OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# septentrional
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /səp.tən.tɾi.uˈnaɫ/ balear /səp.tən.tɾi.oˈnaɫ/, /səp.tən.tɾi.uˈnaɫ/ Occidental: /sep.ten.tɾi.oˈnaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: Del llatí septentrionalis.

### Adjectiu

septentrional inv. ‎(plural septentrionals)
* Relatiu al nord.

#### Sinònims

* boreal, nòrdic

#### Relacionats

Punts cardinals:
| NO | N | NE |
| O | | E |
| SO | S | SE |
| nord-occ. | sept. | nord-or. |
| occ. | | or. |
| sud-occ. | mer. | sud-or. |
| mestral | tramuntana | gregal |
| ponent | | llevant |
| garbí | migjorn | xaloc |

#### Traduccions

* Alemany: nördlich $^{(de)}$
* Anglès: northern $^{(en)}$
* Castellà: septentrional $^{(es)}$
* Francès: septentrional $^{(fr)}$
* Italià: settentrionale $^{(it)}$
* Llatí: septentrionalis $^{(la)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: sep·ten·tri·o·nal (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Anglès

   * Etimologia: Del llatí septentrionalis.

### Adjectiu

septentrional ‎(comparatiu more septentrional, superlatiu most septentrional)
* septentrional

#### Antònims

* austral
* meridional

#### Sinònims

* northern

#### Relacionats

* septentrion

## Castellà

   * Etimologia: Del llatí septentrionalis

### Adjectiu

septentrional inv. ‎(plural septentrionales)
* septentrional

#### Antònims

* austral
* meridional

#### Sinònims

* norteño

#### Relacionats

* septentrión

### Miscel·lània

* Síl·labes: sep·ten·trio·nal (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre septentrional

## Francès

   * Etimologia: Del llatí septentrionalis.

### Adjectiu

septentrional m. ‎(femení septentrionale, plural masculí septentrionaux, plural femení septentrionales)
* septentrional

#### Antònims

* austral
* méridional

#### Sinònims

* boréal
* nordique

#### Relacionats

* septentrion

### Vegeu també

* Entrada «septentrional» al Trésor de la langue française informatisé (TLFi).
# rossellonès
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ru.sə.ʎuˈnɛs/ balear /ro.sə.ʎoˈnəs/, /ru.sə.ʎuˈnɛs/ Occidental: /ro.se.ʎoˈnes/
   * Rimes: -ɛs
   * Etimologia: De Rosselló i el sufix -ès

### Adjectiu

rossellonès m. ‎(femení rossellonesa, plural masculí rossellonesos, plural femení rosselloneses)
* Relatiu o pertanyent al Rosselló, als seus habitants o al seu dialecte del català.

### Nom

rossellonès m. ‎(plural rossellonesos, femení rossellonesa)
* Persona del Rosselló.
* (només en singular) Dialecte oriental del català parlat a la Catalunya del Nord.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ros·se·llo·nès (4)
* Anagrames: agosaren, esgraona, esgraonà

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# personal
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pər.suˈnaɫ/ balear /pəɾ.soˈnaɫ/, /pər.suˈnaɫ/ Occidental: /peɾ.soˈnaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: Del llatí personalis, segle XIV.

### Adjectiu

personal inv. ‎(plural personals)
* Relatiu o pertanyent a la persona.
* Relatiu a una persona en particular. Íntim.
    Va fer-li una pregunta molt personal sobre la seva família.
* Relatiu o pertanyent a una persona gramatical en les conjugacions d'un verb.

#### Traduccions

* Anglès: personal $^{(en)}$
* Castellà: personal $^{(es)}$
* Francès: personnel $^{(fr)}$
* Italià: personale $^{(it)}$

### Nom

personal m. ‎(només en singular)
* Treballadors en un local, una empresa.

#### Traduccions

* Anglès: staff $^{(en)}$, personnel $^{(en)}$
* Castellà: personal $^{(es)}$
* Francès: personnel $^{(fr)}$
* Italià: personale $^{(it)}$

### Nom

personal f. ‎(plural personals)
* (waterpolo, basquetbol) falta personal

### Miscel·lània

* Síl·labes: per·so·nal (3)
* Heterograma de 8 lletres (aelnoprs)

### Vegeu també

* personal. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
* Obres de referència: DIEC, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /ˈpɜː.sən.əl/ àudio (EUA)

### Adjectiu

personal ‎(comparatiu more personal, superlatiu most personal)
* personal

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /peɾ.soˈnal/
       Americà: alt /peɾ.s(o)ˈnal/, baix /peɾ.soˈnal/
   * Rimes: -al

### Adjectiu

personal inv. ‎(plural personales)
* personal

### Nom

personal m. ‎(només en singular)
* personal

### Nom

personal f. ‎(plural personales)
* personal

### Miscel·lània

* Síl·labes: per·so·nal (3)
* Heterograma de 8 lletres (aelnoprs)
# grup
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡɾup/
   * Rimes: -up
   * Etimologia: De l'italià grupo.

### Nom

grup m. ‎(plural grups)
* Conjunt, unió d'elements amb una característica comuna.

#### Derivats

* agrupar

#### Sinònims

* agrupació, bateria, conjunt, lot, suma.
* agrupació, col·lectiu.
* banda, colla, penya, tropa.
* bloc, illa.
* cercle.

#### Traduccions

* Albanès: grup $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Gruppe $^{(de)}$ f.
* Anglès: group $^{(en)}$
* Àrab: مَجْمُوعَة‎ $^{(ar)}$ f.
* Basc: talde $^{(eu)}$
* Belarús: гру́па $^{(be)}$ f. ‎(hrupa)
* Búlgar: гру́па $^{(bg)}$ f. ‎(grupa)
* Castellà: grupo $^{(es)}$
* Coreà: 그룹 $^{(ko)}$ ‎(geurup)
* Danès: gruppe $^{(da)}$ c.
* Eslovac: skupina $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: skupina $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: grupo $^{(eo)}$
* Estonià: rühm $^{(et)}$
* Finès: joukko $^{(fi)}$, bólkur $^{(fi)}$ m.
* Francès: groupe $^{(fr)}$
* Gallec: grupo $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: twr $^{(cy)}$
* Georgià: ჯგუფი $^{(ka)}$ ‎(djgupi)
* Grec: ομάδα $^{(el)}$ f. ‎(omada)
* Hebreu: קְבוּצָה‎ $^{(he)}$ f.
* Hindi: समूह $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: csoport $^{(hu)}$
* Ídix: גרופּע‎ $^{(yi)}$ f.
* Indonesi: kelompok $^{(id)}$
* Irlandès: dream $^{(ga)}$ m.
* Islandès: hópur $^{(is)}$ m.
* Italià: gruppo $^{(it)}$
* Japonès: 集団 $^{(ja)}$
* Kazakh: топ $^{(kk)}$ ‎(top)
* Kirguís: группа $^{(ky)}$ ‎(gruppa)
* Kurd: kom $^{(ku)}$
* Letó: grupa $^{(lv)}$ f.
* Lituà: grupė $^{(lt)}$ f.
* Llatí: circulus $^{(la)}$ m., grex $^{(la)}$ m.
* Llengua de signes catalana
* Macedoni: група $^{(mk)}$ f.
* Neerlandès: groep $^{(nl)}$ f.
* Noruec: gruppe $^{(no)}$
* Occità: grop $^{(oc)}$
* Persa: گروه‎ $^{(fa)}$
* Polonès: grupa $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: grupo $^{(pt)}$
* Romanès: grup $^{(ro)}$ n.
* Rus: гру́ппа $^{(ru)}$ f. ‎(gruppa)
* Serbocroat: група $^{(sh)}$, grupa $^{(sh)}$ f., скупина $^{(sh)}$, skupina $^{(sh)}$ f.
* Sicilià: gruppu $^{(scn)}$ m.
* Suahili: kundi $^{(sw)}$
* Suec: grupp $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: гурӯҳ $^{(tg)}$
* Tai: กลุ่ม $^{(th)}$
* Turc: grup $^{(tr)}$
* Txec: skupina $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: гру́па $^{(uk)}$ f. ‎(hrupa)
* Urdú: گروپ‎ $^{(ur)}$ m.
* Uzbek: gruppa $^{(uz)}$
* Vietnamita: nhóm $^{(vi)}$
* Xinès: 集團 $^{(zh)}$ ‎(集团, jítuán)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: grup

## Polonès

   * Pronúncia: /ɡrup/

### Nom

grup f.
* genitiu plural de grupa

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
# setembre
## Català

   * Pronúncia: oriental /səˈtem.bɾə/, occidental /seˈtem.bɾe/
   * Rimes: -embɾe
   * Etimologia: Del llatí septembris ‎(«setè mes del calendari de Ròmul»), format a partir de septem ‎(«set»).

### Nom

setembre m. ‎(plural setembres)
* Novè mes de l'any.

#### Sinònims

* cavidani (alguerès)

#### Derivats

* setembrí

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | gener gen. | febrer febr. | març . | abril abr. | maig . | juny . | juliol jul. | agost ag. | setembre set. | octubre oct. | novembre nov. | desembre des. |

#### Traduccions

* Alemany: September $^{(de)}$ m.
* Anglès: September $^{(en)}$
* Asturià: setiembre $^{(ast)}$ m.
* Àzeri: sentyabr $^{(az)}$
* Basc: irail $^{(eu)}$
* Belarús: ве́расень $^{(be)}$ m. ‎(vérassen)
* Bretó: Gwengolo $^{(br)}$ m.
* Castellà: septiembre $^{(es)}$ m.
* Crioll haitià: septanm $^{(ht)}$
* Eslovè: september $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: septembro $^{(eo)}$
* Francès: septembre $^{(fr)}$ m.
* Gallec: setembro $^{(gl)}$ m.
* Hawaià: Kepakemapa $^{(haw)}$
* Hindi: सितम्बर $^{(hi)}$
* Hongarès: szeptember $^{(hu)}$
* Italià: settembre $^{(it)}$ m.
* Letó: septembris $^{(lv)}$
* Llengua de signes catalana: SETEMBRE $^{(csc)}$
* Neerlandès: september $^{(nl)}$
* Polonès: setembre $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: setembro $^{(pt)}$ m.
* Rus: сентябрь $^{(ru)}$ m. ‎(sentiabr)
* Sard: capidanni $^{(sc)}$
* Suec: september $^{(sv)}$
* Tahitià: tetepa $^{(ty)}$
* Vietnamita: tháng Chín $^{(vi)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: se·tem·bre (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# març
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈmars/, alguerès /ˈmals/ Occidental: /ˈmaɾs/
   * Rimes: -aɾs
   * Homòfons: mars, marts
   * Etimologia: Del llatí (mensis) mārtius ‎(«mes de Mars»), segle XIII.

### Nom

març m. ‎(plural marços)
* Tercer mes de l'any.

#### Derivats

* marçada
* marçal
* marcejar
* marcenc
* marcer
* marcet

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | gener gen. | febrer febr. | març . | abril abr. | maig . | juny . | juliol jul. | agost ag. | setembre set. | octubre oct. | novembre nov. | desembre des. |

#### Traduccions

* Albanès: mars $^{(sq)}$
* Alemany: März $^{(de)}$
* Anglès: March $^{(en)}$
* Aragonès: marzo $^{(an)}$
* Asturià: marzu $^{(ast)}$ m.
* Àzeri: mart $^{(az)}$
* Basc: martxo $^{(eu)}$
* Belarús: сакаві́к $^{(be)}$ m. ‎(sakavik), марац $^{(be)}$ m. ‎(marats)
* Bretó: Meurzh $^{(br)}$
* Búlgar: март $^{(bg)}$ m. ‎(mart)
* Castellà: marzo $^{(es)}$
* Coreà: 삼월 $^{(ko)}$ ‎(samwol)
* Crioll haitià: mas $^{(ht)}$
* Eslovac: marec $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: marec $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: marto $^{(eo)}$
* Finès: maaliskuu $^{(fi)}$
* Francès: mars $^{(fr)}$
* Gallec: marzo $^{(gl)}$ m.
* Hawaià: Malaki $^{(haw)}$
* Hebreu: מרץ $^{(he)}$
* Hindi: मार्च $^{(hi)}$
* Hongarès: március $^{(hu)}$
* Indonesi: maret $^{(id)}$
* Interlingua: martio $^{(ia)}$
* Islandès: mars $^{(is)}$
* Italià: marzo $^{(it)}$
* Japonès: ３月 $^{(ja)}$, さんがつ $^{(ja)}$ ‎(sangatsu)
* Kannada: ಮಾರ್ಚ್ $^{(kn)}$
* Letó: marts $^{(lv)}$
* Llatí: martio $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: AIRE $^{(csc)}$
* Maori: mäehe $^{(mi)}$
* Marathi: मार्च $^{(mr)}$
* Neerlandès: maart $^{(nl)}$ m.
* Nepalès: मार्च $^{(ne)}$
* Noruec: mars $^{(no)}$
* Occità: març $^{(oc)}$
* Polonès: marzec $^{(pl)}$
* Portuguès: março $^{(pt)}$
* Romanès: martie $^{(ro)}$
* Rus: март $^{(ru)}$ ‎(mart)
* Sard: martu $^{(sc)}$
* Suec: mars $^{(sv)}$
* Tagal: Marso $^{(tl)}$
* Tahitià: māti $^{(ty)}$
* Tai: มีนาคม $^{(th)}$
* Txec: březen $^{(cs)}$ m.
* Vietnamita: tháng Ba $^{(vi)}$
* Xinès: 三月 $^{(zh)}$ ‎(sānyuè)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# edició
## Català

   * Pronúncia: oriental /ə.ði.siˈo/, occidental /e.ði.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Homòfon: adició

### Nom

edició f. ‎(plural edicions)
* Preparació, impressió i publicació d'una obra escrita.
* Reproducció i difusió d'una obra intel·lectual o artística per un editor.
* (informàtica) Acció d'editar, l'efecte.

#### Traduccions

* Alemany: Ausgabe $^{(de)}$ f.
* Anglès: edition $^{(en)}$, editing $^{(en)}$
* Castellà: edición $^{(es)}$ f.
* Francès: éditon $^{(fr)}$ f.
* Portuguès: edição $^{(pt)}$ f.
* Rus: издание $^{(ru)}$ n. ‎(izdanie)

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·di·ci·ó (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# internacional
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /in.tər.nə.si.uˈnaɫ/ balear /in.təɾ.nə.si.oˈnaɫ/, /in.tər.nə.si.uˈnaɫ/ Occidental: /in.teɾ.na.si.oˈnaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: Del prefix inter- i nacional.

### Adjectiu

internacional inv. ‎(plural internacionals)
* Que té lloc entre dues o més nacions. En què hi participen dues o més nacions.
* Que està per sobre del marc nacional
    El dret internacional
* Organització encaminada a aconseguir la revolució socialista
    La Tercera Internacional

#### Traduccions

* Anglès: international $^{(en)}$
* Castellà: internacional $^{(es)}$
* Francès: international $^{(fr)}$
* Italià: internazionale $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·ter·na·ci·o·nal (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /in.teɾ.na.θjoˈnal/, meridional \iŋ.teɾ.na.θjoˈnal\
       Americà: alt /in.teɾ.n(a).sjoˈnal/, baix \iŋ.teɾ.na.sjoˈnal\, austral /in.teɾ.na.sjoˈnal/
   * Rimes: -al

### Adjectiu

internacional inv. ‎(plural internacionales)
* internacional

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·ter·na·cio·nal (5)
# ningú
## Català

   * Pronúncia: /niŋˈɡu/
   * Rimes: -u
   * Etimologia: De l’antic negú, segle XI, del llatí nec ūnus ‎(literalment «ni un»).

### Pronom

ningú
* Cap persona.
    Ningú ha vingut a la cita.

#### Variants

* dingú

#### Relacionats

* ningun (adjectiu)

#### Traduccions

* Afrikaans: niemand $^{(af)}$
* Albanès: askush $^{(sq)}$
* Alemany: niemand $^{(de)}$
* Anglès: nobody $^{(en)}$
* Àrab: لَا أَحَد‎ $^{(ar)}$
* Armeni: ոչ ոք $^{(hy)}$ ‎(votx vok)
* Basc: inor $^{(eu)}$
* Belarús: ніхто́ $^{(be)}$ ‎(nikhtó)
* Búlgar: ни́кой $^{(bg)}$ ‎(níkoi)
* Castellà: nadie $^{(es)}$
* Danès: ingen $^{(da)}$
* Eslovac: nikto $^{(sk)}$
* Eslovè: nihče $^{(sl)}$
* Esperanto: neniu $^{(eo)}$
* Estonià: ei keegi $^{(et)}$
* Feroès: eingin $^{(fo)}$
* Finès: ei kukaan $^{(fi)}$
* Francès: personne $^{(fr)}$
* Friülà: nissun $^{(fur)}$
* Gallec: ninguén $^{(gl)}$
* Gal·lès: neb $^{(cy)}$
* Georgià: არავინ $^{(ka)}$ ‎(àravin)
* Grec: κανένας $^{(el)}$ ‎(kanenas)
* Grec antic: οὐδείς $^{(grc)}$ ‎(oudeís)
* Hongarès: senki $^{(hu)}$
* Irlandès: aon duine $^{(ga)}$
* Islandès: enginn $^{(is)}$
* Italià: nessuno $^{(it)}$
* Kazakh: ешкім $^{(kk)}$ ‎(eşkim/ieixkim)
* Letó: neviens $^{(lv)}$
* Llatí: nemo $^{(la)}$
* Macedoni: никој $^{(mk)}$
* Neerlandès: niemand $^{(nl)}$
* Polonès: nikt $^{(pl)}$
* Portuguès: ninguém $^{(pt)}$
* Romanès: nimeni $^{(ro)}$
* Rus: никто́ $^{(ru)}$ ‎(niktó)
* Serbocroat: нико $^{(sh)}$, niko $^{(sh)}$
* Sicilià: nuddu $^{(scn)}$
* Suec: ingen $^{(sv)}$
* Tai: ไม่มีใคร $^{(th)}$
* Turc: kimse $^{(tr)}$
* Txec: nikdo $^{(cs)}$
* Ucraïnès: ніхто́ $^{(uk)}$ ‎(nikhtò)
* Való: nouk $^{(wa)}$
* Vietnamita: không ai $^{(vi)}$
* Volapük: nek $^{(vo)}$
* Xinès: 沒有人 $^{(zh)}$ ‎(没有人, mòyǒurén)

### Miscel·lània

* Síl·labes: nin·gú (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# assegurar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ə.sə.ɣuˈɾa/ Occidental: nord-occidental /a.se.ɣuˈɾa/ valencià /a.se.ɣuˈɾaɾ/, /a.se.ɣuˈɾa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: assegurà
   * Etimologia: Del prefix a- i segur, segle XIII.

### Verb

assegurar trans., pron. ‎(pronominal assegurar-se)
* Insistir en la certesa del que es diu.
* Fixar una cosa que estava mancada d'estabilitat.
* Posar una cosa en lloc segur i amb garanties de la seva conservació.
* Contractar un servei d'assegurança.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: asseguro, assegura, assegurem

#### Traduccions

* Anglès: ensure $^{(en)}$
* Castellà: asegurar $^{(es)}$
* Francès: assurer $^{(fr)}$
* Italià: assicurare $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: as·se·gu·rar (4)
* Anagrames: arregussa, arregussà

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# municipal
## Català

   * Pronúncia: /mu.ni.siˈpaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: Del llatí municipalis, segle XIV.

### Adjectiu

municipal inv. ‎(plural municipals)
* Relatiu o pertanyent al municipi.

#### Traduccions

* Anglès: municipal $^{(en)}$
* Castellà: municipal $^{(es)}$
* Francès: municipal $^{(fr)}$

### Nom

municipal m. f. ‎(plural municipals)
* (informal) Membre d'un cos de policia local o guàrdia municipal.

#### Traduccions

* Castellà: municipal $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: mu·ni·ci·pal (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Anglès
### Adjectiu

municipal ‎(comparatiu more municipal, superlatiu most municipal)
* municipal
# estiu
## Català

   * Pronúncia: oriental /əsˈtiw/, occidental /esˈtiw/
       Informal: /isˈtiw/, /asˈtiw/
   * Rimes: -iw
   * Etimologia: Del llatí aestivum [tempus] ‎(«temps estival»), de aestas ‎(«estiu»).

### Nom

estiu m. ‎(plural estius)
* Estació de l'any, posterior a la primavera i anterior a la tardor, que va des del solstici d'estiu a l'equinocci de tardor, i que sol ser l'estació més calorosa.

#### Sinònims

* estiuada

#### Derivats

* estiuar, estiuejar

#### Traduccions

* Afrikaans: somer $^{(af)}$
* Albanès: verë $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Sommer $^{(de)}$ m.
* Anglès: summer $^{(en)}$
* Àrab: صَيْف‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: ամառ $^{(hy)}$ ‎(amar)
* Castellà: verano $^{(es)}$
* Danès: sommer $^{(da)}$
* Eslovac: leto $^{(sk)}$ n.
* Esperanto: somero $^{(eo)}$
* Feroès: summar $^{(fo)}$ n.
* Finès: kesä $^{(fi)}$
* Francès: été $^{(fr)}$
* Friülà: istât $^{(fur)}$ m.
* Gallec: verán $^{(gl)}$ m.
* Georgià: ზაფხული $^{(ka)}$ ‎(zàpkhuli)
* Grec: καλοκαίρι $^{(el)}$ n. ‎(kalokeri)
* Grec antic: θέρος $^{(grc)}$ n. ‎(théros)
* Groenlandès: aasaq $^{(kl)}$
* Hebreu: קַיִץ‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: ग्रीष्म $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: nyár $^{(hu)}$
* Indonesi: musim panas $^{(id)}$
* Italià: estate $^{(it)}$ f.
* Llatí: aestas $^{(la)}$ f.
* Llengua de signes catalana: ESTIU $^{(csc)}$
* Maltès: sajf $^{(mt)}$ m.
* Mapudungu: walüg $^{(arn)}$
* Mongol: зун $^{(mn)}$
* Neerlandès: zomer $^{(nl)}$ m.
* Noruec: sommer $^{(no)}$
* Occità: estiu $^{(oc)}$ m., ostiu $^{(oc)}$ m.
* Persa: تابستان‎ $^{(fa)}$
* Polonès: lato $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: verão $^{(pt)}$ m.
* Retoromànic: stad $^{(rm)}$ m., sted $^{(rm)}$ m.
* Romanès: vară $^{(ro)}$ n.
* Rus: ле́то $^{(ru)}$ n. ‎(leto)
* Suahili: kiangazi $^{(sw)}$
* Suec: sommar $^{(sv)}$
* Turc: yaz $^{(tr)}$
* Txec: léto $^{(cs)}$ n.
* Vietnamita: mùa hè $^{(vi)}$, mùa hạ $^{(vi)}$, hạ $^{(vi)}$, hè $^{(vi)}$
* Xinès: 夏天 $^{(zh)}$ ‎(xiàtiān)

### Verb

estiu
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de estiuar.

#### Variants

* estiuo, estiui, estiue

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·tiu (2)
* Anagrames: situe, suite

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Article corresponent a la Viquipèdia
* Petit Atles Lingüístic del Domini Català

## Occità

   * Pronúncia: /esˈtiw/

### Nom

estiu m. ‎(plural estius)
* estiu

### Vegeu també

* Obra de referència: Diccionari Totau Aranés
# civil
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /siˈβiɫ/, balear /siˈviɫ/ Occidental: nord-occidental /siˈβiɫ/ valencià /siˈviɫ/, /siˈβiɫ/
   * Rimes: -il
   * Etimologia: Del llatí civilis ‎(«propi del ciutadà o la ciutadania»), segle XIV.

### Adjectiu

civil inv. ‎(plural civils)
* Relatiu a la ciutat i als seus habitants.
* civilitzat
* Relatiu a allò de la societat que no pertany a l'exèrcit.
    El bombardeig va causar tres baixes militars i una civil.
* Relatiu a allò de la societat que no pertany a l'exèrcit ni a l'església.
    Les autoritats militars, eclesiàstiques i civils ocupaven les primeres files.

#### Derivats

* civilitzar

#### Compostos i expressions

* Guàrdia civil = cos de policia espanyol per afers civils, però estructurat de forma militar.
* guàrdia civil = membre del cos anterior.
* estat civil = estat de relació amb altres persones legalment constituït (casat, solter, vidu, divorciat o separat).

#### Traduccions

* Anglès: civil $^{(en)}$
* Castellà: civil $^{(es)}$ inv.
* Francès: civil $^{(fr)}$ m., civile $^{(fr)}$ f.
* Italià: civile $^{(it)}$

### Nom

civil m. ‎(plural civils)
* (peixos, empordanès) sardina
* (peixos, menorquí) llunada

### Miscel·lània

* Síl·labes: ci·vil (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Anglès

   * Pronúncia: /ˈsɪv.əl/ àudio (EUA)

### Adjectiu

civil ‎(comparatiu more civil, superlatiu most civil)
* civil

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \θiˈβil\
       Americà: alt /s(i)ˈbil/, baix \siˈβil\
   * Rimes: -il
   * Etimologia: (pendent)

### Adjectiu

civil inv. ‎(plural civiles)
* civil

### Miscel·lània

* Síl·labes: ci·vil (2)
# obra
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈɔ.βɾə/ Occidental: nord-occidental /ˈɔ.βɾa/ valencià /ˈɔ.bɾa/, /ˈɔ.βɾɔ/
   * Rimes: -ɔbɾa
   * Homòfon: obre ‎(oriental)
   * Etimologia: Del llatí opera ‎(«treball»), segle XII, doblet del cultisme òpera.

### Nom

obra f. ‎(plural obres)
* Resultat del treball creatiu d'una persona, si es tracta d'un escriptor és un escrit, si es tracta d'un escultor és una escultura, etc.
* Edifici en construcció.
    L'arquitecte ha anat a visitar l'obra.
* Representació teatral.
    Hem anat a veure l'obra que fan al teatre Principal.
* Conjunt de materials de construcció que agrupa: els maons, la pedra, el ciment.
    La casa del meu veí està feta d'obra, però la meva és de fusta.

#### Traduccions

* Anglès: work $^{(en)}$, play $^{(en)}$
* Castellà: obra $^{(es)}$ f.
* Francès: travail $^{(fr)}$
* Italià: opera $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: FER $^{(csc)}$

### Verb

obra
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de obrar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb obrar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·bra (2)
* Anagrames: abró, Arbó, baró, Baró, bora, borà, braó, orba, orbà, rabo, roba, robà

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈo.βɾa\
       Americà: alt /ˈo.bɾa/, baix \ˈo.βɾa\
   * Rimes: -obɾa
   * Etimologia: Del llatí opĕra. Doblet de ópera.

### Nom

obra f. ‎(plural obras)
* obra

### Verb

obra
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del present d’indicatiu del verb obrar
* segona persona del singular (tú) de l'imperatiu del verb obrar

#### Variants

* [2]: (voseo) obrá

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·bra (2)
* Anagrames: abro, baro, broa, rabo, roba, robá

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre obra
# obre
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɔ.βɾə/, occidental /ˈɔ.bɾe/
   * Rimes: -ɔbɾe
   * Homòfon: obra ‎(oriental)

### Verb

obre ‎(infinitiu obrir)
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de obrir.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb obrir.

### Verb

obre ‎(infinitiu obrar)
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de obrar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb obrar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb obrar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb obrar.

### Interjecció

obre
* (pilota basca) Expressió amb què un jugador indica a un company d'equip que es col·loqui a la dreta.

#### Traduccions

* Basc: zabaldu $^{(eu)}$, zabalera $^{(eu)}$
* Castellà: abre $^{(es)}$
* Francès: à droite $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·bre (2)
* Anagrames: beró, bòer, orbe, rebo, rebò, robe, Robé

### Vegeu també

* obre. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈo.βɾe\
       Americà: alt /ˈo.bɾe/, baix \ˈo.βɾe\
   * Rimes: -obɾe

### Verb

obre
* primera persona del singular (yo) del present de subjuntiu del verb obrar
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del present de subjuntiu del verb obrar
* tercera persona del singular (él, ella, usted) de l'imperatiu del verb obrar

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·bre (2)
* Anagrames: bóer, breo, breó, Ebro, orbe, robe, robé