OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# rossegar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ru.səˈɣa/ balear /ro.səˈɣa/, /ru.səˈɣa/ Occidental: nord-occidental /ro.seˈɣa/ valencià /ro.seˈɣaɾ/, /ro.seˈɣa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: rossegà
   * Etimologia: De rossa i el sufix -egar, pel suplici d’arrossegar els condemnats a mort amb rosses, segle XVII.

### Verb

rossegar trans., intr.
* arrossegar

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: rossego, rossega, rosseguem Vocal rizotònica: /ɛ/, /ə/, /e/

### Miscel·lània

* Síl·labes: ros·se·gar (3)
* Anagrames: agressor, esgarros, grossera, ressogra

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# rossí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ruˈsi/ balear /roˈsi/, /ruˈsi/ Occidental: /roˈsi/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: De rossa i el sufix -í, segle XIII.

### Nom

rossí m. ‎(plural rossins)
* Cavall que no és de raça, de qualitat entre els de sella i els de tir, usat antigament en la guerra i la caça.
* Cavall vell.

#### Derivats

* arrossinar

#### Traduccions

* Anglès: hack $^{(en)}$
* Castellà: rocín $^{(es)}$
* Francès: roussin $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ros·sí (2)
* Anagrames: orsis, risso

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# gleïsol
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡɫə.iˈsɔɫ/, occidental /ɡɫe.iˈsɔɫ/
   * Rimes: -ɔl

### Nom

gleïsol m. ‎(plural gleïsols)
* Sòl hídric amb baix contingut d’oxigen.

#### Variants

* gleïsòl (grafia obsoleta)

#### Traduccions

* Anglès: gleysol $^{(en)}$
* Castellà: gleysol $^{(es)}$
* Francès: gleysol $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: gle·ï·sol (3)
* Anagrames: gelisol, gelisòl, legislo

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# gleïsòl
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡɫə.iˈsɔɫ/, occidental /ɡɫe.iˈsɔɫ/
   * Rimes: -ɔl

### Nom

gleïsòl m. ‎(plural gleïsòls)
* Grafia obsoleta des del 2017 de gleïsol.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gle·ï·sòl (3)
* Anagrames: gelisol, gelisòl, legislo
# histosol
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /is.tuˈsɔɫ/ balear /is.toˈsɔɫ/, /is.tuˈsɔɫ/ Occidental: /is.toˈsɔɫ/
   * Rimes: -ɔl

### Nom

histosol m. ‎(plural histosols)
* Sòl que conté bàsicament materials orgànics.

#### Variants

* histosòl (grafia obsoleta)

#### Traduccions

* Anglès: histosol $^{(en)}$
* Castellà: histosol $^{(es)}$
* Francès: histosol $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: his·to·sol (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# histosòl
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /is.tuˈsɔɫ/ balear /is.toˈsɔɫ/, /is.tuˈsɔɫ/ Occidental: /is.toˈsɔɫ/
   * Rimes: -ɔl

### Nom

histosòl m. ‎(plural histosòls)
* Grafia obsoleta des del 2017 de histosol.

### Miscel·lània

* Síl·labes: his·to·sòl (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
# abeurada
## Català

   * Pronúncia: oriental /ə.βəwˈɾa.ðə/, occidental /a.bewˈɾa.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De abeurar.

### Nom

abeurada f. ‎(plural abeurades)
* abeurament
* abeurador

### Verb

abeurada
* Participi femení singular del verb abeurar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·beu·ra·da (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# algara
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɫˈɣa.ɾə/, occidental /aɫˈɣa.ɾa/
   * Rimes: -aɾa
   * Etimologia: Del castellà algara, de l'àrab الْغَارَة‎ ‎(al-ḡāra, «la ràtzia»).

### Nom

algara f. ‎(plural algares)
* (històric) Unitat de cavalleria musulmana que feia ràtzies en territoris cristians.

#### Sinònims

* algarada

#### Traduccions

* Castellà: algara $^{(es)}$ f.
* Portuguès: algara $^{(pt)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: al·ga·ra (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC

## Castellà

   * Pronúncia: \alˈɣa.ɾa\
   * Rimes: -aɾa
   * Etimologia: De l'àrab الْغَارَة‎ ‎(al-ḡāra, «la ràtzia»).

### Nom

algara f. ‎(plural algaras)
* (històric) algara
* ràtzia
* sinònim de algarada ‎(«aldarull»)
    «.. . mientras Nuño de Almorox le daba codazos preguntándole qué coño había dicho el maldito viejo mojamé ese, que armaba tanta algara ... porque cuando hablaban árabe culto y de prisa se le escapaba lo que decían.» (Isidoro Calzada, La estrella de las Navas, 1970)... mentre Nuño de Almorox li feia colzades preguntant què coi havia dit el maleït vell mafumet aquell, que feia tant d'enrenou... perquè quan parlaven en àrab culte i de pressa se li escapava el que estaven dient.

#### Sinònims

* algarada

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre algara
# algarada
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɫ.ɣəˈɾa.ðə/, occidental /aɫ.ɣaˈɾa.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De algara i el sufix -ada.

### Nom

algarada f. ‎(plural algarades)
* Sinònim de algara.

### Miscel·lània

* Síl·labes: al·ga·ra·da (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \al.ɣaˈɾa.ða\
       Americà: alt \al.ɣaˈɾa.da\, baix \al.ɣaˈɾa.ða\
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De algara i el sufix -ada.

### Nom

algarada f. ‎(plural algaradas)
* sinònim de algara ‎(«ràtzia, tropa musulmana»)
* aldarull, rebombori
    «Primera algarada. Iniciando su historia en la mediación, cuestionarse a sí misma. Segunda algarada. La identidad de una mirada hacia el otro y a sí misma.» (María Jesús Márquez García, Mediadoras interculturales en centros educativos. Un punto de vista narrativo, Universidad Almería, 2015, pàgina 80)Primer enfrontament. Iniciant la pròpia història en la mediació, qüestionant-se a ella mateixa. Segon enfrontament. La identitat d'una mirada envers l'altre i un mateix.

#### Sinònims

* alboroto, jaleo, zaragata

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre algarada
# anècdota
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əˈnɛɡ.du.tə/ balear /əˈnɛɡ.do.tə/, /əˈnɛɡ.du.tə/ Occidental: /aˈnɛɡ.do.ta/
   * Etimologia: Del títol de l’obra Ἀνέκδοτα ‎(Anékdota, «Memòries inèdites») de Procopi, una col·lecció de breus incidents de la cort bizantina, del grec antic ἀνέκδοτα ‎(anékdota, «fets inèdits»), plural de ἀνέκδοτος ‎(anékdotos, «inèdit»), de ἐκδίδωμι ‎(ekdídōmi, «publicar»), segle XIX.

### Nom

anècdota f. ‎(plural anècdotes)
* Relat breu d'un fet estrany, divertit o curiós viscut per algú.

#### Traduccions

* Anglès: anecdote $^{(en)}$
* Castellà: anécdota $^{(es)}$ f.
* Francès: anecdote $^{(fr)}$ f.
* Italià: aneddoto $^{(it)}$ m.
* Suec: anekdot $^{(sv)}$ c.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·nèc·do·ta (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* Termfolk
# ayn
## Català

   * Pronúncia: /ˈajn/
   * Rimes: -ajn
   * Etimologia: De l’àrab عين ‎(ʿayn).

### Nom

ayn f. ‎(plural ayns)
* Divuitena lletra de l'alfabet àrab.

#### Relacionats

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| ا | ب | ت | ث | ج | ح | خ | د | ذ | ر | ز | س | ش | ص |
| àlif | ba | ta | tha | jim | ha | kha | dal | dhal | ra | zay | sin | xin | sad |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| ض | ط | ظ | ع | غ | ف | ق | ك | ل | م | ن | ه | و | ي |
| dad | ta | dha | ayn | ghayn | fa | qaf | kaf | lam | mim | nun | ha | waw | ya |

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: any $^{(alfagrama)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
# barrufa
## Català

   * Pronúncia: oriental /bəˈru.fə/, occidental /baˈru.fa/
   * Rimes: -ufa
   * Etimologia: D’origen incert relacionat amb barruf i barrufet.

### Nom

barrufa f. ‎(plural barrufes)
* Cosa entortolligada, retorçada de forma atapeïda.
* (alguerès) baralla, batussa

### Verb

barrufa
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de barrufar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb barrufar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bar·ru·fa (3)
* Anagrama: brufarà

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, DAlg
# bet
## Català

   * Pronúncia: (femení)
       Oriental: central /ˈbɛt/ balear /ˈbət/, /ˈbɛt/ Occidental: /ˈbet/
   * Homòfon: vet ‎(betacisme)
   * Pronúncia: (masculí) /ˈbɛt/
   * Rimes: -ɛt
   * Etimologia: [1] De l'hebreu בי״ת ‎(béy"t), del protosemític *bayt- ‎(«casa»).
   * Etimologia: [2] Variant de be per epítesi.

### Nom

bet f. ‎(plural bets)
* Segona lletra dels alfabets semítics fenici, arameu, hebreu i d’altres derivats.

#### Relacionats

| | àlef | bet | guímel | dàlet | he | vau | zain | het | tet | iod | caf | làmed | mem | nun | sàmec | ain | pe | tsade | cof | reix | xin | tau |
| Fenici | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Arameu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Hebreu | א | ב | ג | ד | ה | ו | ז | ח | ט | י | כ ך | ל | מ ם | נ ן‬ | ס | ע | פ ף‬ | צ‬ ץ‬‬ | ק‬ | ר‬ | ש | ת |
| Siríac | ܐ | ܒ | ܓ | ܕ | ܗ | ܘ | ܙ | ܚ | ܛ | ܝ | ܟ | ܠ | ܡ | ܢ | ܣ ܤ | ܥ | ܦ | ܨ | ܩ | ܪ | ܫ | ܬ |
| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 20 | 30 | 40 | 50 | 60 | 70 | 80 | 90 | 100 | 200 | 300 | 400 |
* ba (àrab)
* beta (grec)

#### Traduccions

* Anglès: beth $^{(en)}$
* Francès: bèt $^{(fr)}$

### Nom

bet m. ‎(plural bets)
* (penedesenc) Forma alternativa de be ‎(«anyell»).

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Anglès

   * Pronúncia: /ˈbɛt/ àudio (EUA)

### Nom

bet ‎(plural bets)
* aposta

### Verb

bet ‎(3a persona singular present bets, gerundi betting, passat i participi bet o betted)
* apostar
# bombardada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bum.bərˈda.ðə/ balear /bom.bəɾˈða.ðə/, /bum.bərˈða.ðə/ alguerès /bum.baɫˈda.ɾa/ Occidental: /bom.baɾˈða.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De bombardar, segle XX.

### Nom

bombardada f. ‎(plural bombardades)
* (milícia, especialment alguerès) Cop de bombarda.
* (milícia, especialment alguerès) bombardeig
    «La bombardada és durada tota la nit.» (Josep Sanna i Useri, Diccionari català de l’Alguer, 1988)

#### Traduccions
### Verb

bombardada
* Participi femení singular del verb bombardar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bom·bar·da·da (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DAlg
# boteria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bu.təˈɾi.ə/ balear /bo.təˈɾi.ə/, /bu.təˈɾi.ə/ Occidental: /bo.teˈɾi.a/
   * Rimes: -ia
   * Etimologia: De boter i el sufix -ia.

### Nom

boteria f. ‎(plural boteries)
* Lloc on fan bótes.

#### Traduccions

* Castellà: botería $^{(es)}$ f.

### Verb

boteria
* (col·loquial central, septentrional) Primera persona del singular (jo) del condicional de botre.
* (col·loquial central, septentrional) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de botre.

#### Variants

* botria

### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·te·ri·a (4)
* Heterograma de 7 lletres (abeiort)
* Anagrama: rebotia

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# botonada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bu.tuˈna.ðə/ balear /bo.toˈna.ðə/, /bu.tuˈna.ðə/ Occidental: /bo.toˈna.ða/
   * Rimes: -ada

### Nom

botonada f. ‎(plural botonades)
* Conjunt de botons d’un vestit.

#### Traduccions

* Anglès: buttons $^{(en)}$ pl.
* Castellà: botonadura $^{(es)}$ f.
* Francès: boutons $^{(fr)}$ m. pl.
* Italià: abbottonadura $^{(it)}$ f., bottoniera $^{(it)}$ f.
* Sard: butonera $^{(sc)}$ f.

### Verb

botonada
* Participi femení singular del verb botonar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·to·na·da (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# brulla
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbɾu.ʎə/ balear /ˈbɾu.ʎə/, /ˈbɾu.jə/ Occidental: /ˈbɾu.ʎa/
   * Rimes: -uʎa
   * Etimologia: De brolla.

### Nom

brulla f. ‎(plural brulles)
* Brotada tendra de messes.

#### Variants

* brull

#### Traduccions

* Castellà: porrina $^{(es)}$ f.

### Verb

brulla
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de brullar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb brullar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bru·lla (2)
* Anagrama: Rabull

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# caçada
## Català

   * Pronúncia: oriental /kəˈsa.ðə/, occidental /kaˈsa.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De caçar, segle XVI.

### Nom

caçada f. ‎(plural caçades)
* caça

### Verb

caçada
* Participi femení singular del verb caçar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ça·da (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# caf
## Català

   * Pronúncia: /ˈkaf/
   * Rimes: -af
   * Etimologia: De l’hebreu כ״ף ‎(ka"f), del protosemític *kap- ‎(«palma de la mà»).

### Nom

caf f. ‎(plural cafs)
* Onzena lletra dels alfabets semítics fenici, arameu, hebreu i d’altres derivats.

#### Relacionats

| | àlef | bet | guímel | dàlet | he | vau | zain | het | tet | iod | caf | làmed | mem | nun | sàmec | ain | pe | tsade | cof | reix | xin | tau |
| Fenici | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Arameu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Hebreu | א | ב | ג | ד | ה | ו | ז | ח | ט | י | כ ך | ל | מ ם | נ ן‬ | ס | ע | פ ף‬ | צ‬ ץ‬‬ | ק‬ | ר‬ | ש | ת |
| Siríac | ܐ | ܒ | ܓ | ܕ | ܗ | ܘ | ܙ | ܚ | ܛ | ܝ | ܟ | ܠ | ܡ | ܢ | ܣ ܤ | ܥ | ܦ | ܨ | ܩ | ܪ | ܫ | ܬ |
| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 20 | 30 | 40 | 50 | 60 | 70 | 80 | 90 | 100 | 200 | 300 | 400 |
* kaf (àrab)
* kappa (grec)

#### Traduccions

* Anglès: kaph $^{(en)}$
* Francès: kaf $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
# calç
## Català

   * Pronúncia: /ˈkaɫs/
   * Rimes: -als
   * Homòfon: calçs
   * Etimologia: Del llatí calce(m), acusatiu de calx, segle XIII,

### Nom

calç f. ‎(plural calçs)
* Material obtingut de la cocció de la pedra calcària, principalment l'òxid de calci o els seus derivats.

#### Variants

* calcina

#### Traduccions

* Afrikaans: kalk $^{(af)}$
* Alemany: Baukalk $^{(de)}$ m.
* Anglès: lime $^{(en)}$
* Armeni: կիր $^{(hy)}$ ‎(kir)
* Búlgar: вар $^{(bg)}$ f. ‎(var)
* Castellà: cal $^{(es)}$
* Coreà: 석회 $^{(ko)}$ ‎(seokhoe)
* Danès: kalk $^{(da)}$ c.
* Eslovac: vápno $^{(sk)}$ n.
* Eslovè: apno $^{(sl)}$ n.
* Esperanto: kalko $^{(eo)}$
* Feroès: kálk $^{(fo)}$ n.
* Finès: kalkki $^{(fi)}$
* Francès: chaux $^{(fr)}$
* Gallec: cai $^{(gl)}$ m., cal $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: calch $^{(cy)}$ m.
* Georgià: კირი $^{(ka)}$ ‎(kiri)
* Grec antic: τίτανος $^{(grc)}$ ‎(títanos)
* Hebreu: סִיד‎ $^{(he)}$ m.
* Hongarès: mész $^{(hu)}$
* Irlandès: aol $^{(ga)}$ m.
* Islandès: kalk $^{(is)}$ n.
* Italià: calce $^{(it)}$
* Japonès: 石灰 $^{(ja)}$
* Kurd: kisl $^{(ku)}$
* Llatí: calx $^{(la)}$ f.
* Neerlandès: kalk $^{(nl)}$ m.
* Noruec: kalk $^{(no)}$ m.
* Occità: cauç $^{(oc)}$ f., calç $^{(oc)}$ f.
* Polonès: wapno $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: cal $^{(pt)}$ f.
* Quítxua: isku $^{(qu)}$
* Romanès: var $^{(ro)}$ n.
* Rus: и́звесть $^{(ru)}$ f. ‎(ízvest)
* Suahili: chokaa $^{(sw)}$
* Suec: kalk $^{(sv)}$ c.
* Tagal: apog $^{(tl)}$
* Tai: ปูนขาว $^{(th)}$
* Turc: kireç $^{(tr)}$
* Xinès: 石灰 $^{(zh)}$ ‎(shíhuī)

### Verb

calç
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de calçar.

#### Variants

* calço, calce, calci

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# canòcia
## Català

   * Pronúncia: oriental /kəˈnɔ.si.ə/, occidental /kaˈnɔ.si.a/
   * Rimes: -ɔsia

### Nom

canòcia f. ‎(plural canòcies)
* (mallorquí, col·loquial) Forma alternativa de equinocci., calamitat

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·nò·ci·a (4)
* Anagrames: acciona, accionà, cocaïna
# catalanor
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kə.tə.ɫəˈno/ Occidental: nord-occidental /ka.ta.ɫaˈno/, valencià /ka.ta.ɫaˈnoɾ/
   * Rimes: -o(ɾ)
   * Etimologia: De català i el sufix -or, segle XXI.

### Nom

catalanor f. ‎(plural catalanors)
* Qualitat de català.
    «Un referent vinculat al món de l'anime —i no de qualsevol anime, segurament del més simbòlic de la història— i l'emblema per antonomàsia de la catalanor. Res pot sortir malament.» (Pau Cusí, Cançons catalanes en versió lo-fi, el perfil de YouTube destinat a petar-ho, El Nacional, Barcelona, gen. 2021)

#### Sinònims

* catalanitat

#### Relacionats

* catalanisme

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ta·la·nor (4)
* Anagrames: acalorant, aclotaran
# chaise-longue
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌʃɛzˈɫoŋ/, balear /ˌʃɛzˈɫoŋk/ Occidental: nord-occidental /ˌʃɛzˈɫoŋ/ valencià /ˌʃɛzˈɫoŋk/, /ˌʃɛzˈɫoŋ/
   * Rimes: -oŋk
   * Etimologia: Del francès chaise longue ‎(literalment «cadira llarga»), amb guionet en manlleus no adaptats.

### Nom

chaise-longue f. ‎(plural invariable)
* (gal·licisme) Seient allargat que permet estirar-hi les cames.

#### Variants

* chaise longue (grafia obsoleta)

#### Traduccions

* Anglès: chaise longue $^{(en)}$
* Francès: chaise longue $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: chai·se·lon·gue (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC, Termcat
# cof
## Català

   * Pronúncia: /ˈkof/
   * Etimologia: De l’hebreu קוּף ‎(quf), del protosemític *qup- ‎(«agulla»).

### Nom

cof f. ‎(plural cofs)
* Dinovena lletra dels alfabets semítics fenici, arameu, hebreu i d’altres derivats.

#### Relacionats

| | àlef | bet | guímel | dàlet | he | vau | zain | het | tet | iod | caf | làmed | mem | nun | sàmec | ain | pe | tsade | cof | reix | xin | tau |
| Fenici | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Arameu | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Hebreu | א | ב | ג | ד | ה | ו | ז | ח | ט | י | כ ך | ל | מ ם | נ ן‬ | ס | ע | פ ף‬ | צ‬ ץ‬‬ | ק‬ | ר‬ | ש | ת |
| Siríac | ܐ | ܒ | ܓ | ܕ | ܗ | ܘ | ܙ | ܚ | ܛ | ܝ | ܟ | ܠ | ܡ | ܢ | ܣ ܤ | ܥ | ܦ | ܨ | ܩ | ܪ | ܫ | ܬ |
| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 20 | 30 | 40 | 50 | 60 | 70 | 80 | 90 | 100 | 200 | 300 | 400 |
* qaf (àrab)

#### Traduccions

* Anglès: qoph $^{(en)}$
* Francès: qouf $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: foc $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
# col
## Català

   * Pronúncia: /ˈkɔɫ/
   * Rimes: -ɔl
   * Etimologia: Del llatí caulis, segle XI, doblet del cultisme caule.

### Nom

col f. ‎(plural cols)
* Planta herbàcia de la família de les crucíferes, de tija gruixuda i fulles grosses amb flores grogues o blanques.

#### Traduccions

* Alemany: Kohl $^{(de)}$ m.
* Anglès: cabbage $^{(en)}$
* Àrab: مَلْفُوف $^{(ar)}$ m.
* Belarús: капу́ста $^{(be)}$ f. ‎(kapusta)
* Castellà: col $^{(es)}$ f.
* Danès: kål $^{(da)}$ c.
* Eslovac: kapusta $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: zelje $^{(sl)}$ n.
* Esperanto: brasiko $^{(eo)}$
* Estonià: kapsas $^{(et)}$
* Feroès: hvítkál $^{(fo)}$ n.
* Finès: kaali $^{(fi)}$
* Francès: chou $^{(fr)}$ m.
* Friülà: cauli $^{(fur)}$, brocul $^{(fur)}$
* Gallec: repolo $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: bresychen $^{(cy)}$ f.
* Georgià: კომბოსტო $^{(ka)}$ ‎(kòmbosto)
* Grec: κράμβη $^{(el)}$ f. ‎(krambi)
* Grec antic: κράμβη $^{(grc)}$ f. ‎(krámbē)
* Hebreu: כְּרוּב $^{(he)}$ m.
* Irlandès: cabáiste $^{(ga)}$ m., cál $^{(ga)}$ m.
* Islandès: hvítkál $^{(is)}$ n.
* Italià: cavolo $^{(it)}$ m.
* Japonès: 甘藍 $^{(ja)}$
* Llatí: brassica $^{(la)}$ f.
* Llengua de signes catalana: COL $^{(csc)}$
* Maltès: kaboċċa $^{(mt)}$ f.
* Noruec: hodekål $^{(no)}$ m., kål $^{(no)}$ m.
* Occità: caulet $^{(oc)}$ m.
* Polonès: kapusta $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: repolho $^{(pt)}$ m., couve $^{(pt)}$ m.
* Retoromànic: giabus $^{(rm)}$ m., gibus $^{(rm)}$ m., gibo $^{(rm)}$ m.
* Romanès: varză $^{(ro)}$ f.
* Rus: капу́ста $^{(ru)}$ f. ‎(kapusta)
* Sard: càule $^{(sc)}$
* Suec: vitkål $^{(sv)}$ c., kål $^{(sv)}$ c.
* Turc: lahana $^{(tr)}$
* Txec: zelí $^{(cs)}$ n.
* Uzbek: karam $^{(uz)}$
* Xinès: 捲心菜 $^{(zh)}$ ‎(卷心菜, juǎnxīncài)

### Verb

col
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de col·lar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: olc

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈkol/
   * Rimes: -ol
   * Etimologia: Del llatí caulis.

### Nom

col f. ‎(plural coles)
* col

#### Sinònims

* repollo, berza

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre col

## Francès

   * Pronúncia: /kɔl/ àudio
   * Etimologia: Del llatí collum.

### Nom

col m. ‎(plural cols)
* coll (d'una peça de roba, d'una ampolla)
* (obsolet) coll (part del cos)

#### Sinònims

* (part del cos) cou

#### Descendents

* Francès: cou m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en francès
* Per a més informació vegeu l'entrada al Dictionnaire Larousse Français sobre col
# convidada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kum.biˈða.ðə/ balear /koɱ.viˈða.ðə/, /kuɱ.viˈða.ðə/ Occidental: nord-occidental /kom.biˈða.ða/ valencià /koɱ.viˈða.ða/, /kom.biˈða.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De convidar, segle XIX.

### Nom

convidada f. ‎(plural convidades)
* Acte de convidar.
* Menjada festosa.

#### Sinònims

* convit, invitació

### Nom

convidada f. ‎(plural convidades)
* Forma femenina de convidat.

### Verb

convidada
* Participi femení singular del verb convidar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·vi·da·da (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# cort
## Català

   * Pronúncia: /ˈkort/
   * Rimes: -oɾt
   * Etimologia: Del llatí cōrte(m), segle XIV, acusatiu de cōrs, del clàssic cohors. Doblet del cultisme cohort.

### Nom

cort f. ‎(plural corts)
* (central, septentrional) Lloc tancat a peu pla de la casa rural destinat al bestiar gros i menut, proveït de menjadores, abeuradores i jaços.
* Conjunt format pel sobirà i els personatges que l'envolten i que constitueixen habitualment o accidentalment la seva família, el seu servei i la seva comitiva o acompanyament, dit també cort noble.
* (històric) Tribunal en representació d’un sobirà.
* (plural) Òrgan, normalment representatiu d'un conjunt de població, que fa lleis de forma delegada.

#### Sinònims

* (cort de porcs): corral (nord-occidental, eivissenc), corraleta (pallarès, ribagorçà), corralina (lleidatà), porcatera (valencià central), porcellera, porquera (valencià), soll (mallorquí, menorquí, valencià septentrional, tarragoní)
* acompanyament, companyia, seguici

#### Derivats

* cortejar

#### Compostos i expressions

* cort celestial, o el cel com a mansió dels àngels, els sants i els benaurats.

#### Traduccions

* Anglès: sty $^{(en)}$
* Castellà: corral $^{(es)}$
* Francès: cour $^{(fr)}$
* Anglès: court $^{(en)}$
* Castellà: corte $^{(es)}$
* Francès: cour $^{(fr)}$
* Anglès: court $^{(en)}$
* Castellà: corte $^{(es)}$
* Francès: cour $^{(fr)}$
* Castellà: cortes $^{(es)}$
* Castellà: corte $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: torc, troc $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Petit Atles Lingüístic del Domini Català
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: cort
# csi
## Català

   * Pronúncia: /ˈksi/
   * Rimes: -i

### Nom

csi f. ‎(plural csis)
* Forma alternativa de ksi.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: cis $^{(alfagrama)}$, ics, isc $^{(revers)}$, sic

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC
# cuca-serp
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌku.kəˈserp/, occidental /ˌku.kaˈseɾp/
   * Rimes: -eɾp

### Nom

cuca-serp f. ‎(plural cuca-serps)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Apterichtus anguiformis)
* serp de mar

#### Sinònims

* murer

#### Hiperònims

* peixos > ofíctids

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: cu·ca·serp (3)

### Vegeu també

* cuca-serp. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.