OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# jueces de falta de pie
## Castellà
### Nom

jueces de falta de pie m. f. pl.
* forma plural de juez de falta de pie
# jueces de marca
## Castellà
### Nom

jueces de marca m. f. pl.
* forma plural de juez de marca
# jueces de pasa
## Castellà
### Nom

jueces de pasa m. f. pl.
* forma plural de juez de pasa
# lahi
## Tagal
### Nom

lahi
* raça
# laic
## Català

   * Pronúncia: /ˈɫajk/
   * Rimes: -ajk
   * Etimologia: Del llatí lāicus, del grec antic λαϊκός ‎(laïkós), segle XIV. Doblet de llec.

### Adjectiu

laic m. ‎(femení laica, plural masculí laics, plural femení laiques)
* Que no pertany a l'església.
* Que prescindeix de la religió.

#### Sinònims

* llec, secular

#### Derivats

* laïcitzar

#### Traduccions

* Alemany: Laie $^{(de)}$ m.
* Anglès: lay $^{(en)}$
* Castellà: laico $^{(es)}$
* Francès: laïque $^{(fr)}$
* Italià: laico $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: alci, alcí, cali, calí, laci, Laci

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# laicism
## Anglès

   * Etimologia: De laic i el sufix -ism.

### Nom

laicism ‎(comptable i incomptable, plural laicisms)
* laïcitat

### Vegeu també

* laicism. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# laguntzez
## Basc
### Nom

laguntzez
* instrumental definit plural de laguntza
# lai
## Català

   * Pronúncia: /ˈɫaj/
   * Rimes: -aj

### Nom

lai m. ‎(plural lais)
* Composició poètica i musical medieval.

#### Variants

* (arcaismes) lay

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: ali, alí

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# laica
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɫaj.kə/, occidental /ˈɫaj.ka/
   * Rimes: -ajka

### Adjectiu

laica f. ‎(plural laiques)
* Forma femenina de laic.

### Miscel·lània

* Síl·labes: lai·ca (2)
* Anagrames: acali, acalí, calia, làcia
# laibiri
## Ioruba

   * Pronúncia: /lá.í.bì.ɾì/
   * Etimologia: De l'anglès library ‎(«biblioteca»). Cognat del japonès ライブラリー ‎(raiburarī), l'urdú لائبریری‎ ‎(lāibrerī) i l'hindi लाइब्रेरी ‎(lāibrerī).

### Nom

laibiri
* biblioteca

#### Sinònims

* ilé-ìkàwé
# laicals
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɫəjˈkaɫs/, occidental /ɫajˈkaɫs/
   * Rimes: -als

### Adjectiu

laicals inv. pl.
* Forma plural de laical.

### Miscel·lània

* Síl·labes: lai·cals (2)
* Anagrames: alàlics, cisalla
# laicament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌɫaj.kəˈmen/ balear /ˌɫaj.kəˈment/, /ˌɫaj.kəˈmen/ Occidental: nord-occidental /ˌɫaj.kaˈmen/ valencià /ˌɫaj.kaˈment/, /ˌɫaj.kaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De laic i el sufix -ment.

### Adverbi

laicament
* D’una manera laica.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: lai·ca·ment (3)
* Anagrames: aclameint, aclimaten, encalimat

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# karamelliserade
## Suec
### Verb

karamelliserade
* passat actiu de karamellisera
# karate
## Català

   * Pronúncia: oriental /kəˈɾa.te/, occidental /kaˈɾa.te/
       Informal: /ˈka.ɾa.te/
   * Rimes: -ate
   * Etimologia: Del japonès 空手 ‎(karate), compost de 空 ‎(kara, «buit») i 手 ‎(te, «mà»).

### Nom

karate m. ‎(només en singular)
* Art marcial en el qual es fa èmfasi en els cops secs, especialment amb la mà.

#### Traduccions

* Anglès: karate $^{(en)}$
* Castellà: kárate $^{(es)}$ m.
* Francès: karaté $^{(fr)}$ m.
* Italià: karatè $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ka·ra·te (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot, ésAdir
# karateka
## Català

   * Pronúncia: oriental /kə.ɾəˈtɛ.kə/, occidental /ka.ɾaˈte.ka/
   * Rimes: -ɛka

### Nom

karateka m. f. ‎(plural karateques)
* Aquell que practica el karate.

#### Traduccions

* Basc: karateka $^{(eu)}$
* Castellà: karateca $^{(es)}$ m. f.
* Romanès: karatist $^{(ro)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ka·ra·te·ka (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Basc
### Nom

karateka anim.
* karateka

#### Declinació

Nom comú animat -a orgànica
Cas
Indefinit
Singular
Plural
Absolutiu
karateka
karateka
karatekak
Ergatiu
karatekak
karatekak
karatekek
Datiu
karatekari
karatekari
karatekei
Genitiu
karatekaren
karatekaren
karateken
Comitatiu
karatekarekin
karatekarekin
karatekekin
Benefactiu
karatekarentzat
karatekarentzat
karatekentzat
Instrumental
karatekaz
karatekaz
karatekez
Partitiu
karatekarik
Prolatiu
karatekatzat
Causal
karatekarengatik
karatekarengatik
karatekengatik
Locatius
Inessiu
karatekarengan
karatekarengan
karatekengan
Ablatiu
karatekarengandik
karatekarengandik
karatekengandik
Al·latiu
karatekarengana
karatekarengana
karatekengana
Terminatiu
karatekarenganaino
karatekarenganaino
karatekenganaino
Al·l. direcional
karatekarenganantz
karatekarenganantz
karatekenganantz
Gen. locatiu
karatekarenganako
karatekarenganako
karatekenganako :
# karamelliserar
## Suec
### Verb

karamelliserar
* present actiu de karamellisera
# karatekak
## Basc
### Nom

karatekak
* absolutiu definit plural de karateka
* ergatiu definit singular de karateka
* ergatiu indefinit de karateka
# karatekarekin
## Basc
### Nom

karatekarekin
* comitatiu indefinit de karateka
* comitatiu definit singular de karateka
# karatekaren
## Basc
### Nom

karatekaren
* genitiu definit singular de karateka
* genitiu indefinit de karateka
# karamelliserat
## Suec
### Verb

karamelliserat
* supí actiu de karamellisera
# karaoke
## Català

   * Pronúncia: (no adaptat) /ka.ɾaˈo.ke/
   * Etimologia: Manlleu del japonès カラオケ ‎(karaoke, literalment «orquestra buida»).

### Nom

karaoke m. ‎(plural karaokes)
* Pràctica del cant realitzada amb el suport d'aparells electrònics que mostren la lletra, indiquen el ritme i mesclen la veu arribada pel micròfon amb la música prèviament seleccionada. Típicament es realitza davant de públic i amb l'objectiu de l'entreteniment.
* Aparell electrònic destinat a practicar el cant de l'accepció anterior.
    Ho sento nois, s'ha acabat la festa, el karaoke s'ha espatllat.
* Funció d'un aparell electrònic (típicament un reproductor musical) destinada a practicar el cant de la primera accepció.
    Aquesta cadena musical té la funció de karaoke.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ka·ra·o·ke (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, Optimot
# kvikmynd
## Islandès
### Nom

kvikmynd f. ‎(plural kvikmyndir)
* pel·lícula
# kviraj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈkvi.raj/

### Adjectiu

kviraj
* forma plural de kvira
# kverkon
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈkver.kon/

### Nom

kverkon
* acusatiu de kverko
# kvira
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈkvi.ra/
   * Etimologia: De l'anglès queer, segle XX.

### Adjectiu

kvira ‎(plural kviraj, acusatiu kviran, plural acusatiu kvirajn)
* (LGBTI) queer, bord
    «Do oni bonvenigas "kvira" en la vortaron.» (Charlie Galvin, soc.culture.esperanto, 1996)Així que incloem de bon grat "kvira" al diccionari.

#### Sinònims

* GLAT-a

### Notes

En esperanto, en oposició a l'ús que se'n fa en anglès, aquest mot no té connotació pejorativa.
# kverkoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈkver.koj/

### Nom

kverkoj
* forma plural de kverko
# kvieta
## Esperanto

   * Pronúncia: /kviˈe.ta/

### Adjectiu

kvieta ‎(plural kvietaj, acusatiu kvietan, plural acusatiu kvietajn)
* dòcil, plàcid
* pacient
* quiet

#### Antònims

* malkvieta
# kvietaj
## Esperanto

   * Pronúncia: /kviˈe.taj/

### Adjectiu

kvietaj
* forma plural de kvieta
# kvietan
## Esperanto

   * Pronúncia: /kviˈe.tan/

### Adjectiu

kvietan
* acusatiu de kvieta
# kverkojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈkver.kojn/

### Nom

kverkojn
* acusatiu plural de kverko
# kvietajn
## Esperanto

   * Pronúncia: /kviˈe.tajn/

### Adjectiu

kvietajn
* acusatiu plural de kvieta
# iskeŕ
## Ibèric

   * Pronúncia: /it͡sɡer/, /it͡sker/
   * Etimologia: Variant de eskeŕ ‎.

### Nom

iskeŕ • ‎
* esquerra

### Nom propi

iskeŕ • ‎
* Formant d’antropònims bimembres

#### Derivats

| Primer formant iskeŕatin ‎ iskeŕbeleś ‎ iskeŕiar ‎ | Segon formant ikoŕiskeŕ ‎ lauŕiskeŕ ‎ niosisker ‎ sakaŕiskeŕ ‎ selkiskeŕ ‎ taŕtiniskeŕ ‎ tuituisker ‎ | Llatí (Turma Salluitana) Atanscer |

### Vegeu també

* Léxico ibérico, Luis Silgo, 2016.
# islam
## Català

   * Pronúncia: /izˈɫam/
   * Rimes: -am

### Nom

islam m. ‎(només en singular)
* Conjunt de religions que es basen en les doctrines de Mahoma i que té com a referent l'Alcorà.

#### Traduccions

* Afrikaans: Islam $^{(af)}$
* Albanès: Islam $^{(sq)}$
* Alemany: Islam $^{(de)}$ m.
* Anglès: Islam $^{(en)}$
* Àrab: الْإِسْلَام‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: իսլամ $^{(hy)}$ ‎(islam)
* Asturià: islam $^{(ast)}$ m.
* Basc: Islam $^{(eu)}$
* Belarús: ісла́м $^{(be)}$ m. ‎(islam)
* Bretó: Islam $^{(br)}$
* Búlgar: исля́м $^{(bg)}$ m. ‎(isliam)
* Coreà: 이슬람교 $^{(ko)}$ ‎(iseullamgyo), 회교 $^{(ko)}$ ‎(hoegyo)
* Còrnic: islam $^{(kw)}$
* Danès: islam $^{(da)}$
* Eslovac: islám $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: islam $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: islamo $^{(eo)}$
* Estonià: islam $^{(et)}$
* Finès: islam $^{(fi)}$
* Francès: Islam $^{(fr)}$ m.
* Friülà: Islam $^{(fur)}$ m.
* Gallec: islam $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: Islam $^{(cy)}$
* Georgià: ისლამი $^{(ka)}$ ‎(íslami)
* Grec: Ισλάμ $^{(el)}$ n. ‎(Islam)
* Hebreu: אִסְלָאם‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: इस्लाम $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: iszlám $^{(hu)}$
* Ídix: איסלאַם‎ $^{(yi)}$ m.
* Indonesi: Islam $^{(id)}$
* Irlandès: an tIoslam $^{(ga)}$ m.
* Islandès: íslam $^{(is)}$
* Italià: islam $^{(it)}$ m.
* Japonès: イスラム教 $^{(ja)}$
* Kazakh: Исләм $^{(kk)}$ ‎(Ïsläm/Islam)
* Kirguís: Ислам $^{(ky)}$ ‎(Islam)
* Kurd: Îslam $^{(ku)}$
* Letó: islams $^{(lv)}$ m.
* Lituà: islamas $^{(lt)}$ m.
* Llatí: islam $^{(la)}$ m.
* Macedoni: и́слам $^{(mk)}$ m.
* Malai: Islam $^{(ms)}$
* Maltès: Iżlam $^{(mt)}$ m.
* Mongol: ислам $^{(mn)}$
* Neerlandès: islam $^{(nl)}$ m.
* Noruec: islam $^{(no)}$ m.
* Persa: اسلام‎ $^{(fa)}$
* Polonès: islam $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: islã $^{(pt)}$ m., islão $^{(pt)}$ m.
* Romanès: islam $^{(ro)}$
* Rus: исла́м $^{(ru)}$ m. ‎(islam)
* Sard: islam $^{(sc)}$ m.
* Serbocroat: ислам $^{(sh)}$, islam $^{(sh)}$ m.
* Suahili: Uislamu $^{(sw)}$
* Suec: islam $^{(sv)}$
* Tadjik: Ислом $^{(tg)}$
* Tai: อิสลาม $^{(th)}$
* Tàtar: ислам $^{(tt)}$
* Turc: İslam $^{(tr)}$
* Txec: islám $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: ісла́м $^{(uk)}$ m. ‎(islam)
* Urdú: اسلام‎ $^{(ur)}$
* Uzbek: islom $^{(uz)}$
* Vietnamita: Islam giáo $^{(vi)}$
* Volapük: slam $^{(vo)}$
* Xinès: 回教 $^{(zh)}$ ‎(huíjiào)

### Miscel·lània

* Síl·labes: is·lam (2)
* Anagrama: Amils

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# islamfobion
## Esperanto

   * Pronúncia: /i.slam.foˈbi.on/

### Nom

islamfobion
* acusatiu de islamfobio
# islamfobiojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /i.slam.foˈbi.ojn/

### Nom

islamfobiojn
* acusatiu plural de islamfobio
# iskeŕbeleś
## Ibèric

   * Pronúncia: /it͡sɡerbeles/, /it͡skerbeles/
   * Etimologia: Compost pels formants iskeŕ ‎ i beleś ‎.

### Nom propi

iskeŕbeleś • ‎
* Antropònim

### Vegeu també

* Moncunill Martí, Noemí. Els noms personals ibèrics en l’epigrafia antiga de Catalunya. Barcelona: Institut d’Estudis Catalans, 2010 (Memòries de la Secció Històrico-Arqueològica; 85). ISBN 9788492583928.
# islamfobio
## Esperanto

   * Pronúncia: /i.slam.foˈbi.o/
   * Etimologia: De Islam i fobio.

### Nom

islamfobio ‎(acusatiu islamfobion, plural islamfobioj, plural acusatiu islamfobiojn)
* islamofòbia
# islamfobioj
## Esperanto

   * Pronúncia: /i.slam.foˈbi.oj/

### Nom

islamfobioj
* forma plural de islamfobio
# islamisation
## Francès

   * Pronúncia: /is.la.mi.zaˈsjɔ̃/

### Nom

islamisation f. ‎(plural islamisations)
* islamització
# karlistaldiekin
## Basc
### Nom

karlistaldiekin
* comitatiu definit plural de karlistaldi
# karlistaldiengatik
## Basc
### Nom

karlistaldiengatik
* causal definit plural de karlistaldi
# karlistaldientzat
## Basc
### Nom

karlistaldientzat
* benefactiu definit plural de karlistaldi
# karlistaldietaraino
## Basc
### Nom

karlistaldietaraino
* terminatiu definit plural de karlistaldi
# karlistaldien
## Basc
### Nom

karlistaldien
* genitiu definit plural de karlistaldi
# karlistaldietan
## Basc
### Nom

karlistaldietan
* inessiu definit plural de karlistaldi
# karlistaldietara
## Basc
### Nom

karlistaldietara
* al·latiu definit plural de karlistaldi
# karlistaldietako
## Basc
### Nom

karlistaldietako
* genitiu locatiu definit plural de karlistaldi
# karlistaldietarantz
## Basc
### Nom

karlistaldietarantz
* al·latiu direccional definit plural de karlistaldi
# karlistaldietatik
## Basc
### Nom

karlistaldietatik
* ablatiu definit plural de karlistaldi
# kühler
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈkyːlɐ/ àudio

### Adjectiu

kühler
* forma comparativa de kühl
# körsbärsbjörk
## Suec

   * Etimologia: De körsbär ‎(«cirera»), l'infix -s- i björk ‎(«bedoll»), denominació comparable a l'anglès cherry birch.

### Nom

körsbärsbjörk c. ‎(plural indefinit körsbärsbjörkar, plural definit körsbärsbjörkarna)
* (botànica) Betula lenta

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en suec.
# kühlem
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈkyːləm/

### Adjectiu

kühlem
* forma declinada de kühl
# kühlen
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈkyːlən/ àudio àudio

### Adjectiu

kühlen
* forma declinada de kühl
# kühlere
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈkyːləʀə/

### Adjectiu

kühlere
* forma declinada de kühl
# können
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈkœnən/; ,
   * Etimologia: De l'alemany antic kunnan, procedent del protogermànic *kunnaną i del protoindoeuropeu *ǵneh₃- ‎(«conèixer»).

### Verb

können
* poder, ser capaç de
    Ex.: Seine Brille ist zerbrochen, damit er nicht sehen kann. (traducció: «Les seves ulleres s'han trencat, per tant no pot veure.»)
* poder, haver una elevada probabilitat
    Ex.: Dein Onkel kann jeden Moment hier ankommen. (traducció: «El teu oncle pot arribar en qualsevol moment.»)

### Notes

* La diferència amb el verb dürfen és que können té un sentit objectiu i s'empra per parlar d'allò que materialment es pot fer, mentre que dürfen té un sentit subjectiu i expressa allò que moralment es pot fer.

#### Conjugació

| Infinitiu | können |
| Verb auxiliar | haben |
| Participi passat | gekonnt |
| Temps passat | ich konnte |
| Participi present | könnend |
| Tercera persona sing. present | er/sie kann |
# køl
## Danès

   * Pronúncia: g̊ʰø̞l
   * Etimologia: Del nòrdic antic kjǫlr.

### Nom

køl c.
* (nàutica) Quilla

#### Declinació

Declinació de køl :
| Gènere comú | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Gènere comú | Indefinit | Definit | Indefinit | Definit |
| Nominatiu | køl | kølen | køle | kølene |
| Genitiu | køls | kølens | køles | kølenes |

### Vegeu també

Per a més informació vegeu l'entrada køl al Ordbog over det danske Sprog
# kútter
## Feroès

   * Etimologia: De l'anglès cutter ‎(«tallant, barca que talla l'aigua»).

### Nom

kútter m.
* Cúter.

### Vegeu també

Per a més informació vegeu l'entrada kútter al Føroysk orðabók

## Islandès

   * Etimologia: De l'anglès cutter ‎(«tallant, barca que talla l'aigua»).

### Nom

kútter m.
* Cúter.

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada kútter al Icelandic Online Dictionary and Readings
* Per a més informació vegeu l'entrada al Projecte ISLEX sobre kútter
# kühle
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈkyːlə/

### Adjectiu

kühle
* forma declinada de kühl
# isquí
## Català
### Verb

isquí
* (literari, valencià) Primera persona del singular (jo) del passat simple de eixir.

#### Variants

* eixigué, eixí
# israelanino
## Esperanto

   * Pronúncia: /is.ra.e.laˈni.no/
   * Etimologia: De israelano i el sufix -ino ‎(«femella»).

### Nom

israelanino ‎(acusatiu israelaninon, plural israelaninoj, plural acusatiu israelaninojn)
* israeliana
# israelaniĉoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /is.ra.e.laˈni.t͡ʃoj/

### Nom

israelaniĉoj
* forma plural de israelaniĉo
# israelaniĉojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /is.ra.e.laˈni.t͡ʃojn/

### Nom

israelaniĉojn
* acusatiu plural de israelaniĉo
# isquéssem
## Català
### Verb

isquéssem
* (nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb eixir.

#### Variants

* eixírem, eixíssim, isquérem
# israelaninon
## Esperanto

   * Pronúncia: /is.ra.e.laˈni.non/

### Nom

israelaninon
* acusatiu de israelanino
# israelaninoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /is.ra.e.laˈni.noj/

### Nom

israelaninoj
* forma plural de israelanino
# israelaninojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /is.ra.e.laˈni.nojn/

### Nom

israelaninojn
* acusatiu plural de israelanino
# isquésseu
## Català
### Verb

isquésseu
* (nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb eixir.

#### Variants

* eixíreu, eixíssiu, isquéreu
# israelaniĉo
## Esperanto

   * Pronúncia: /is.ra.e.laˈni.t͡ʃo/
   * Etimologia: De israelano i l'infix -iĉ-.

### Nom

israelaniĉo ‎(acusatiu israelaniĉon, plural israelaniĉoj, plural acusatiu israelaniĉojn)
* israelià (home)

#### Variants

* israelanicho (sistema h), israelanicxo (sistema x)

#### Relacionats

* israelano, israelanino

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Plena Ilustrita Vortaro de Esperanto sobre israelano
# lapidaria
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɫə.pi.ðəˈɾi.ə/, occidental /ɫa.pi.ðaˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

lapidaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de lapidar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de lapidar.

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \la.piˈða.ɾja\
       Americà: alt /la.p(i)ˈda.ɾja/, baix \la.piˈða.ɾja\
   * Rimes: -aɾja

### Adjectiu

lapidaria f. ‎(plural lapidarias)
* forma femenina de lapidario
# lapidarian
## Anglès

   * Etimologia: De lapidary i el sufix -an.

### Adjectiu

lapidarian ‎(comparatiu more lapidarian, superlatiu most lapidarian)
* lapidari
# lapidario
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \la.piˈða.ɾjo\
       Americà: alt /la.p(i)ˈda.ɾjo/, baix \la.piˈða.ɾjo\
   * Rimes: -aɾjo

### Adjectiu

lapidario m. ‎(femení lapidaria, plural masculí lapidarios, plural femení lapidarias)
* lapidari

### Miscel·lània

* Síl·labes: la·pi·da·rio (4)

### Vegeu també

* lapidario. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# lapidaries
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɫə.pi.ðəˈɾi.əs/, occidental /ɫa.pi.ðaˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

lapidaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de lapidar.
# lapidarios
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \la.piˈða.ɾjos\, meridional \la.piˈða.ɾjoh\
       Americà: alt /la.piˈda.ɾ(jo)s/, baix \la.piˈða.ɾjoh\, austral \la.piˈða.ɾjos\
   * Rimes: -aɾjos

### Adjectiu

lapidarios m. pl.
* forma plural de lapidario
# lapidareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɫə.pi.ðəˈɾɛw/ balear /ɫə.pi.ðəˈɾəw/, /ɫə.pi.ðəˈɾɛw/ Occidental: /ɫa.pi.ðaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

lapidareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de lapidar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: la·pi·da·reu (4)
* Anagrames: aplaudiré, repiulada
# lapidarias
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \la.piˈða.ɾjas\, meridional \la.piˈða.ɾjah\
       Americà: alt /la.piˈda.ɾ(ja)s/, baix \la.piˈða.ɾjah\, austral \la.piˈða.ɾjas\
   * Rimes: -aɾjas

### Adjectiu

lapidarias f. pl.
* forma plural de lapidaria
# lapidarien
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɫə.pi.ðəˈɾi.ən/, occidental /ɫa.pi.ðaˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

lapidarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de lapidar.
# lapidari
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɫə.piˈða.ɾi/, occidental /ɫa.piˈða.ɾi/
   * Rimes: -aɾi
   * Etimologia: Del llatí lapidarius, segle XIV.

### Nom

lapidari m. ‎(plural lapidaris, femení lapidària)
* Persona que es dedica a tallar, polir i gravar pedres i gemmes.
* Objecte que serveix per gravar pedres.

#### Traduccions
### Adjectiu

lapidari m. ‎(femení lapidària, plural masculí lapidaris, plural femení lapidàries)
* Relatiu o pertanyent a les pedres.
* Tractat sobre pedres precioses o pedres notables i preuades per les seves propietats.
* (figurat) Dit d'una asserció concisa i sentenciosa.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: la·pi·da·ri (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# la vengeance est un plat qui se mange froid
## Francès
### Frase feta

la vengeance est un plat qui se mange froid
* la venjança és un plat que se serveix fred
    «Quel ennemi surgi des brumes du passé la poursuivait donc aujourd'hui ? Et pourquoi avoir attendu quarante ans pour le faire ? La vengeance est certes un plat qui se mange froid, mais là, c'était carrément du surgelé.» (Serge Brussolo, Le Chat aux yeux jaunes, pàg. 233, Fleuve Noir, París, 2011, ISBN 978-2-266-22044-6)
# label
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈleɪbəl/ àudio (EUA)

### Nom

label ‎(plural labels)
* etiqueta
* (escultura) trencaaigües

#### Sinònims

* water table

### Vegeu també

* label. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 juliol 2014].
# la veritat
## Català
### Adverbi

la veritat
* (col·loquial) realment, verdaderament
    «Doncs no, les olives com a tal no m'agraden gaire, la veritat. Però l'oli sí... I sucar pa de pagès amb oli d'oliva és un dels meus vicis.» (Anna (@empassejo), Tuit, març 2022)
    «Fins i tot dones que fan oli, vi, formatge, melmelades o que porten a pasturar el ramat. També llauradores, pescadores -poques, la veritat-, agents immobiliàries, transportistes, mestres, funcionàries a ajuntaments o metgesses e infermeres al centre de salut. Totes elles, ara sí, deixant enrere dia a dia la invisibilitat.» (Clara Giner, Rústiques, 2020)
    «Eixim de l’habitació on és l’aparell del TAC i passem a una mena de rebedor previ al TAC. De forma immediata esclata a plorar. Guillem, estic molt espantat (la veritat, les seues paraules han estat: estic cagat de por). En aquesta ocasió he mantingut la serenitat i els meus ulls han restat eixuts. Manolo, farem i passarem per on siga.» (Guillem Lera i Perales, Xssst!... Manolo està estudiant, pàg. 282, 2020)

#### Sinònims

* en realitat, en veritat, de veritat
# labbri
## Italià

   * Pronúncia: /ˈlab.bri/

### Nom

labbri m. pl.
* forma plural de labbro
# la venjança és un plat que se serveix fred
## Català
### Frase feta

la venjança és un plat que se serveix fred
* En cas de venjança és millor calcular detingudament el passos en lloc d’actuar massa ràpid guiat per les emocions.

#### Traduccions

* Anglès: revenge is a dish best served cold $^{(en)}$
* Castellà: la venganza es un plato que se sirve frío $^{(es)}$
* Francès: la vengeance est un plat qui se mange froid $^{(fr)}$
* Italià: la vendetta è un piatto che va servito freddo $^{(it)}$
# labbra
## Italià

   * Pronúncia: /ˈlab.bra/ àudio

### Nom

labbra f. pl.
* forma plural de labbro, llavis

### Vegeu també

* Diccionari Treccani
# labbro
## Italià

   * Pronúncia: /ˈlab.bro/
   * Etimologia: Del llatí lābrum.

### Nom

labbro m. ‎(plural labbra f., plural alternatiu labbri m.)
* llavi
* boca, paraula
* llavi, vora
* llaví, lòbul

### Notes

El plural femení irregular s’usa en sentit anatòmic. El plural masculí regular s’usa en sentit figurat i, antigament i literàriament, en sentit anatòmic.
    labbra grosse - llavis molsuts
    labbri di una ferita - llavis, vores d’una ferida

### Miscel·lània

* Síl·labes: làb·bro (2)

### Vegeu també

* Diccionari Treccani
# laaglanddwergnachtzwaluw
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De laagland ‎(«plana, terra baixa») i dwergnachtzwaluw ‎(«egotel»).

### Nom

laaglanddwergnachtzwaluw m. ‎(plural laaglanddwergnachtzwaluwen)
* (ornitologia) egotel de Tate (Aegotheles tatei)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
# laanaa yáʼátʼéehgo Késhmish, nił hózhǫ́ǫgo chʼídoohah
## Navaho

   * Pronúncia: /làːnàː jáʔátʼêːhko kʰéʃmɪ̀ʃ nɪ̀ɬ hóʒõ̂ːko t͡ʃʼɪ́tòːhàh/

### Interjecció

laanaa yáʼátʼéehgo Késhmish, nił hózhǫ́ǫgo chʼídoohah
* bon Nadal i feliç any nou
# labbirintu
## Sicilià
### Nom

labbirintu m.
* laberint

#### Sinònims

* abbirintu, labirintu, abirintu
# izotzilera
## Basc
### Nom

izotzilera
* al·latiu definit singular de izotzil
# izotziletarantz
## Basc
### Nom

izotziletarantz
* al·latiu direccional definit plural de izotzil
* al·latiu direccional indefinit de izotzil
# izotzilentzat
## Basc
### Nom

izotzilentzat
* benefactiu definit plural de izotzil
* benefactiu indefinit de izotzil