OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# braç
## Català

   * Pronúncia: /ˈbɾas/
   * Rimes: -as
   * Etimologia: Del llatí brachĭum, segle XIV.

### Nom

braç m. ‎(plural braços)
* (anatomia) Extremitat superior del cos.
* Per extensió, element allargat o articulat.
    braç d'una màquina, braç de terra.
* Unitat de longitud, el doble d'un colze.

#### Derivats

* avantbraç
* braçada
* bracejar
* abraçar
* bracer
* bracet

#### Compostos i expressions

* braç de gitano = tipus de pastís dolç farcit
* voler allargar més el braç que la màniga = voler massa
* donar la mà i agafar el braç = no tenir límit, excedir-se en la confiança
* de braços plegats = desenfeinat
* torcebraç

#### Sinònims

* antena

#### Traduccions

* Alemany: Arm $^{(de)}$ m.
* Anglès: arm $^{(en)}$
* Castellà: brazo $^{(es)}$ m.
* Danès: arm $^{(da)}$ c.
* Eslovac: rameno $^{(sk)}$ n., ruka $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: roka $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: brako $^{(eo)}$
* Estonià: käsi $^{(et)}$
* Feroès: armur $^{(fo)}$ m.
* Francès: bras $^{(fr)}$ m.
* Friülà: braç $^{(fur)}$
* Gallec: brazo $^{(gl)}$ m.
* Grec: χέρι $^{(el)}$ n. ‎(kheri)
* Grec antic: βραχίων $^{(grc)}$ m. ‎(brakhíōn)
* Guaraní: jyva $^{(gn)}$
* Hebreu: זרוע $^{(he)}$ f.
* Hongarès: kar $^{(hu)}$
* Indonesi: lengan $^{(id)}$
* Italià: braccio $^{(it)}$ m.
* Japonès: 腕 $^{(ja)}$
* Llatí: bracchium $^{(la)}$ n.
* Llengua de signes catalana: BRAÇ $^{(csc)}$
* Neerlandès: arm $^{(nl)}$ m.
* Occità: braç $^{(oc)}$ m.
* Polonès: ręka $^{(pl)}$ f., ramię $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: braço $^{(pt)}$ m.
* Retoromànic: bratsch $^{(rm)}$ m.
* Romanès: braț $^{(ro)}$ n.
* Rus: рука $^{(ru)}$ f. ‎(ruka)
* Sard: baltzu $^{(sc)}$, bartzu $^{(sc)}$
* Sicilià: vrazzu $^{(scn)}$ m.
* Suec: arm $^{(sv)}$ c.
* Txec: paže $^{(cs)}$ f., ruka $^{(cs)}$ f.
* Xinès: 胳膊 $^{(zh)}$ ‎(gēbó)
* Alemany: Elle $^{(de)}$
* Anglès: ell $^{(en)}$
* Castellà: brazo $^{(es)}$
* Francès: aune $^{(fr)}$
* Noruec: aln $^{(no)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot

## Occità

   * Pronúncia: /ˈbɾas/
   * Àudio: Bearn

### Nom

braç m. ‎(plural braces o braci [aranès])
* braç
# bram
## Català

   * Pronúncia: /ˈbɾam/
   * Rimes: -am
   * Etimologia: De bramar, segle XIV.

### Nom

bram m. ‎(plural brams)
* Crit de l'ase, del lleó.
* Crit molt fort.
* Aigua que corre amb molta força i fa un soroll eixordador.

#### Sinònims

* (lleó) rugit

#### Traduccions

* Anglès: bray $^{(en)}$
* Castellà: rebuzno $^{(es)}$ m.
* Francès: braiment $^{(fr)}$ m.
* Anglès: roar $^{(en)}$
* Castellà: rugido $^{(es)}$ m.
* Francès: rugissement $^{(fr)}$ m.
* Anglès: howl $^{(en)}$
* Castellà: bramido $^{(es)}$ m.
* Francès: hurlement $^{(fr)}$ m.

### Verb

bram
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de bramar.

#### Variants

* bramo, brame, brami

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
* Tesaurus - Sons d'animals
# brat
## Català

   * Pronúncia: /ˈbɾat/
   * Rimes: -at

### Nom

brat m. ‎(plural brats)
* verat

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* brat. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.

## Polonès

   * Pronúncia: /brat/
   * Rimes: -at

### Nom

brat m. pers. ‎(femení siostra)
* germà

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | brat | bracia |
| Genitiu | brata | braci |
| Datiu | bratu | braciom |
| Acusatiu | brata | braci |
| Instrumental | bratem | braćmi |
| Locatiu | bracie | braciach |
| Vocatiu | bracie | bracia |

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
# brell
## Català

   * Pronúncia: /ˈbɾeʎ/
   * Rimes: -eʎ
   * Etimologia: De brellar.

### Nom

brell m. ‎(plural brells)
* Mena de xiulet que imita el cant del verderol i es fa servir per caçar-los.
* Parany per caçar ocells.

#### Traduccions
### Verb

brell
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de brellar.

#### Variants

* brello, brelle, brelli

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# brenc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbɾɛŋ/, balear /ˈbɾɛŋk/ Occidental: nord-occidental /ˈbɾeŋ/ valencià /ˈbɾeŋk/, /ˈbɾeŋ/
   * Rimes: -ɛŋk
   * Etimologia: [1] D'un cèltic *brīnicu o *brēnicā, de *brinos ‎(«bri»).
   * Etimologia: [2] De branc, de branca, per metonímia i analogia.

### Nom

brenc m. ‎(plural brencs)
* bri (tija d’una planta)
* Cap o ramal de cordill.

### Nom

brenc m. ‎(plural brencs)
* Ramal o branc de camí.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# breny
## Català

   * Pronúncia: /ˈbɾeɲ/

### Nom

breny m. ‎(plural brenys)
* segó
* Terreny abrupte ple d'arbustos i de malesa
* Veta que forma l'espardenya de vetes en conjunt amb la sola.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, DCVB
# bres
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbɾɛs/ balear /ˈbɾəs/, /ˈbɾɛs/ Occidental: /ˈbɾes/
   * Rimes: -ɛs
   * Etimologia: Del llatí vulgar *bertium, atestat en el diminutiu bertiolum ‎(«bressol»), d’origen gàl·lic, segle XIII. Cognat de l’occità antic brès i del francès antic bers.

### Nom

bres m. ‎(plural bressos)
* (nord-occidental, valencià septentrional, mallorquí, menorquí) bressol
* (nord-occidental) Cistell gran en forma de bressol.

### Verb

bres
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de bressar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, DECat, Optimot
# bri
## Català

   * Pronúncia: /ˈbɾi/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: D’origen cèltic, probablement del gàl·lic *brinos ‎(«filament, fibra»), segle XIII. Cognat del francès brin.

### Nom

bri m. ‎(plural brins)
* Fragment d'herba o brot fi de cereal.
    «Per poder fer una mica de pa, van anar a manllevar un picotí de blat de sembradura, i en van sembrar set grans, que de seguida van sortir amb uns brins frescos i regalats que donaven bo de veure.» (Joan Amades, Les cent millors rondalles populars, 1948)
* Fibra tèxtil.
    «I, per Zeus!, quant a les ciutats que són colònies d'aquest nostre país, caldria reconèixer que són per nosaltres com brins de llana caiguts per terra, cadascun en son lloc.» (Aristòfanes, Comèdies (vol. IV): Els ocells. Lisístrata, Fundació Bernat Metge, pàgina 135)
* Estams de flors.
    «Es poden posar uns brins de safrà a la picada.» (Institut Català de la Cuina, Corpus del patrimoni culinari català)

#### Derivats

* esbrinar

#### Traduccions

* Alemany: Grashalm $^{(de)}$
* Anglès: blade $^{(en)}$
* Castellà: brizna $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, DECat

## Crioll de Guadeloupe
### Nom

bri
* Bot. (Chrysophyllum argenteum Jacq.).

### Vegeu també

* Vilayleck, Elisabeth. Ethnobotanique et médecine traditionnelle créoles, 2002. Matoury: Ibis Rouge, 123. ISBN 2-84450-134-6.
# bric
## Català

   * Pronúncia: /ˈbɾik/
   * Rimes: -ik
   * Etimologia: De l'anglès brik, segle XXI.

### Nom

bric m. ‎(plural brics)
* (aliments, embalatge) Envàs per a líquids, típicament de forma rectangular, fet principalment de cartro, però també d'altres elements que n'eviten la fuga del contingut i en garanteixen l’aïllament.

#### Sinònims

* tetrabric

#### Traduccions

* Anglès: carton $^{(en)}$, brick $^{(en)}$
* Castellà: tetrabric $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: crib

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, ésAdir
# broc
## Català

   * Pronúncia: /ˈbɾɔk/
   * Rimes: -ɔk
   * Etimologia: Del llatí brŏccus ‎(«que té les dents prominents»), segle XIII.

### Nom

broc m. ‎(plural brocs)
* El coll estret que tenen algunes eines, com garrafes, ampolles, etc.
* Espècie de canal en figura de bec que acostumen a tenir els gerros, gerres, pitxers, alambins, setrills i altres eines per què el líquid que contenen surti amb més facilitat i suavitat.
* El canó o canaleta on es posa el ble per il·luminar en la llumenera i altres trastos semblants.
* El canó dels candelers on s'introdueix la candela.
* Peça rodona de llauna, cristall o altra matèria que es posa a la boca dels candelers per recollir les cendres que cauen i la cera o seu que es fon.
* Brocada.

#### Compostos i expressions

* Anar-se'n com el broc del càntir: frase que es diu dels que pateixen un excessiu flux de ventre.
* No ficar-se en brocs: Abstenir-se algú de dir o fer impertinentment més d'allò que li correspon.

#### Sinònims

* bec

#### Traduccions

* Castellà: gollete $^{(es)}$
* Francès: goulot $^{(fr)}$
* Italià: canna $^{(it)}$
* Llatí: collum $^{(la)}$
* Castellà: pico $^{(es)}$
* Francès: bec $^{(fr)}$
* Italià: canna $^{(it)}$, collo $^{(it)}$
* Llatí: rostrum $^{(la)}$
* Castellà: mechero $^{(es)}$
* Francès: lamperon $^{(fr)}$
* Italià: luminello $^{(it)}$
* Llatí: myxus $^{(la)}$, myxos $^{(la)}$
* Castellà: mechero $^{(es)}$
* Francès: tuyau $^{(fr)}$
* Italià: canna $^{(it)}$
* Llatí: candelabri tubulus $^{(la)}$
* Castellà: arandela $^{(es)}$
* Francès: bobéche $^{(fr)}$
* Italià: bocciuolo $^{(it)}$
* Castellà: irse de canilla $^{(es)}$
* Francès: avoir le dévoiement $^{(fr)}$
* Italià: aver il ventre stemperato come un' oca
* Llatí: ventris profluvio laborare
* Castellà: no meterse $^{(es)}$ en dibujos
* Francès: ne point se méler des choses qui ne nous regardent pas
* Llatí: aliena negotia non curare

### Verb

broc
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de brocar.

#### Variants

* broco, broque, broqui

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: cobr, corb $^{(revers)}$, Corb $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* FIGUERA, Pere Antoni. Diccionari Mallorquí-Castellà, Palma, 1840.
* Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom I.
# bruc
## Català

   * Pronúncia: /ˈbɾuk/
   * Rimes: -uk
   * Etimologia: De l'occità antic bruc, del llatí gàl·lic *brūcus, del cèltic *wroikos, segle XIII.

### Nom

bruc m. ‎(plural brucs)
* Arbust del gènere Erica de fulles petites i flors vistoses.

#### Derivats

* brucataire
* bruguera, bruguer, bruguerar, bruguerola

#### Hipònims

* bruc boal, bruc arbori, bruc de pipes, bruc mascle (Erica arborea)
* bruc d'aiguamoll (Erica tetralix)
* bruc d'escombres, bruc femella, bruga (Erica scoparia)
* bruc d'hivern, bruc vermell (Erica multiflora)

#### Compostos i expressions

* gírgola de bruc, flota de bruc
* tassa de bruc
* sense suc ni bruc

#### Traduccions

* Anglès: heath $^{(en)}$
* Castellà: brezo $^{(es)}$ m.
* Francès: bruyère $^{(fr)}$ f.
* Occità: bruc $^{(oc)}$ m.
* Suec: ljung $^{(sv)}$ c.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# brull
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbɾuʎ/ balear /ˈbɾuʎ/, /ˈbɾuj/ Occidental: /ˈbɾuʎ/
   * Rimes: -uʎ
   * Etimologia: De broll.

### Nom

brull m. ‎(plural brulls)
* brulla
* (valencià) mató

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, DCVB
# brot
## Català

   * Pronúncia: /ˈbɾot/
   * Rimes: -ot
   * Etimologia: Del gòtic *𐌱𐍂𐌿𐍄 ‎(brut), segle XIV.

### Nom

brot m. ‎(plural brots)
* (botànica) Part de la planta per on creix la part aèria.
* (figuradament, epidemiologia, sociologia) Increment de casos d'una malaltia o succés mèdic per sobre de la freqüència esperada o inici d'un fenomen social potencialment nociu.
* (col·loquial, negatiu) No gens, mica, res.
    «En aquesta tomba hi havia un epitafi escrit que deia, segons li van traduir a aquell mariner que no sabia ni un brot de grec: “No espero res, no temo res, soc lliure”.» (Jaume Parareda Franch, El viatge de Lia, 2020, Caligrama, ISBN 9788418310560)

#### Sinònims

* brosta, esclat, gemma

#### Derivats

* rebrot

#### Compostos i expressions

* de cap de brot
* no fotre brot

#### Traduccions

* Anglès: shoot $^{(en)}$
* Castellà: brote $^{(es)}$
* Alemany: ﻿Ausbruch $^{(de)}$
* Anglès: outbreak $^{(en)}$
* Castellà: brote $^{(es)}$
* Francès: ﻿déclenchement $^{(fr)}$
* Anglès: stroke $^{(en)}$ of work
* Castellà: no dar golpe $^{(es)}$

### Verb

brot
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de brotar.

#### Variants

* broto, brote, broti

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: Bort, torb $^{(revers)}$, trob

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: brot
# bulb
## Català

   * Pronúncia: /ˈbuɫp/
   * Etimologia: Del llatí bulbus, segle XIX.

### Nom

bulb m. ‎(plural bulbs)
* Eixamplament de la tija, generalment subterrani, que desenvolupen algunes plantes, per exemple la ceba.
* Estructura de l'encèfal que és un eixamplament de la medul·la espinal.

#### Derivats

* bulbós

#### Traduccions

* Anglès: bulb $^{(en)}$
* Castellà: bulbo $^{(es)}$
* Francès: bulbe $^{(fr)}$
* Italià: bulbo $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# burg
## Català

   * Pronúncia: /ˈburk/
   * Rimes: -uɾk
   * Etimologia: Del llatí vulgar burgus provinent del germànic burgs, «vila fortificada o vila petita».

### Nom

burg m. ‎(plural burgs)
* (Edat Mitjana) barri urbà al voltant d'un castell o d'una vila fortificada.
* vila franca

#### Traduccions

* Anglès: burg $^{(en)}$
* Castellà: burgo $^{(es)}$
* Francès: bourg $^{(fr)}$
* Occità: borg $^{(oc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# burs
## Català

   * Pronúncia: /ˈburs/
   * Rimes: -uɾs
   * Etimologia: Del català medieval burs.

### Nom

burs m. ‎(plural bursos)
* (dialectal) doll

#### Sinònims

* broll, raig, doll

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: urbs

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB

## Català antic

   * Etimologia: Incerta, relacionat amb el provençal burs de mateix significat.

### Nom

burs m. ‎(plural burs o burses o bursos)
* aürt, cop violent
* punxada de dolor

#### Compostos i expressions

* de burs
* burs de costat

#### Variants

* burç, burc, burch, buts

### Vegeu també

* Obres de referència: Faraudo
# bust
## Català

   * Pronúncia: /ˈbust/
   * Rimes: -ust
   * Etimologia: Del llatí būstum.

### Nom

bust m. ‎(plural busts o bustos)
* Escultura del cap i començament del pit d'una persona.

#### Traduccions

* Alemany: Büste $^{(de)}$ f.
* Anglès: bust $^{(en)}$
* Castellà: busto $^{(es)}$ m.
* Eslovac: busta $^{(sk)}$ f.
* Esperanto: busto $^{(eo)}$
* Francès: buste $^{(fr)}$ m.
* Italià: busto $^{(it)}$ m.
* Polonès: popiersie $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: busto $^{(pt)}$ m.
* Rus: бюст $^{(ru)}$ m. ‎(biust)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: tubs

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC

## Anglès

   * Pronúncia: /ˈbʌst/ àudio (EUA)

### Nom

bust ‎(plural busts)
* bust
# bloody-mary
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌbɫɔ.ðiˈmɛ.ɾi/, occidental /ˌbɫa.ðiˈme.ɾi/
   * Rimes: -ɛɾi
   * Etimologia: Manlleu de l’anglès bloody mary ‎(literalment «Maria la Sanguinària»), sobrenom de Maria I d'Anglaterra pel color sanguini, amb guionet en manlleus no adaptats.

### Nom

bloody-mary m. ‎(plural bloody-marys)
* Còctel de vodka i suc de tomàquet condimentat amb espècies.

#### Variants

* bloody mary (grafia obsoleta)

#### Traduccions

* Anglès: bloody mary $^{(en)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: bloo·dy·ma·ry (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC, PTV
# but
## Català

   * Pronúncia: /ˈbut/
   * Rimes: -ut

### Nom

but m. ‎(plural buts)
* (peixos, septentrional) bot

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: tub $^{(revers)}$

### Vegeu també

* but. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.

## Anglès

   * Pronúncia: /bʌt/

### Preposició

but
* excepte, a banda de
    I saw everyone but you. ― Vaig vore a tots excepte a tu.

### Conjunció

but
* però, mes
    You can come in but you have to be quiet. ― Pots entrar-hi, però has d'estar en silenci.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: tub $^{(revers)}$

## Francès

   * Pronúncia: /byt/ àudio

### Nom

but m. ‎(plural buts)
* meta, objectiu
* (esports de pilota, polo) gol
* (esports de pilota) porteria
* (basquetbol, corfbol) cistella
* (beisbol) base
* (petanca, botxes) bolig
* (pilota basca) servei

#### Sinònims

* (cistella) panier
* (bolig) bouchon, cochonnet, gari, let, petit
* (servei) remise en jeu, service

### Vegeu també

* but. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 juny 2014].

## Polonès

   * Pronúncia: /but/
   * Etimologia: Del llatí botta.

### Nom

but m. inan.
* sabata

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | but | buty |
| Genitiu | buta | butów |
| Datiu | butowi | butom |
| Acusatiu | but | buty |
| Instrumental | butem | butami |
| Locatiu | bucie | butach |
| Vocatiu | bucie | buty |

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
# cable
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈkab.bɫə/, /ˈka.βɫə/ balear /ˈkab.bɫə/ Occidental: nord-occidental /ˈkab.bɫe/, /ˈka.βɫe/ valencià /ˈka.bɫe/
   * Rimes: -able
   * Etimologia: Del francès câble, d’origen marítim del normand i picard cable, del llatí *caplum, del tardà capulum, de capiō ‎(«agafar, prendre»), segle XIX.

### Nom

cable m. ‎(plural cables)
* Corda gruixuda formada per cordons trenats, generalment de cànem o de fil metàl·lic.
* Conjunt de fils conductors que transmeten un corrent elèctric.

#### Traduccions

* Anglès: cable $^{(en)}$
* Castellà: cable $^{(es)}$ m.
* Francès: câble $^{(fr)}$ m.
* Italià: cavo $^{(it)}$ m.

### Verb

cable
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de cablar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb cablar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb cablar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb cablar.

#### Variants

* [1] cablo, cabli, cabl
* [2,3,4] cabli

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ble (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# calc
## Català

   * Pronúncia: /ˈkaɫk/
   * Etimologia: Del verb calcar, segle XIX.

### Nom

calc m. ‎(plural calcs)
* Còpia d'una obra original feta calcant.
* Manlleu d'un mot o d'una locució que manté l'estructura de la llengua original fent una traducció de cada mot o de cada morfema.
    Gratacel és un calc de l’anglès sky-scraper.

#### Traduccions

* Anglès: tracing $^{(en)}$
* Castellà: calco $^{(es)}$
* Francès: calque $^{(fr)}$
* Italià: calco $^{(it)}$
* Anglès: calque $^{(en)}$
* Castellà: calco $^{(es)}$
* Francès: calque $^{(fr)}$
* Italià: calco $^{(it)}$

### Verb

calc
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de calcar.

#### Variants

* calco, calque, calqui

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: clac $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# bloody-marys
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌbɫɔ.ðiˈmɛ.ɾis/, occidental /ˌbɫa.ðiˈme.ɾis/
   * Rimes: -ɛɾis

### Nom

bloody-marys m. pl.
* Forma plural de bloody-mary.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bloo·dy·ma·rys (4)
# call
## Català

   * Pronúncia: /ˈkaʎ/
   * Rimes: -aʎ
   * Etimologia:
       [1] Del llatí callum ‎(«durícia»), segle XIII.
       [2] Del llatí callis ‎(«corriol»), segle XI.
       [3] De l'hebreu קָהָל ‎(Qahal, «comunitat»), segle XIII.

### Nom

call m. ‎(plural calls)
* Durícia que es fa en la pell per fregament continuat.
* (botànica) cal·lus
* (mallorquí, menorquí) palmell
* (nord-occidental, tarragoní) tascó

#### Traduccions

* Alemany: Hühnerauge $^{(de)}$ n.
* Anglès: callus $^{(en)}$, corn $^{(en)}$
* Armeni: կոշտուկ $^{(hy)}$ ‎(koixtuk)
* Búlgar: мазол $^{(bg)}$ m. ‎(mazol)
* Castellà: callo $^{(es)}$
* Danès: ligtorn $^{(da)}$ c.
* Eslovac: kurie oko $^{(sk)}$ n.
* Esperanto: kalo $^{(eo)}$
* Finès: liikavarvas $^{(fi)}$
* Francès: cal $^{(fr)}$, cor $^{(fr)}$
* Grec: κάλος $^{(el)}$ m. ‎(kalos)
* Hongarès: tyúkszem $^{(hu)}$
* Irlandès: fadharcán $^{(ga)}$ m.
* Italià: callo $^{(it)}$
* Japonès: 鶏眼 $^{(ja)}$
* Llatí: callus $^{(la)}$
* Macedoni: плу́скавец $^{(mk)}$ m.
* Maltès: kallu $^{(mt)}$ m.
* Neerlandès: eelt $^{(nl)}$ n.
* Portuguès: calo $^{(pt)}$
* Rus: мозо́ль $^{(ru)}$ f. ‎(mozol)
* Suec: liktorn $^{(sv)}$ c.
* Turc: nasır $^{(tr)}$
* Xinès: 雞眼 $^{(zh)}$ ‎(鸡眼, jīyǎn)

### Nom

call m. ‎(plural calls)
* Camí estret i llarg entre dues muntanyes.
* (per extensió) Pas estret entre dues parets.

#### Traduccions

* Anglès: lane $^{(en)}$
* Castellà: callejón $^{(es)}$
* Francès: ruelle $^{(fr)}$
* Italià: vico $^{(it)}$

### Nom

call m. ‎(plural calls)
* (històric) Barri medieval català habitat per jueus.

#### Traduccions

* Alemany: Judengasse $^{(de)}$, Judenviertel $^{(de)}$
* Anglès: ghetto $^{(en)}$
* Aragonès: chudería $^{(an)}$
* Basc: judutegi $^{(eu)}$
* Castellà: judería $^{(es)}$
* Francès: juiverie $^{(fr)}$
* Portuguès: judiaria $^{(pt)}$

### Verb

call
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de callar.

#### Variants

* callo, calle, calli

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: llac $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom I.

## Anglès

   * Pronúncia: /kɔːl/ àudio (RU)

### Verb

call ‎(3a persona singular present calls, gerundi calling, passat i participi called)
* cridar
* (esports de raqueta) anunciar
* (beisbol, esports de raqueta) cantar

### Vegeu també

* call. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# bypass
## Català

   * Pronúncia: oriental /bəjˈpas/, occidental /bajˈpas/
   * Rimes: -as
   * Etimologia: Anglicisme bypass ‎(literalment «passatge pel costat»), segle XX.

### Nom

bypass m. ‎(plural invariable)
* (medicina) Intervenció quirúrgica en què una nova via fa de pont per a eludir el segment vascular obstruït o amb estenosi.
* (urbanisme) circumval·lació, ronda
* (enginyeria) derivació

### Miscel·lània

* Síl·labes: by·pass (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, Termcat