OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# engospessis
## Català
### Verb

engospessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb engospar.

#### Variants

* engospassis, engospasses

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·gos·pes·sis (4)
# engospada
## Català
### Verb

engospada
* Participi femení singular del verb engospar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·gos·pa·da (4)
# engospassen
## Català
### Verb

engospassen
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb engospar.

#### Variants

* engospessin, engospassin

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·gos·pas·sen (4)
# engospasses
## Català
### Verb

engospasses
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb engospar.

#### Variants

* engospessis, engospassis

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·gos·pas·ses (4)
# engosparies
## Català
### Verb

engosparies
* Segona persona del singular (tu) del condicional de engospar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·gos·pa·ri·es (5)
# engospareu
## Català
### Verb

engospareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de engospar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·gos·pa·reu (4)
# engospes
## Català
### Verb

engospes
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de engospar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·gos·pes (3)
# engospats
## Català
### Verb

engospats
* Participi masculí plural del verb engospar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·gos·pats (3)
# engospen
## Català
### Verb

engospen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de engospar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·gos·pen (3)
# engosparia
## Català
### Verb

engosparia
* Primera persona del singular (jo) del condicional de engospar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de engospar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·gos·pa·ri·a (5)
# engospàsseu
## Català
### Verb

engospàsseu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb engospar.

#### Variants

* engospéssiu, engospàssiu

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·gos·pàs·seu (4)
# engospi
## Català
### Verb

engospi
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb engospar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb engospar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb engospar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·gos·pi (3)
* Heterograma de 7 lletres (eginops)
# engospares
## Català
### Verb

engospares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de engospar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·gos·pa·res (4)
# engospaves
## Català
### Verb

engospaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de engospar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·gos·pa·ves (4)
# gord
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡort/
   * Rimes: -oɾt
   * Etimologia: Del llatí vulgar gurdus, d’origen hispànic probablement ibèric, segle XIV.

### Adjectiu

gord m. ‎(femení gorda, plural masculí gords, plural femení gordes)
* (valencià, eivissenc) gras

#### Derivats

* engordir

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# engospeu
## Català
### Verb

engospeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb engospar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·gos·peu (3)
# engospam
## Català
### Verb

engospam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de engospar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·gos·pam (3)
* Heterograma de 8 lletres (aegmnops)
# engospí
## Català
### Verb

engospí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de engospar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·gos·pí (3)
* Heterograma de 7 lletres (eginops)
# engospis
## Català
### Verb

engospis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb engospar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·gos·pis (3)
# engospessin
## Català
### Verb

engospessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb engospar.

#### Variants

* engospassin, engospassen

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·gos·pes·sin (4)
# engospéssiu
## Català
### Verb

engospéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb engospar.

#### Variants

* engospàssiu, engospàsseu

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·gos·pés·siu (4)
# engospin
## Català
### Verb

engospin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb engospar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb engospar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·gos·pin (3)
# gorja
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈɡɔr.ʒə/ Occidental: nord-occidental /ˈɡɔr.d͡ʒa/ valencià /ˈɡɔɾ.d͡ʒa/, /ˈɡɔɾ.d͡ʒɔ/
   * Rimes: -ɔɾdʒa
   * Etimologia: Del francès gorge, del llatí gurges, segle XIV. Doblet de gorga.

### Nom

gorja f. ‎(plural gorges)
* Passadís fondo i estret entre vessants perpendiculars de muntanyes.
* gola
* Part d'una camisa que penja del coll.
    És una camisa antiga amb gorja.

#### Sinònims

* [1] avenc, congost

#### Derivats

* engorjar

#### Traduccions

* Anglès: gorge $^{(en)}$
* Castellà: cañón $^{(es)}$
* Danès: slugt $^{(da)}$ c.
* Francès: gorge $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: gor·ja (2)
* Anagrama: gojar

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# gra
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡɾa/
   * Rimes: -a
   * Etimologia: Del llatí granum, segle XIV.

### Nom

gra m. ‎(plural grans)
* El fruit, que també és llavor, dels cereals.
* Cadascuna de les baies del raïm.
* Partícula d'alguna cosa.
* (històric) Unitat de pes farmacèutica equivalent a la vint-i-quatrena part d’un escrúpol, uns 0,05 grams.

#### Derivats

* anar al gra: tractar directament un tema sense passar per aspectes introductoris i deixant de banda els aspectes secundaris relacionats.
* engranar
* fer-ne un gra massa
* posar un gra de sorra: petita contribució a una feina iniciada per un altre.
* separar el gra de la palla: distingir allò que és important del que no ho és.

#### Relacionats

* (unitat de pes): òbol (12 grans), escrúpol (24 grans), adaram (36 grans), dracma (72 grans), quart (144 grans), unça (576 grans)

#### Traduccions

* Anglès: grain $^{(en)}$
* Castellà: grano $^{(es)}$
* Francès: grain $^{(fr)}$
* Italià: grano $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Polonès

   * Pronúncia: /ɡra/
   * Etimologia: Del protoeslau *jьgra.

### Nom

gra f.
* joc

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | gra | gry |
| Genitiu | gry | gier |
| Datiu | grze | grom |
| Acusatiu | grę | gry |
| Instrumental | grą | grami |
| Locatiu | grze | grach |
| Vocatiu | gro | gry |

#### Relacionats

* grać ‎(«jugar»)

### Verb

gra
* tercera persona singular del present d'indicatiu de grać

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Wielki słownik języka polskiego sobre gra
* Per a més informació vegeu l'entrada al Słownik Języka Polskiego sobre gra
# graner
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ɡɾəˈne/ Occidental: nord-occidental /ɡɾaˈne/, valencià /ɡɾaˈneɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: De gra i el sufix -er, segle XIV.

### Nom

graner m. ‎(plural graners)
* (agricultura) Lloc on s'emmagatzema el gra.
* Lloc fèrtil on abunda el gra.
* (septentrional) golfes

#### Derivats

* engranerar

#### Traduccions

* Alemany: Getreidespeicher $^{(de)}$ m.
* Anglès: granary $^{(en)}$
* Armeni: ամբար $^{(hy)}$ ‎(ambar)
* Àzeri: anbar $^{(az)}$
* Búlgar: хамба́р $^{(bg)}$ m. ‎(khambar), жи́тница $^{(bg)}$ f. ‎(jítnitsa)
* Castellà: granero $^{(es)}$ m.
* Coreà: 곡창 $^{(ko)}$ ‎(gokchang)
* Danès: lade $^{(da)}$ c.
* Eslovac: stodola $^{(sk)}$ f., sýpka $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: kašča $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: grenejo $^{(eo)}$
* Finès: aitta $^{(fi)}$
* Francès: grenier $^{(fr)}$ m.
* Gallec: hórreo $^{(gl)}$ m., celeiro $^{(gl)}$ m.
* Georgià: ბეღელი $^{(ka)}$ ‎(bègueli)
* Grec: σιταποθήκη $^{(el)}$ m. ‎(sitapothiki)
* Hongarès: magtár $^{(hu)}$
* Italià: granaio $^{(it)}$ m.
* Japonès: 穀倉 $^{(ja)}$
* Letó: klets $^{(lv)}$ f.
* Lituà: klėtis $^{(lt)}$ f.
* Llatí: granarium $^{(la)}$ n.
* Macedoni: амбар $^{(mk)}$ m.
* Neerlandès: graanschuur $^{(nl)}$ m.
* Polonès: spichlerz $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: celeiro $^{(pt)}$ m.
* Romanès: grânar $^{(ro)}$
* Rus: зернохрани́лище $^{(ru)}$ n. ‎(zernokhranílisxe), амба́р $^{(ru)}$ m. ‎(ambar)
* Serbocroat: житница $^{(sh)}$, žitnica $^{(sh)}$ f.
* Suahili: ghala $^{(sw)}$
* Suec: härbre $^{(sv)}$
* Tadjik: анбор $^{(tg)}$
* Tagal: kamalig $^{(tl)}$
* Tai: ยุ้ง $^{(th)}$
* Turc: samanlık $^{(tr)}$
* Txec: sýpka $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: шпіхлі́р $^{(uk)}$ m. ‎(xpikhlir)
* Uzbek: ombor $^{(uz)}$
* Vietnamita: kho thóc $^{(vi)}$
* Xinès: 筒倉 $^{(zh)}$ ‎(筒仓, tǒngcāng)
* Anglès: granary $^{(en)}$
* Castellà: granero $^{(es)}$ m.
* Francès: grenier $^{(fr)}$ m.

### Nom

graner m. ‎(plural graners, femení granera)
* Persona comerciant de gra.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gra·ner (2)
* Anagrames: arregn, regnar

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# grapa
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɡɾa.pə/, occidental /ˈɡɾa.pa/
   * Rimes: -apa
   * Etimologia: Del fràncic *krappa ‎(«ganxo»), segle XIV.

### Nom

grapa f. ‎(plural grapes)
* Part de les extremitats d'un quadrúpede que toca a terra.
* Peça metàl·lica que, doblegada, serveix per ajuntar papers o cartons.

#### Derivats

* engrapar

#### Traduccions

* Anglès: claw $^{(en)}$
* Castellà: garra $^{(es)}$
* Francès: griffe $^{(fr)}$
* Italià: artiglio $^{(it)}$
* Alemany: Heftklammer $^{(de)}$ f.
* Anglès: staple $^{(en)}$
* Castellà: grapa $^{(es)}$
* Danès: hæfteklamme $^{(da)}$ c.
* Esperanto: agrafo $^{(eo)}$
* Finès: nitomanasta $^{(fi)}$
* Francès: agrafe $^{(fr)}$
* Gallec: grampa $^{(gl)}$ f.
* Grec: συνδετήρας $^{(el)}$ m. ‎(sindetiras)
* Hongarès: tűzőkapocs $^{(hu)}$
* Irlandès: stápla $^{(ga)}$ m.
* Islandès: hefti $^{(is)}$ n.
* Italià: graffa $^{(it)}$, punto metallico $^{(it)}$
* Neerlandès: niet $^{(nl)}$ f.
* Occità: agrafa $^{(oc)}$ f.
* Polonès: zszywka $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: grampo $^{(pt)}$ m.
* Romanès: capsă $^{(ro)}$ f.
* Rus: скре́пка $^{(ru)}$ f. ‎(skrepka)
* Suec: häftklammer $^{(sv)}$ c.
* Turc: tel zımba $^{(tr)}$
* Xinès: 訂書釘 $^{(zh)}$ ‎(订书钉, dìngshūdìng)

### Miscel·lània

* Síl·labes: gra·pa (2)
* Anagrames: pagar, pagra

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈɡɾa.pa/
       Americà: alt /ˈɡɾa.p(a)/, baix /ˈɡɾa.pa/
   * Rimes: -apa
   * Etimologia: Del català grapa.

### Nom

grapa f. ‎(plural grapas)
* grapa (peça metàl·lica)

### Miscel·lània

* Síl·labes: gra·pa (2)
# grava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈɡɾa.βə/, balear /ˈɡɾa.və/ Occidental: nord-occidental /ˈɡɾa.βa/ valencià /ˈɡɾa.va/, /ˈɡɾa.βa/
   * Rimes: -ava
   * Etimologia: Del gàl·lic *grava, segle XIII.

### Nom

grava f. ‎(plural graves)
* (construcció) Conjunt de fragments de roca, natural o esmicolada, amb un diàmetre entre 4 i 254 mm..
* (geomorfologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 2 i 20 mm.
* (geoarqueologia) Conjunt de fragments de roca sedimentària amb un diàmetre entre 10 i 200 mm.
* (jardineria) Material granular amb un diàmetre entre 2 i 60 mm.

#### Derivats

* engravar

#### Relacionats

| Granulometria ISO 14688 | < 0,002 mm | 0,002 - 0,02 mm | 0,02 - 0,2 mm | 0,2 - 2 mm | 2 - 20 mm | 20 - 200 mm | > 200 mm |
| Granulometria ISO 14688 | argila | llim | sorra fina | sorra grossa | grava | còdol | bloc |

#### Traduccions

* Anglès: gravel $^{(en)}$
* Castellà: grava $^{(es)}$
* Francès: gravier $^{(fr)}$
* Italià: hiaia $^{(it)}$
* Anglès: gravel $^{(en)}$
* Castellà: gravilla $^{(es)}$
* Francès: gravillon $^{(fr)}$

### Verb

grava
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de gravar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb gravar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gra·va (2)
* Anagrames: vagar, varga

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈɡɾa.βa\
       Americà: alt /ˈɡɾa.ba/, baix \ˈɡɾa.βa\
   * Rimes: -aba
   * Etimologia: Del català grava.

### Nom

grava f. ‎(plural gravas)
* grava

### Miscel·lània

* Síl·labes: gra·va (2)
# greda
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈɡɾɛ.ðə/ balear /ˈɡɾə.ðə/, /ˈɡɾɛ.ðə/ Occidental: /ˈɡɾe.ða/
   * Rimes: -ɛda
   * Etimologia: Del llatí crēta, segle XIII, doblet del cultisme creta.

### Nom

greda f. ‎(plural gredes)
* Argila blanquinosa emprada per a llevar taques.
* lapil·li

#### Derivats

* engredar

#### Traduccions

* Anglès: clay $^{(en)}$
* Castellà: greda $^{(es)}$ f.
* Francès: glaise $^{(fr)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gre·da (2)
* Anagrama: gerda

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Occità

   * Pronúncia: /ˈɡɾe.δo̞/

### Nom

greda f. ‎(plural gredas)
* guix m.

#### Derivats

* gredon
# greix
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɡɾeʃ/, occidental /ˈɡɾejʃ/
   * Rimes: -ejʃ
   * Etimologia: Del català antic graixa, de l'adjectiu llatí crassus ‎(«gras»), segle XIV.

### Nom

greix m. ‎(plural greixos)
* Substància lliscosa al tacte de color entre blanc i groc, que està formada per un tipus de molècules anomenades lípids, les quals configuren el teixit adipós dels animals.

#### Derivats

* engreixar

#### Traduccions

* Alemany: Fett $^{(de)}$ n.
* Anglès: fat $^{(en)}$
* Àrab: دُهْن‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: ճարպ $^{(hy)}$ ‎(txarp)
* Belarús: тлушч $^{(be)}$ m. ‎(tluixtx)
* Búlgar: лой $^{(bg)}$ m. ‎(loi)
* Castellà: grasa $^{(es)}$ f.
* Coreà: 지방 $^{(ko)}$ ‎(jibang)
* Danès: fedt $^{(da)}$ n.
* Eslovac: tuk $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: mast $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: graso $^{(eo)}$
* Estonià: rasv $^{(et)}$
* Feroès: fiti $^{(fo)}$ f.
* Finès: rasva $^{(fi)}$
* Francès: graisse $^{(fr)}$
* Friülà: gras $^{(fur)}$ m.
* Gallec: graxa $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: braster $^{(cy)}$ m.
* Georgià: ცხიმი $^{(ka)}$ ‎(tskhimi)
* Grec: λίπος $^{(el)}$ n. ‎(lipos)
* Grec antic: στέαρ $^{(grc)}$ n. ‎(stéar), πιμελή $^{(grc)}$ f. ‎(pimelḗ)
* Hebreu: שׁוּמָן $^{(he)}$ m.
* Hindi: वसा $^{(hi)}$
* Hongarès: zsír $^{(hu)}$
* Ido: graso $^{(io)}$
* Indonesi: lemak $^{(id)}$
* Irlandès: saill $^{(ga)}$ f.
* Islandès: fita $^{(is)}$ f.
* Italià: grassa $^{(it)}$, grasso $^{(it)}$ m.
* Japonès: 脂肪 $^{(ja)}$
* Kazakh: май $^{(kk)}$ ‎(may/mai)
* Kirguís: май $^{(ky)}$ ‎(mai)
* Lituà: riebalai $^{(lt)}$ pl.
* Llatí: adeps $^{(la)}$ m., pingue $^{(la)}$ n.
* Mongol: өөх $^{(mn)}$
* Neerlandès: vet $^{(nl)}$ n.
* Noruec: fett $^{(no)}$ n.
* Occità: grassa $^{(oc)}$ f.
* Polonès: tłuszcz $^{(pl)}$ m., tłuszcz $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: gordura $^{(pt)}$ f.
* Romanès: grăsime $^{(ro)}$ f.
* Rus: жир $^{(ru)}$ m. ‎(jir), са́ло $^{(ru)}$ n. ‎(salo)
* Serbocroat: маст $^{(sh)}$, mast $^{(sh)}$ f.
* Sicilià: rassu $^{(scn)}$ m., sivu $^{(scn)}$ m.
* Suahili: mafuta $^{(sw)}$
* Suec: fett $^{(sv)}$
* Tadjik: чарбу $^{(tg)}$
* Turc: yağ $^{(tr)}$
* Txec: tuk $^{(cs)}$ m.
* Xinès: 脂肪 $^{(zh)}$ ‎(zhīfáng)

### Verb

greix
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de greixar.

#### Variants

* greixo, greixe, greixi

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# greixina
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ɡɾəˈʃi.nə/ Occidental: nord-occidental /ɡɾejˈʃi.na/ valencià /ɡɾejˈʃi.na/, /ɡɾeˈʃi.na/
   * Rimes: -ina
   * Etimologia: De greix i el sufix -ina.

### Nom

greixina f. ‎(plural greixines)
* Untor de greix abundant.

#### Derivats

* engreixinar

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: grei·xi·na (3)
* Anagrames: agreixin, exigiran

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# greu
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡɾew/
   * Rimes: -ew
   * Etimologia: Del llatí vulgar *grĕvis, encreuament dels clàssics gravis ‎(«pesant») i levis ‎(«lleu»), segle XIII.

### Adjectiu

greu inv. ‎(plural greus)
* Aplicat a la música o la parla, de to baix.
* Aplicat a un fet o un assumpte d'importància, amb connotacions negatives.
* Dit d'una situació, que no admet bromes, seriosa.

#### Sinònims

* baix
* alarmant, crític
* feixuc, pesant, pesat
* formal, respectable, solemne
* perillós, seriós, sever

#### Antònims

* agut
* lleu
* festiu

#### Derivats

* engrevir

#### Traduccions

* Alemany: bass $^{(de)}$
* Anglès: bass $^{(en)}$
* Castellà: grave $^{(es)}$
* Esperanto: basa $^{(eo)}$
* Francès: grave $^{(fr)}$, bas $^{(fr)}$
* Grec: μπάσος $^{(el)}$ ‎(bassos)
* Hongarès: basszus $^{(hu)}$
* Italià: grave $^{(it)}$, basso $^{(it)}$
* Llatí: bassus $^{(la)}$
* Polonès: basowy $^{(pl)}$
* Portuguès: grave $^{(pt)}$
* Suec: bas $^{(sv)}$
* Turc: bas $^{(tr)}$
* Alemany: beträchtlich $^{(de)}$
* Castellà: grave $^{(es)}$
* Italià: grave $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana
* Alemany: gewichtig $^{(de)}$
* Anglès: grave $^{(en)}$, serious $^{(en)}$
* Castellà: grave $^{(es)}$
* Danès: alvorlig $^{(da)}$
* Finès: vakava $^{(fi)}$
* Francès: grave $^{(fr)}$
* Grec: βαρύς $^{(el)}$ ‎(varís)
* Italià: grave $^{(it)}$
* Japonès: 厳粛 $^{(ja)}$
* Llatí: serius $^{(la)}$
* Polonès: poważny $^{(pl)}$
* Romanès: grav $^{(ro)}$
* Rus: серьёзный $^{(ru)}$ ‎(seriozni)
* Serbocroat: ozbiljan $^{(sh)}$
* Tagal: malma $^{(tl)}$
* Turc: ciddi $^{(tr)}$
* Txec: závažný $^{(cs)}$, vážný $^{(cs)}$
* Xinès: 嚴重 $^{(zh)}$ ‎(严重, yánzhòng)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: Rugé

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: greu
# gros
## Català

   * Pronúncia: /ˈɡɾɔs/
   * Rimes: -ɔs
   * Etimologia: Del llatí grossus ‎(«gras, gruixut»), segle XIII.

### Adjectiu

gros m. ‎(femení grossa, plural masculí grossos, plural femení grosses)
* Considerable en volum.
    S'ha comprat un cotxe molt gros.

#### Notes

S’usa l’adjectiu gros quan es refereix al volum i s’usa l’adjectiu gran quan es refereix a les mesures físiques, inclosa la capacitat, o la quantitat i intensitat.
* El dit gros (pel volum); una piscina gran (per la capacitat).
* Una olla grossa (voluminosa); una olla gran (d’alta capacitat).
Amb substantius no físics hi ha fluctuació. És més habitual usar gros amb l’adjectiu posposat i usar gran amb l’adjectiu anteposat.

#### Antònims

* petit, prim

#### Derivats

* engrossir
* grosser

#### Traduccions

* Anglès: big $^{(en)}$
* Castellà: grande $^{(es)}$
* Francès: gros $^{(fr)}$
* Italià: grande $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: GRAN $^{(csc)}$
* Romaní: thulo $^{(rom)}$

### Nom

gros m. ‎(plural grossos)
* La part més important d'un tot.
    El gros de què va passar ja està explicat.
* Moneda de plata múltiple del diner.

#### Antònims

* resta

#### Sinònims

* nucli

#### Traduccions

* Anglès: main $^{(en)}$
* Castellà: grueso $^{(es)}$
* Francès: gros $^{(fr)}$
* Italià: grosso $^{(it)}$
* Castellà: gros $^{(es)}$
* Italià: grosso $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈɡɾos/, meridional /ˈɡɾoh/
       Americà: alt /ˈɡɾos/, baix /ˈɡɾoh/, austral /ˈɡɾos/
   * Rimes: -os
   * Etimologia: Del català gros.

### Nom

gros m. ‎(plural groses)
* gros ‎(«moneda»)

## Neerlandès
### Nom

gros n. ‎(plural grossen)
* grossa

## Polonès
### Nom

gros
* grossa
# gruix
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɡɾuʃ/, occidental /ˈɡɾujʃ/
   * Rimes: -ujʃ
   * Etimologia: Del llatí vulgar *grossies, de grossus, segle XIV.

### Nom

gruix m. ‎(plural gruixos)
* La tercera dimensió menor d’un cos altre que la llargada i l’amplada.

#### Derivats

* engruixar, engruixir
* gruixut

#### Traduccions

* Anglès: thickness $^{(en)}$
* Castellà: grueso $^{(es)}$, grosor $^{(es)}$
* Francès: épaisseur $^{(fr)}$
* Italià: spessore $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: rugix, urgix

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# engruna
## Català

   * Pronúncia: oriental /əŋˈɡɾu.nə/, occidental /eŋˈɡɾu.na/
       Informal: nord-occidental /aŋˈɡɾu.nɛ/
   * Rimes: -una
   * Etimologia: Del llatí vulgar *grūnu, de granum ‎(«gra»), segle XIV.

### Nom

engruna f. ‎(plural engrunes)
* Trosset molt petit d'alguna cosa, especialment de pa.

#### Derivats

* engrunar

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: en·gru·na (3)
* Anagrama: nugaren

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# eslovè
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əz.ɫuˈβɛ/ balear /əz.ɫoˈvɛ/, /əz.ɫuˈvɛ/ Occidental: nord-occidental /ez.ɫoˈβe/ valencià /ez.ɫoˈve/, /ez.ɫoˈβe/
   * Rimes: -ɛ

### Adjectiu

eslovè m. ‎(femení eslovena, plural masculí eslovens, plural femení eslovenes)
* Relatiu o pertanyent a Eslovènia, als seus habitants o a la llengua eslovena.

#### Variants

* eslové (valencià)

#### Traduccions

* Anglès: Slovene $^{(en)}$
* Asturià: eslovenu $^{(ast)}$
* Castellà: esloveno $^{(es)}$
* Eslovè: slovenski $^{(sl)}$ m., slovensko $^{(sl)}$ n.
* Francès: slovène $^{(fr)}$

### Nom

eslovè m. ‎(plural eslovens, femení eslovena)
* Natural d'Eslovènia.
* (masculí singular) Llengua parlada a Eslovènia, i a unes zones de Àustria, Itàlia i Hongria.

#### Traduccions

* Anglès: Slovene $^{(en)}$
* Asturià: eslovenu $^{(ast)}$
* Castellà: esloveno $^{(es)}$
* Francès: Slovène $^{(fr)}$
* Anglès: Slovene $^{(en)}$
* Asturià: eslovenu $^{(ast)}$
* Castellà: esloveno $^{(es)}$
* Eslovè: slovenščina $^{(sl)}$ f.
* Francès: slovène $^{(fr)}$
* Suec: slovenska $^{(sv)}$ inv.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·lo·vè (3)
* Anagrames: elevos, volees

### Vegeu també

* Wikislovar, edició en eslovè
* Entrades en eslovè al Viccionari en català
* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# Eslovènia
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əz.ɫuˈβɛ.ni.ə/ balear /əz.ɫoˈvɛ.ni.ə/, /əz.ɫuˈvɛ.ni.ə/ Occidental: nord-occidental /ez.ɫoˈβɛ.ni.a/ valencià /ez.ɫoˈvɛ.ni.a/, /ez.ɫoˈβɛ.ni.a/
   * Rimes: -ɛnia
   * Etimologia: Adaptació de l’endònim Slovẹ́nija.

### Nom propi

Eslovènia f.
* País de l'Europa central, encerclat per Itàlia, Àustria, Hongria i Croàcia. Disposa d'una petita zona costera al nord del mar Adriàtic.

#### Notes

* El nom complet és República d'Eslovènia.

#### Derivats

* eslovè

#### Traduccions

* Alemany: Slowenien $^{(de)}$
* Anglès: Slovenia $^{(en)}$
* Asturià: Eslovenia $^{(ast)}$
* Basc: Eslovenia $^{(eu)}$
* Castellà: Eslovenia $^{(es)}$
* Eslovè: Slovenija $^{(sl)}$
* Francès: Slovénie $^{(fr)}$
* Italià: Slovenia $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana
* Occità: Eslovènia $^{(oc)}$
* Portuguès: Eslovénia $^{(pt)}$
* Vietnamita: Slovenia $^{(vi)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: Es·lo·vè·ni·a (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GEC, ésAdir

## Occità
### Nom propi

Eslovènia f.
* Eslovènia