /muɾˈteɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Homòfon: morter
   * Etimologia: De murta i el sufix -er.

### Nom

murter m. ‎(plural murters)
* Forma alternativa de murta.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mur·ter (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# murs de gauche
## Francès
### Nom

murs de gauche m. pl.
* forma plural de mur de gauche
# murters
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /murˈtes/ Occidental: nord-occidental /murˈtes/, valencià /muɾˈteɾs/
   * Rimes: -e(ɾ)s
   * Homòfon: morters

### Nom

murters m. pl.
* Forma plural de murter.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mur·ters (2)
* Anagrama: murtres
# màscares
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈmas.kə.ɾəs/, occidental /ˈmas.ka.ɾes/

### Nom

màscares f. pl.
* Forma plural de màscara.

### Miscel·lània

* Síl·labes: màs·ca·res (3)
* Anagrames: arcàssem, caràssem, cassarem, cassàrem, massacre
# màrtirs
## Català

   * Pronúncia: /ˈmar.tirs/

### Nom

màrtirs m. f. pl.
* Forma plural de màrtir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: màr·tirs (2)
* Anagrames: marrits, mirrats
# màsquera
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈmas.kə.ɾə/, occidental /ˈmas.ke.ɾa/

### Nom

màsquera f. ‎(plural màsqueres)
* (occidental) màscara

### Miscel·lània

* Síl·labes: màs·que·ra (3)
* Anagrames: maraques, marquesa, quaresma, Quaresma

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB
# màsqueres
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈmas.kə.ɾəs/, occidental /ˈmas.ke.ɾes/

### Nom

màsqueres f. pl.
* Forma plural de màsquera.

### Miscel·lània

* Síl·labes: màs·que·res (3)
* Anagrames: arquéssem, marqueses, quaresmes, queràssem
# màscara
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈmas.kə.ɾə/, occidental /ˈmas.ka.ɾa/
   * Etimologia: Del llatí masca, segle XVI, d'origen incert, potser de l'àrab مَسْخَرَة ‎(masḵara, «bufó, joglar»), de سَخِرَ ‎(saḵira, «ridiculitzar»).

### Nom

màscara f. ‎(plural màscares)
* Careta per amagar o cobrir el rostre.
* Disfressa, vestit per a disfressar-se, persona tràgica.
* Camuflatge per a simular ser allò que no s'és.

#### Compostos i expressions

* Sarau de màscara: el sarau de persones amb careta.
* Treure's la màscara: deixar-se veure tal qual és, sense aparentar ser una altra cosa.

#### Derivats

desemmascarar, emmascarar, mascarada.

#### Traduccions

* Albanès: maskë $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Maske $^{(de)}$ f.
* Anglès: mask $^{(en)}$
* Àrab: قِناع $^{(ar)}$ m.
* Armeni: դիմակ $^{(hy)}$ ‎(dimak)
* Belarús: ма́ска $^{(be)}$ f. ‎(maska)
* Bengalí: মাস্ক $^{(bn)}$
* Búlgar: ма́ска $^{(bg)}$ f. ‎(maska)
* Castellà: máscara $^{(es)}$ f., mascarilla $^{(es)}$ f.
* Coreà: 마스크 $^{(ko)}$ ‎(maseukeu)
* Danès: maske $^{(da)}$ c.
* Eslovac: maska $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: maska $^{(sl)}$ f., krinka $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: masko $^{(eo)}$
* Estonià: mask $^{(et)}$
* Feroès: gríma $^{(fo)}$ f., maska $^{(fo)}$ f.
* Finès: naamari $^{(fi)}$
* Francès: masque $^{(fr)}$ m.
* Gallec: máscara $^{(gl)}$ f.
* Georgià: ნიღაბი $^{(ka)}$ ‎(nígabi)
* Grec: μορμολύκειο $^{(el)}$ n. ‎(mormolíkio), προσωπείο $^{(el)}$ n. ‎(prossopio)
* Grec antic: μορμολύκειον $^{(grc)}$ n. ‎(mormolýkeion), προσωπεῖον $^{(grc)}$ n. ‎(prosōpeîon), προσωπίς $^{(grc)}$ f. ‎(prosōpís)
* Hebreu: מַסֵּכָה $^{(he)}$ f.
* Hindi: मुखौटा $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: maszk $^{(hu)}$
* Ídix: מאַסקע $^{(yi)}$ f.
* Indonesi: topeng $^{(id)}$
* Irlandès: púic $^{(ga)}$ f.
* Islandès: gríma $^{(is)}$ f.
* Italià: maschera $^{(it)}$ f., mascherina $^{(it)}$ f.
* Japonès: 仮面 $^{(ja)}$
* Kazakh: маска $^{(kk)}$ ‎(maska)
* Kirguís: маска $^{(ky)}$ ‎(maska)
* Letó: maska $^{(lv)}$ f.
* Lituà: kaukė $^{(lt)}$ f.
* Llatí: masca $^{(la)}$ f., persona $^{(la)}$ f.
* Mongol: баг $^{(mn)}$, маск $^{(mn)}$
* Neerlandès: masker $^{(nl)}$ m.
* Noruec: maske $^{(no)}$ m. f.
* Persa: ماسک $^{(fa)}$
* Polonès: maska $^{(pl)}$ f., maseczka $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: máscara $^{(pt)}$ f.
* Romanès: mască $^{(ro)}$ f.
* Rus: ма́ска $^{(ru)}$ f. ‎(maska)
* Serbocroat: кринка $^{(sh)}$, krinka $^{(sh)}$, маска $^{(sh)}$, maska $^{(sh)}$
* Suahili: barakoa $^{(sw)}$
* Suec: mask $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: ниқоб $^{(tg)}$
* Tai: หน้ากาก $^{(th)}$
* Turc: maske $^{(tr)}$
* Txec: maska $^{(cs)}$ f.
* Urdú: ماسک $^{(ur)}$ m.
* Uzbek: maska $^{(uz)}$
* Való: masse $^{(wa)}$
* Vietnamita: mặt nạ $^{(vi)}$
* Xinès: 面具 $^{(zh)}$ ‎(miànjù)
* Anglès: disguise $^{(en)}$
* Castellà: disfraz $^{(es)}$, máscara $^{(es)}$
* Llatí: personata $^{(la)}$, larvata $^{(la)}$ vestis

### Miscel·lània

* Síl·labes: màs·ca·ra (3)
* Anagrama: macaràs

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Labernia y Esteller, Pere. Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana y llatina., Tom II, Barcelona, 1840.
* FIGUERA, Pere Antoni. Diccionari Mallorquí-Castellà, Palma, 1840.
# màstil
## Català

   * Pronúncia: /ˈmas.tiɫ/
   * Etimologia: Del castellà mástil, del francès antic mast, del fràncic mast.

### Nom

màstil m. ‎(plural màstils)
* Pal major en una embarcació de vela.

#### Sinònims

* arbre major

#### Traduccions

* Albanès: direk $^{(sq)}$ m., shul $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Mast $^{(de)}$ m.
* Anglès: mast $^{(en)}$
* Àrab: صَارِي‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: կայմ $^{(hy)}$ ‎(kaim)
* Belarús: ма́чта $^{(be)}$ f. ‎(matxta)
* Bretó: gwern $^{(br)}$ f.
* Búlgar: ма́чта $^{(bg)}$ f. ‎(matxta)
* Castellà: mástil $^{(es)}$
* Danès: mast $^{(da)}$ c.
* Eslovac: sťažeň $^{(sk)}$ m., stožiar $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: jambor $^{(sl)}$ m.
* Estonià: mast $^{(et)}$
* Feroès: mastur $^{(fo)}$ f.
* Finès: masto $^{(fi)}$
* Francès: mât $^{(fr)}$
* Friülà: maestri $^{(fur)}$ m.
* Gallec: mastro $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: hwylbren $^{(cy)}$
* Georgià: ანძა $^{(ka)}$ ‎(andza), 돛대 $^{(ka)}$ ‎(돛대)
* Grec: κατάρτι $^{(el)}$ n. ‎(katarti), ξάρτι $^{(el)}$ n. ‎(xarti)
* Grec antic: ἱστός $^{(grc)}$ m. ‎(histós)
* Hebreu: תורן $^{(he)}$ m.
* Hindi: मस्तूल $^{(hi)}$ f.
* Hongarès: árbóc $^{(hu)}$
* Ido: masto $^{(io)}$
* Islandès: mastur $^{(is)}$ n.
* Italià: albero $^{(it)}$
* Japonès: マスト $^{(ja)}$ ‎(masuto), 帆柱 $^{(ja)}$
* Kazakh: тірек $^{(kk)}$ ‎(tirek)
* Llatí: malus $^{(la)}$ m.
* Macedoni: јарбол $^{(mk)}$ m.
* Maori: rewa $^{(mi)}$
* Neerlandès: mast $^{(nl)}$ m.
* Noruec: mast $^{(no)}$ m.
* Persa: دکل $^{(fa)}$
* Polonès: maszt $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: mastro $^{(pt)}$ m.
* Romanès: catarg $^{(ro)}$ n.
* Rus: ма́чта $^{(ru)}$ f. ‎(matxta)
* Serbocroat: јарбол $^{(sh)}$, jarbol $^{(sh)}$ m.
* Suahili: mlingoti $^{(sw)}$
* Suec: mast $^{(sv)}$ c.
* Turc: direk $^{(tr)}$
* Txec: stěžeň $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: що́гла $^{(uk)}$ f. ‎(sxohla), ма́чта $^{(uk)}$ f. ‎(matxta)
* Uzbek: machta $^{(uz)}$
* Vietnamita: cột buồm $^{(vi)}$
* Volapük: maat $^{(vo)}$
* Xinès: 桅 $^{(zh)}$ ‎(wéi)

### Miscel·lània

* Síl·labes: màs·til (2)
* Heterograma de 6 lletres (ailmst)
* Anagrama: tàmils

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# màx.
## Català
### Abreviatura

màx.
* Forma abreujada de màxim.
# mètodes analítics
## Català
### Nom

mètodes analítics m. pl.
* Forma plural de mètode analític.
# mètodes audiolinguals
## Català
### Nom

mètodes audiolinguals m. pl.
* Forma plural de mètode audiolingual.
# mètodes audiovisuals
## Català
### Nom

mètodes audiovisuals m. pl.
* Forma plural de mètode audiovisual.
# mètodes comparatius
## Català
### Nom

mètodes comparatius m. pl.
* Forma plural de mètode comparatiu.
# mètodes actius
## Català
### Nom

mètodes actius m. pl.
* Forma plural de mètode actiu.
# mètodes biogràfics
## Català
### Nom

mètodes biogràfics m. pl.
* Forma plural de mètode biogràfic.
# mètodes audioorals
## Català
### Nom

mètodes audioorals m. pl.
* Forma plural de mètode audiooral.
# mètodes comunicatius
## Català
### Nom

mètodes comunicatius m. pl.
* Forma plural de mètode comunicatiu.
# mètodes de casos
## Català
### Nom

mètodes de casos m. pl.
* Forma plural de mètode de casos.
# mormolàreu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mur.muˈɫa.ɾəw/ balear /moɾ.moˈɫa.ɾəw/, /mur.muˈɫa.ɾəw/ Occidental: /moɾ.moˈɫa.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

mormolàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de mormolar.
# mormolàssem
## Català
### Verb

mormolàssem
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb mormolar.
# mormolés
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mur.muˈɫes/ balear /moɾ.moˈɫes/, /mur.muˈɫes/ Occidental: /moɾ.moˈɫes/
   * Rimes: -es

### Verb

mormolés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb mormolar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb mormolar.
# mormolàrem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mur.muˈɫa.ɾəm/ balear /moɾ.moˈɫa.ɾəm/, /mur.muˈɫa.ɾəm/ Occidental: /moɾ.moˈɫa.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

mormolàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de mormolar.
# mormolàs
## Català
### Verb

mormolàs
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb mormolar.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb mormolar.
# mormolàsseu
## Català
### Verb

mormolàsseu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb mormolar.
# mormolàssim
## Català
### Verb

mormolàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb mormolar.
# mormolàssiu
## Català
### Verb

mormolàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb mormolar.
# mormolàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mur.muˈɫa.βəw/ balear /moɾ.moˈɫa.vəw/, /mur.muˈɫa.vəw/ Occidental: nord-occidental /mor.moˈɫa.βew/ valencià /moɾ.moˈɫa.vew/, /moɾ.moˈɫa.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

mormolàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de mormolar.
# necessitates
## Llatí

   * Pronúncia: /nɛ.kɛs.sɪˈtaː.teːs/

### Nom

necessitātēs
* nominatiu plural de necessitās
* vocatiu plural de necessitās
* acusatiu plural de necessitās
# necessitat social
## Català
### Nom

necessitat social f. ‎(plural necessitats socials)
* Manca d'alguna cosa originada per la dimensió social de la persona que, si no s'aconsegueix, fa impossible una vida sana, normal, harmoniosa i completa.

#### Notes

Són exemples de necessitats socials la necessitat de sentir-se acceptat i estimat, la necessitat de pertànyer a un grup o la necessitat de desenvolupar al màxim les pròpies capacitats.

#### Traduccions

* Anglès: social need $^{(en)}$
* Castellà: necesidad social $^{(es)}$
* Francès: besoin social $^{(fr)}$

### Vegeu també

* necessitat social. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# necessitate
## Llatí

   * Pronúncia: /nɛ.kɛs.sɪˈtaː.tɛ/

### Nom

necessitāte
* ablatiu singular de necessitās
# necessitassis
## Català
### Verb

necessitassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb necessitar.
# necessitatem
## Llatí

   * Pronúncia: /nɛ.kɛs.sɪˈtaː.tɛm/

### Nom

necessitātem
* acusatiu singular de necessitās
# necessitati
## Llatí

   * Pronúncia: /nɛ.kɛs.sɪˈtaː.tiː/

### Nom

necessitātī
* datiu singular de necessitās
# necessitatibus
## Llatí

   * Pronúncia: /nɛ.kɛs.sɪˈtaː.tɪ.bʊs/

### Nom

necessitātibus
* datiu plural de necessitās
* ablatiu plural de necessitās
# necessitat
## Català

   * Pronúncia: oriental /nə.sə.siˈtat/, occidental /ne.se.siˈtat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: Del llatí necessitās, segle XIV.

### Nom

necessitat f. ‎(plural necessitats)
* Mancança d'alguna cosa que es considera imprescindible.

#### Traduccions

* Albanès: nevojë $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Notwendigkeit $^{(de)}$ f.
* Anglès: need $^{(en)}$
* Àrab: حَاجَة‎ $^{(ar)}$ f.
* Armeni: կարիք $^{(hy)}$ ‎(karik)
* Basc: behar $^{(eu)}$
* Búlgar: ну̀жда $^{(bg)}$ f. ‎(nujda)
* Castellà: necesidad $^{(es)}$
* Danès: behov $^{(da)}$ n.
* Eslovac: potreba $^{(sk)}$ f.
* Esperanto: bezono $^{(eo)}$
* Feroès: tørvur $^{(fo)}$ m.
* Francès: nécessité $^{(fr)}$, besoin $^{(fr)}$ m.
* Friülà: bisugne $^{(fur)}$ f., necessitât $^{(fur)}$ f.
* Gallec: necesidade $^{(gl)}$
* Grec antic: χρεία $^{(grc)}$ f. ‎(khreía)
* Hindi: ज़रूरत $^{(hi)}$ f.
* Italià: bisogno $^{(it)}$
* Japonès: 必要 $^{(ja)}$
* Llatí: necessitudo $^{(la)}$ f., necessitas $^{(la)}$ f., opus $^{(la)}$ n.
* Llengua de signes catalana: FALTAR $^{(csc)}$
* Maltès: bżonn $^{(mt)}$ m.
* Neerlandès: behoefte $^{(nl)}$ f.
* Occità: besonh $^{(oc)}$ m., necessitat $^{(oc)}$ m.
* Persa: نیاز‎ $^{(fa)}$
* Polonès: potrzeba $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: necessidade $^{(pt)}$ f.
* Retoromànic: basegn $^{(rm)}$ m.
* Romanès: necesitate $^{(ro)}$ f.
* Rus: нужда́ $^{(ru)}$ f. ‎(nujdà)
* Serbocroat: потреба $^{(sh)}$, potreba $^{(sh)}$ f.
* Sicilià: bisognu $^{(scn)}$ m.
* Suahili: uhitaji $^{(sw)}$
* Suec: behov $^{(sv)}$ n.
* Tadjik: ниёз $^{(tg)}$
* Turc: gereksinim $^{(tr)}$
* Txec: potřeba $^{(cs)}$ f.
* Xinès: 需求 $^{(zh)}$ ‎(xūqiú)

### Verb

necessitat
* Participi masculí singular del verb necessitar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ne·ces·si·tat (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# necessitat educativa
## Català
### Nom

necessitat educativa f. ‎(plural necessitats educatives)
* Manca d'alguna cosa en matèria d'educació, de caràcter extraordinari, temporal o permanent, que tenen tots els alumnes d'un centre educatiu i que fa necessària la posada en marxa d'actuacions específiques.

#### Traduccions

* Anglès: educational need $^{(en)}$
* Castellà: necesidad educativa $^{(es)}$
* Francès: besoin éducatif $^{(fr)}$

### Vegeu també

* necessitat educativa. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# necessitassin
## Català
### Verb

necessitassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb necessitar.
# nací
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /naˈθi/
       Americà: alt /n(a)ˈsi/, baix /naˈsi/
   * Rimes: -i

### Verb

nací
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb nacer
# nadala
## Català

   * Pronúncia: oriental /nəˈða.ɫə/, occidental /naˈða.ɫa/
   * Rimes: -ala
   * Àudio: vc
   * Etimologia: Femení de Nadal, segle XIX.

### Nom

nadala f. ‎(plural nadales)
* Cançó popular tradicional de Nadal.
* Poema que tracta sobre Nadal.
* Postal o altre tipus d'imprès que es dóna com a felicitació de les festes de Nadal.
* Planta herbàcia de flors blanques de la família de les amaril·lidàcies (Narcissus tazetta).

#### Sinònims

* (cançó) cançó de Nadal, caramelles (eivissenc), villancet (castellanisme)

#### Traduccions

* Alemany: Weihnachtslied $^{(de)}$ n.
* Anglès: Christmas carol $^{(en)}$, carol $^{(en)}$
* Asturià: villancicu $^{(ast)}$ m.
* Castellà: villancico $^{(es)}$ m.
* Francès: chant de Noël $^{(fr)}$ m.
* Occità: nadalet $^{(oc)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: na·da·la (3)
* Anagrama: aldana

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# nadal
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nəˈðaɫ/, balear /nəˈðaɫ/ alguerès /naˈɾaɫ/ Occidental: /naˈðaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: [1] Del llatí dies natalis ‎(«dia del naixement»).
   * Etimologia: [2] Del sard natale.

### Nom

nadal m. ‎(plural nadals)
* Període al voltant de la festivitat de Nadal.

#### Variants

* Nadal

#### Traduccions

* Anglès: Christmas $^{(en)}$ time, Christmastide $^{(en)}$
* Castellà: Navidades $^{(es)}$

### Nom

nadal m. ‎(plural nadals)
* (alguerès) desembre

### Miscel·lània

* Síl·labes: na·dal (2)
* Anagrama: landa

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot, DAlg
# nad
## Català antic
### Verb

nad
* primera persona singular (io, yo, jo) del present d'indicatiu de nadar
* primera persona singular (io, yo, jo) del present de subjuntiu de nadar
* tercera persona singular (él, eyl, ell) del present de subjuntiu de nadar
* tercera persona singular (él, eyl, ell) de l'imperatiu de nadar
# nadaies
## Català

   * Pronúncia: nord-occidental /naˈða.jes/

### Verb

nadaies
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de nadar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars nord-occidentals per [tu] nadaves.

### Miscel·lània

* Síl·labes: na·da·ies (3)
* Anagrama: aïnades
# nadaia
## Català

   * Pronúncia: nord-occidental /naˈða.jɛ/, /naˈða.je/

### Verb

nadaia
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de nadar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars nord-occidentals per [jo] nadava.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de nadar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars nord-occidentals per [ell/ella/vostè] nadava.

### Miscel·lània

* Síl·labes: na·da·ia (3)
* Anagrama: aïnada
# nadaien
## Català

   * Pronúncia: nord-occidental /naˈða.jen/

### Verb

nadaien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de nadar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars nord-occidentals per [ells/elles/vostès] nadaven.
# nativam
## Llatí

   * Pronúncia: /naːˈtiː.wam/

### Adjectiu

nātīvam
* acusatiu femení singular de nātīvus
# native
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈneɪtɪv/ àudio (EUA)

### Adjectiu

native ‎(comparatiu more native, superlatiu most native)
* nadiu

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)

## Llatí

   * Pronúncia: /naːˈtiː.wɛ/

### Adjectiu

nātīve
* vocatiu masculí singular de nātīvus
# nativae
## Llatí

   * Pronúncia: /naːˈtiː.waj/

### Adjectiu

nātīvae
* nominatiu femení plural de nātīvus
* vocatiu femení plural de nātīvus
* genitiu femení singular de nātīvus
* datiu femení singular de nātīvus
# nativament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nəˌti.βəˈmen/ balear /nəˌti.vəˈment/, /nəˌti.vəˈmen/ Occidental: nord-occidental /naˌti.βaˈmen/ valencià /naˌti.vaˈment/, /naˌti.βaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De natiu i el sufix -ment.

### Adverbi

nativament
* D’una manera nativa.

#### Traduccions

* Castellà: nativamente $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: na·ti·va·ment (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# nativarum
## Llatí

   * Pronúncia: /naː.tiːˈwaː.rʊm/

### Adjectiu

nātīvārum
* genitiu femení plural de nātīvus
# nativas
## Llatí

   * Pronúncia: /naːˈtiː.waːs/

### Adjectiu

nātīvās
* acusatiu femení plural de nātīvus
# natiu
## Català

   * Pronúncia: oriental /nəˈtiw/, occidental /naˈtiw/
   * Rimes: -iw
   * Etimologia: Del llatí nativus, doblet del patrimonial nadiu.

### Adjectiu

natiu m. ‎(femení nativa, plural masculí natius, plural femení natives)
* Innat, obtingut amb la naixença.
* nadiu

#### Traduccions

* Anglès: native $^{(en)}$
* Castellà: nativo $^{(es)}$
* Francès: natif $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: na·tiu (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# natium
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈna.tɪ.ʊm/

### Nom

natium
* genitiu plural de natis
# nativa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nəˈti.βə/, balear /nəˈti.və/ Occidental: nord-occidental /naˈti.βa/ valencià /naˈti.va/, /naˈti.βa/
   * Rimes: -iva

### Adjectiu

nativa f. ‎(plural natives)
* Forma femenina de natiu.

### Miscel·lània

* Síl·labes: na·ti·va (3)
* Anagrames: aviant, avinat

## Llatí

   * Pronúncia: /naːˈtiː.wa/, /naːˈtiː.waː/

### Adjectiu

nātīva
* nominatiu femení singular de nātīvus
* nominatiu neutre plural de nātīvus
* vocatiu femení singular de nātīvus
* vocatiu neutre plural de nātīvus
* acusatiu neutre plural de nātīvus
nātīvā
* ablatiu femení singular de nātīvus
# netejavidres
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nəˌtɛ.ʒəˈβi.ðɾəs/ balear /nəˌtə.ʒəˈvi.ðɾəs/, /nəˌtɛ.ʒəˈvi.ðɾəs/ Occidental: nord-occidental /neˌte.ʒaˈβi.ðɾes/ valencià /neˌte.d͡ʒaˈvi.ðɾes/, /neˌte.d͡ʒaˈβi.ðɾes/
   * Etimologia: De netejar i vidre.

### Nom

netejavidres m. f. ‎(plural invariable)
* Aquell que treballa netejant vidres.

#### Traduccions

* Castellà: limpiacristales $^{(es)}$

### Nom

netejavidres m. ‎(plural invariable)
* Producte usat per a netejar vidres.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ne·te·ja·vi·dres (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# netejos
## Català
### Verb

netejos
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb netejar.
# netejavi
## Català
### Verb

netejavi
* (col·loquial septentrional) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de netejar.