OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# monestrell
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mu.nəsˈtɾeʎ/ balear /mo.nəsˈtɾeʎ/, /mu.nəsˈtɾeʎ/ Occidental: /mo.nesˈtɾeʎ/
   * Rimes: -eʎ
   * Etimologia: Del llatí vulgar *monesteriellu, diminutiu de monasterium ‎(«monestir»), segle XIV.

### Nom

monestrell m. ‎(plural monestrells)
* Cep originari de l'Empordà ben adaptat als climes secs i amb tendència a corbar els sarments.
* Raïm negre de maduració tardana, menut, compacte i amb els grans petits o mitjans, de color moradenc, de gust fort i amb la pell gruixuda.
* Vi intens, ric en tanins, de gust dolcenc i de color fosc, que se sol utilitzar per a cupatges.

#### Sinònims

* garrut
* mataró (Penedès)

#### Traduccions

* Castellà: monastrell $^{(es)}$, monestrell $^{(es)}$, mourvedre $^{(es)}$
* Francès: mourvèdre $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: mo·nes·trell (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Termcat
* DOGC Núm. 7280 - 4.1.2017
# monere
## Llatí

   * Pronúncia: /mɔˈneː.rɛ/

### Verb

monēre
* infinitiu del present actiu de moneō
# monestir
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mu.nəsˈti/ balear /mo.nəsˈti/, /mu.nəsˈti/ Occidental: nord-occidental /mo.nesˈti/, valencià /mo.nesˈtiɾ/
   * Rimes: -i(ɾ)
   * Etimologia: Del llatí vulgar *monisteriu, de monasterium ‎(«cel·la, monestir»), del grec antic μοναστήριον ‎(monastḗrion), de μοναστήριος ‎(monastḗrios, «monàstic»), de μονάζω ‎(monázō, «viure sol»), segle XIV.

### Nom

monestir m. ‎(plural monestirs)
* Edificació medieval per a la reclusió dels religiosos.

#### Sinònims

* convent

#### Traduccions

* Albanès: manastir $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Kloster $^{(de)}$ n.
* Anglès: monastery $^{(en)}$
* Àrab: دَيْر‎ $^{(ar)}$ m.
* Arameu: דירא‎ $^{(arc)}$ f.
* Armeni: վանք $^{(hy)}$ ‎(vank)
* Basc: monasterio $^{(eu)}$
* Belarús: манасты́р $^{(be)}$ m. ‎(manastir)
* Búlgar: манасти́р $^{(bg)}$ m. ‎(manastir)
* Castellà: monasterio $^{(es)}$ m.
* Coreà: 수도원 $^{(ko)}$ ‎(sudowon)
* Danès: kloster $^{(da)}$ n.
* Eslovac: kláštor $^{(sk)}$ m., monastier $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: samostan $^{(sl)}$
* Esperanto: monaĥejo $^{(eo)}$
* Estonià: klooster $^{(et)}$
* Feroès: kleystur $^{(fo)}$ n.
* Finès: luostari $^{(fi)}$
* Francès: monastère $^{(fr)}$ m.
* Friülà: munistîr $^{(fur)}$ m.
* Gallec: mosteiro $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: mynachlog $^{(cy)}$ f.
* Grec: μοναστήρι $^{(el)}$ n. ‎(monastiri)
* Hebreu: מִנְזָר‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: मठ $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: kolostor $^{(hu)}$
* Irlandès: mainistir $^{(ga)}$ f.
* Italià: monastero $^{(it)}$ m.
* Japonès: 修道院 $^{(ja)}$
* Kazakh: монастырь $^{(kk)}$ ‎(monastırʹ/monastir)
* Kirguís: монастырь $^{(ky)}$ ‎(monastur)
* Kurd: xilwet $^{(ku)}$ f.
* Letó: klosteris $^{(lv)}$ m.
* Llatí: monasterium $^{(la)}$ n.
* Neerlandès: klooster $^{(nl)}$ n.
* Noruec: kloster $^{(no)}$ n.
* Occità: monastèri $^{(oc)}$ m.
* Polonès: klasztor $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: mosteiro $^{(pt)}$ m., monastério $^{(pt)}$ m.
* Retoromànic: clostra $^{(rm)}$ f.
* Romanès: mănăstire $^{(ro)}$ f.
* Rus: монастырь $^{(ru)}$ m. ‎(monastir)
* Serbocroat: манастир $^{(sh)}$, manastir $^{(sh)}$ m.
* Suahili: monasteri $^{(sw)}$
* Suec: kloster $^{(sv)}$ n.
* Tai: วัด $^{(th)}$
* Turc: manastır $^{(tr)}$
* Txec: klášter $^{(cs)}$ m., monastýr $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: монасти́р $^{(uk)}$ m. ‎(monastir)
* Urdú: مٹھ‎ $^{(ur)}$ m.
* Vietnamita: tu viện $^{(vi)}$
* Xinès: 修道院 $^{(zh)}$ ‎(xiūdàoyuàn)

### Miscel·lània

* Síl·labes: mo·nes·tir (3)
* Heterograma de 8 lletres (eimnorst)
* Anagrames: somrient, terminos, timoners, tornemis

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: monestir
# monetae
## Llatí

   * Pronúncia: /mɔˈneː.taj/

### Nom

monētae
* nominatiu plural de monēta
* vocatiu plural de monēta
* genitiu singular de monēta
* datiu singular de monēta
# mones
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈmo.nəs/, occidental /ˈmo.nes/
   * Rimes: -ones

### Nom

mones f. pl.
* Forma plural de mona.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mo·nes (2)
* Anagrames: menos, només, sonem

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈmɔ.neːs/

### Verb

monēs
* segona persona singular del present d'indicatiu actiu de moneō
# monetai
## Italià
### Verb

monetai
* primera persona singular (io) del passat de monetare
# monestirs
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mu.nəsˈtis/ balear /mo.nəsˈtis/, /mu.nəsˈtis/ Occidental: nord-occidental /mo.nesˈtis/, valencià /mo.nesˈtiɾs/
   * Rimes: -i(ɾ)s

### Nom

monestirs m. pl.
* Forma plural de monestir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mo·nes·tirs (3)
* Anagrama: tornéssim
# moneta
## Italià

   * Pronúncia: /moˈneː.ta/
   * Etimologia: Del llatí monēta.

### Nom

moneta f. ‎(plural monete)
* moneda
    Un tempo le monete valevano esattamente il proprio peso, ma oggi il valore dipende solitamente dal materiale impiegato per coniarle.Va haver un temps en què les monedes valien exactament el que pesaven, però avui dia el seu valor depèn només del material emprat per encunyar-les.

#### Sinònims

* divisa, valuta

#### Derivats

| monetaggio monetale monetare | monetario monetazione monetina monetizzare |

### Verb

moneta
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del present d'indicatiu de monetare
* segona persona singular (tu) de l'imperatiu de monetare

### Miscel·lània

* Síl·labes: mo·né·ta (3)
* Heterograma de 6 lletres (aemnot)

### Vegeu també

* Diccionari Treccani

## Llatí

   * Pronúncia: /mɔˈneː.ta/
   * Etimologia: De Juno Monēta («Juno l'avisadora»), nom del temple romà on estava la seca.

### Nom

monēta f. ‎(genitiu monētae)
* moneda
* encuny
    Ex.:Nomina Graeca Latinā monetā percussa.—(«Paraules gregues posades en l'encuny de monedes llatines.»)

#### Declinació

1a declinació -a, -ae :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | monēta | monētae |
| Vocatiu | monēta | monētae |
| Acusatiu | monētam | monētās |
| Genitiu | monētae | monētārum |
| Datiu | monētae | monētīs |
| Ablatiu | monētā | monētīs |
# mojas
## Occità

   * Pronúncia: /ˈmu.d͡ʒo̞s/

### Nom

mojas f. pl.
* forma plural de moja
# mojo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈmo.xo/, meridional /ˈmo.ho/
       Americà: alt /ˈmo.x(o)/, baix /ˈmo.ho/, austral /ˈmo.xo/
   * Rimes: -oxo

### Verb

mojo
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb mojar
# mojosaj
## Esperanto

   * Pronúncia: /mojˈo.saj/

### Adjectiu

mojosaj
* forma plural de mojosa
# mojosajn
## Esperanto

   * Pronúncia: /mojˈo.sajn/

### Adjectiu

mojosajn
* acusatiu plural de mojosa
# mojaré
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /mo.xaˈɾe/, meridional /mo.haˈɾe/
       Americà: alt /mo.x(a)ˈɾe/, baix /mo.haˈɾe/, austral /mo.xaˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

mojaré
* primera persona del singular (yo) del futur d'indicatiu del verb mojar
# moje
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈmo.xe/, meridional /ˈmo.he/
       Americà: alt /ˈmo.x(e)/, baix /ˈmo.he/, austral /ˈmo.xe/
   * Rimes: -oxe

### Verb

moje
* primera persona del singular (yo) del present de subjuntiu del verb mojar
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del present de subjuntiu del verb mojar
* tercera persona del singular (él, ella, usted) de l'imperatiu del verb mojar

### Miscel·lània

* Síl·labes: mo·je (2)
* Anagrama: mejo

## Polonès

   * Pronúncia: /ˈmɔ.jɛ/

### Pronom

moje
* nominatiu, acusatiu i vocatiu neutre singular de mój
* nominatiu, acusatiu i vocatiu no viril plural de mój

### Miscel·lània

* Síl·labes: mo·je (2)
# mojeles
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /moˈxe.les/, meridional /moˈhe.leh/
       Americà: alt /moˈxe.l(e)s/, baix /moˈhe.leh/, austral /moˈxe.les/
   * Rimes: -eles

### Nom

mojeles m. pl.
* forma plural de mojel
# mojosan
## Esperanto

   * Pronúncia: /mojˈo.san/

### Adjectiu

mojosan
* acusatiu de mojosa
# mojel
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /moˈxel/, meridional /moˈhel/
       Americà: alt /moˈxel/, baix /moˈhel/, austral /moˈxel/
   * Rimes: -el
   * Etimologia: Del català moixell, segle XVII.

### Nom

mojel m. ‎(plural mojeles)
* (nàutica) baderna

### Miscel·lània

* Síl·labes: mo·jel (2)
# mojosa
## Esperanto

   * Pronúncia: /mojˈo.sa/
   * Etimologia: Acrònim de moderna juna stilo (estil modern i juvenil), segle XXI.

### Adjectiu

mojosa ‎(plural mojosaj, acusatiu mojosan, plural acusatiu mojosajn)
* (neologisme) guai

#### Derivats

* mojose
* mojoseco
* mojosega
* mojosi
* mojosulo

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Reta Vortaro sobre mojosa
# mitifiquésseu
## Català

   * Pronúncia: oriental /mi.ti.fiˈke.səw/, occidental /mi.ti.fiˈke.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

mitifiquésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb mitificar.
# mitifiqueu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mi.ti.fiˈkɛw/ balear /mi.ti.fiˈkəw/, /mi.ti.fiˈkɛw/ Occidental: /mi.ti.fiˈkew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

mitifiqueu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de mitificar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb mitificar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb mitificar.
# mitifiquessin
## Català

   * Pronúncia: /mi.ti.fiˈke.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

mitifiquessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb mitificar.
# mitifiqui
## Català

   * Pronúncia: /mi.tiˈfi.ki/
   * Rimes: -iki

### Verb

mitifiqui
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de mitificar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb mitificar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb mitificar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb mitificar.
# mitifiquéssem
## Català

   * Pronúncia: oriental /mi.ti.fiˈke.səm/, occidental /mi.ti.fiˈke.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

mitifiquéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb mitificar.
# mitifiquin
## Català

   * Pronúncia: /mi.tiˈfi.kin/
   * Rimes: -ikin

### Verb

mitifiquin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb mitificar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb mitificar.
# mitifiquéssim
## Català

   * Pronúncia: /mi.ti.fiˈke.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

mitifiquéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb mitificar.
# muralla
## Català

   * Pronúncia: oriental /muˈɾa.ʎə/, occidental /muˈɾa.ʎa/
   * Rimes: -aʎa
   * Etimologia: Del llatí muralia, plural de muralis ‎(«mural»), segle XIV.

### Nom

muralla f. ‎(plural muralles)
* Tancament d'un terreny o part d'ell amb murs, en especial el dels castells i altres fortificacions.
* Figurativament i per extensió, qualsevol barrera continuada que impedeix o dificulta passar.
    Els Pirineus formen una muralla de muntanyes que, d'alguna manera, aïlla la península de la resta d'Europa.
* (pilota valenciana) Cadascuna de les dues parets laterals d'un trinquet de pilota valenciana.

#### Sinònims

* murada

#### Traduccions

* Afrikaans: muur $^{(af)}$
* Alemany: Mauer $^{(de)}$ f.
* Amazic marroquí: ⴰⴳⴰⴷⵉⵔ $^{(zgh)}$ ‎(agadir)
* Anglès: wall $^{(en)}$
* Àrab: سُور‎ $^{(ar)}$ m.
* Belarús: сцяна́ $^{(be)}$ f. ‎(stsianà)
* Bretó: moger $^{(br)}$ f.
* Búlgar: стена́ $^{(bg)}$ f. ‎(stenà)
* Castellà: muralla $^{(es)}$
* Coreà: 벽 $^{(ko)}$ ‎(byeok)
* Danès: mur $^{(da)}$ c.
* Eslovac: stena $^{(sk)}$ f., hradby $^{(sk)}$ f. pl.
* Eslovè: zid $^{(sl)}$ m.
* Estonià: sein $^{(et)}$
* Finès: muuri $^{(fi)}$
* Francès: muraille $^{(fr)}$
* Gallec: muralla $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: mur $^{(cy)}$ m.
* Georgià: კედელი $^{(ka)}$ ‎(kèdeli)
* Grec: τείχος $^{(el)}$ n. ‎(tikhos)
* Grec antic: τεῖχος $^{(grc)}$ ‎(teîkhos)
* Hongarès: fal $^{(hu)}$
* Indonesi: tembok $^{(id)}$
* Islandès: múr $^{(is)}$ m.
* Italià: muraglia $^{(it)}$, muro $^{(it)}$ m.
* Kurd: dîwar $^{(ku)}$
* Lituà: siena $^{(lt)}$ f.
* Llatí: murus $^{(la)}$ m.
* Luxemburguès: Mauer $^{(lb)}$
* Macedoni: ѕид $^{(mk)}$ m.
* Mongol: хана $^{(mn)}$
* Neerlandès: muur $^{(nl)}$
* Noruec: mur $^{(no)}$ m.
* Persa: دیوار‎ $^{(fa)}$
* Polonès: mur $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: muralha $^{(pt)}$ f.
* Quítxua: qincha $^{(qu)}$
* Retoromànic: mir $^{(rm)}$ m., meir $^{(rm)}$ m.
* Romanès: zid $^{(ro)}$ n.
* Rus: стена́ $^{(ru)}$ f. ‎(stenà)
* Sànscrit: बाधा $^{(sa)}$ f.
* Sard: muru $^{(sc)}$
* Sicilià: muru $^{(scn)}$ m.
* Suahili: ukuta $^{(sw)}$
* Suec: mur $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: девор $^{(tg)}$
* Tai: กำแพง $^{(th)}$
* Tàtar: стена $^{(tt)}$
* Turc: duvar $^{(tr)}$, sur $^{(tr)}$
* Txec: zeď $^{(cs)}$ f., stěna $^{(cs)}$ f., hradba $^{(cs)}$ f.
* Urdú: دیوار‎ $^{(ur)}$ f.
* Uzbek: devor $^{(uz)}$
* Vènet: muro $^{(vec)}$
* Xinès: 牆壁 $^{(zh)}$ ‎(墙壁, qiángbì)
* Castellà: muralla $^{(es)}$

### Verb

muralla
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de murallar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb murallar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mu·ra·lla (3)
* Anagrames: allumar, llauram, mullara, mullarà

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* muralla. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /muˈɾa.ʎa/, meridional /muˈɾa.ʝa/
       Americà: /muˈɾa.ʝa/, austral \muˈɾa.ʒa\
   * Rimes: -aʎa

### Nom

muralla f. ‎(plural murallas)
* muralla, murada

### Miscel·lània

* Síl·labes: mu·ra·lla (3)
# murada
## Català

   * Pronúncia: oriental /muˈɾa.ðə/, occidental /muˈɾa.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De murar, segle XIV.

### Nom

murada f. ‎(plural murades)
* muralla
* (nàutica) Costat interior d'una embarcació.

#### Traduccions

* Anglès: bulwark $^{(en)}$
* Castellà: amurada $^{(es)}$ f.
* Francès: bastingage $^{(fr)}$ m.

### Verb

murada
* Participi femení singular del verb murar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mu·ra·da (3)
* Anagrames: amurad, madura, madurà, mudara, mudarà, ramuda

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
* Labernia y Esteller, Pere. Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana y llatina., Tom II, Barcelona, 1840.
# muraia
## Català
### Verb

muraia
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de murar.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de murar.
# muraies
## Català
### Verb

muraies
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de murar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mu·ra·ies (3)
* Heterograma de 7 lletres (aeimrsu)
* Anagrames: suaríem, usaríem
# muraglie
## Italià

   * Pronúncia: /muˈraʎ.ʎe/

### Nom

muraglie f. pl.
* forma plural de muraglia

### Miscel·lània

* Síl·labes: mu·rà·glie (3)
* Heterograma de 8 lletres (aegilmru)
# muraglia
## Italià

   * Pronúncia: /muˈraʎ.ʎa/

### Nom

muraglia f. ‎(plural muraglie)
* muralla

### Miscel·lània

* Síl·labes: mu·rà·glia (3)
# murades
## Català

   * Pronúncia: oriental /muˈɾa.ðəs/, occidental /muˈɾa.ðes/
   * Rimes: -ades

### Nom

murades f. pl.
* Forma plural de murada.

### Verb

murades
* Participi femení plural del verb murar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mu·ra·des (3)
* Heterograma de 7 lletres (ademrsu)
* Anagrames: madures, madurés, mudares
# mural
## Català

   * Pronúncia: /muˈɾaɫ/
   * Rimes: -al
   * Homòfon: moral
   * Etimologia: Del llatí vulgar muralis, 1839.

### Adjectiu

mural inv. ‎(plural murals)
* Relatiu a un mur, o que està posat sobre ell.

### Nom

mural m. ‎(plural murals)
* Pintura o cèramica de gran volum sobre un mur o una paret.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mu·ral (2)
* Anagrama: mular

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Obres de referència: Termcat
# muraien
## Català
### Verb

muraien
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de murar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mu·ra·ien (3)
* Heterograma de 7 lletres (aeimnru)
* Anagrames: marineu, minareu, minàreu, nuaríem, runàiem
# mąki
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈmɔŋ.ki/

### Nom

mąki
* genitiu singular de mąka
* nominatiu, acusatiu i vocatiu de mąka

### Miscel·lània

* Síl·labes: mą·ki (2)
# mē
## Tahitià

   * Pronúncia: /ˈmeː/
   * Etimologia: De l'anglès May

### Nom

mē
* maig

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | tēnuare | fepuare | māti | ʻēperēra | mē | tiunu | tiurai | ʻātete | tetepa | ʻātopa | novema | tītema |
# mąż
## Polonès

   * Pronúncia: /mɔ̃ʂ/

### Nom

mąż m. pers.
* marit

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | mąż | mężowie |
| Genitiu | męża | mężów |
| Datiu | mężowi | mężom |
| Acusatiu | męża | mężów |
| Instrumental | mężem | mężami |
| Locatiu | mężu | mężach |
| Vocatiu | mężu | mężowie |

#### Antònims

* żona ‎(«muller»)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
# mąką
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈmɔŋ.kɔ̃/

### Nom

mąką
* instrumental singular de mąka

### Miscel·lània

* Síl·labes: mą·ką (2)
# mąkę
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈmɔŋ.kɛ/

### Nom

mąkę
* acusatiu singular de mąka

### Miscel·lània

* Síl·labes: mą·kę (2)
# mątwa zwyczajna
## Polonès
### Nom

mątwa zwyczajna
* sèpia
# młyn
## Polonès

   * Pronúncia: /mwɨn/

### Nom

młyn m. inan.
* molí

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | młyn | młyny |
| Genitiu | młyna | młynów |
| Datiu | młynowi | młynom |
| Acusatiu | młyn | młyny |
| Instrumental | młynem | młynami |
| Locatiu | młynie | młynach |
| Vocatiu | młynie | młyny |
# mąka
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈmɔŋ.ka/

### Nom

mąka f.
* farina

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | mąka | mąki |
| Genitiu | mąki | mąk |
| Datiu | mące | mąkom |
| Acusatiu | mąkę | mąki |
| Instrumental | mąką | mąkami |
| Locatiu | mące | mąkach |
| Vocatiu | mąko | mąki |
# mężczyzna
## Polonès

   * Pronúncia: /mɛ̃ʂˈt͡ʂɨz.na/

### Nom

mężczyzna m. pers.
* home

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | mężczyzna | mężczyźni |
| Genitiu | mężczyzny | mężczyzn |
| Datiu | mężczyźnie | mężczyznom |
| Acusatiu | mężczyznę | mężczyzn |
| Instrumental | mężczyzną | mężczyznami |
| Locatiu | mężczyźnie | mężczyznach |
| Vocatiu | mężczyzno | mężczyźni |

#### Sinònims

* pan ‎(«senyor»)

#### Antònims

* kobieta ‎(«dona»)
* chłopiec ‎(«xic»), dziecko ‎(«nen»)

### Miscel·lània

* Síl·labes: męż·czyz·na (3)
# mężczyzną
## Polonès

   * Pronúncia: /mɛ̃ʂˈt͡ʂɨz.nɔ̃/

### Nom

mężczyzną
* instrumental singular de mężczyzna
# mrdanga
## Anglès
### Nom

mrdanga
* mridanga

#### Sinònims

* mrdangam
* mridanga
* mridangam

### Vegeu també

* mrdanga. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].

## Castellà
### Nom

mrdanga f. ‎(plural mrdangas)
* mridanga

#### Sinònims

* mrdangam
* mridanga
* mridangam

### Miscel·lània

* Síl·labes: mrdan·ga (2)
# mrdangam
## Anglès
### Nom

mrdangam
* mridanga

#### Sinònims

* mrdanga
* mridanga
* mridangam

### Vegeu també

* mrdangam. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].

## Castellà
### Nom

mrdangam m.
* mridanga

#### Sinònims

* mrdanga
* mridanga
* mridangam

### Miscel·lània

* Síl·labes: mrdan·gam (2)
# mrdangas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈmɾðaŋ.ɡas\, meridional \ˈmɾðaŋ.ɡah\
       Americà: alt \ˈmɾðaŋ.ɡ(a)s\, baix \ˈmɾðaŋ.ɡah\, austral \ˈmɾðaŋ.ɡas\
   * Rimes: -anɡas

### Nom

mrdangas f. pl.
* forma plural de mrdanga
# możliwy
## Polonès

   * Pronúncia: /mɔʐˈli.vɨ/
   * Etimologia: (pendent)

### Adjectiu

możliwy ‎(no comparable)
* possible

#### Declinació

| cas | singular | singular | singular | singular | plural | plural |
| cas | masculí animat | masculí inanimat | neutre | femení | viril | no viril |
| nominatiu, vocatiu | możliwy | możliwy | możliwe | możliwa | możliwi | możliwe |
| genitiu | możliwego | możliwego | możliwego | możliwej | możliwych | możliwych |
| datiu | możliwemu | możliwemu | możliwemu | możliwej | możliwym | możliwym |
| acusatiu | możliwego | możliwy | możliwe | możliwą | możliwych | możliwe |
| instrumental | możliwym | możliwym | możliwym | możliwą | możliwymi | możliwymi |
| locatiu | możliwym | możliwym | możliwym | możliwej | możliwych | możliwych |

#### Derivats

* możliwie ‎(«possiblement»)
* możliwość ‎(«possibilitat»)
* niemożliwy ‎(«impossible»)

### Miscel·lània

* Síl·labes: moż·li·wy (3)
* Heterograma de 7 lletres (ilmowyż)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Wielki słownik języka polskiego sobre możliwy
* Per a més informació vegeu l'entrada al Słownik Języka Polskiego sobre możliwy
# mošeja
## Eslovè
### Nom

mošeja
* mesquita.

## Letó
### Nom

mošeja
* mesquita.
# mridangam
## Anglès
### Nom

mridangam ‎(plural mridangams)
* mridanga

#### Sinònims

* mrdanga
* mrdangam
* mridanga

### Vegeu també

* mridangam. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].

## Castellà
### Nom

mridangam m. ‎(plural mridangams)
* mridanga

#### Sinònims

* mrdanga
* mrdangam
* mridanga

### Miscel·lània

* Síl·labes: mri·dan·gam (3)

### Vegeu també

* mridangam. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].

## Francès
### Nom

mridangam m. ‎(plural mridangams)
* mridanga

### Vegeu també

* mridangam. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# mprinari
## Sicilià

   * Etimologia: Del català emprenyar.

### Verb

mprinari
* prenyar
# mr
## Multilingüe
### Símbol

mr
* Codi de llengua ISO 639-1 del marathi.
# mridanga
## Català

   * Etimologia: Del sànscrit मृदंग ‎(mṛdaṅga).

### Nom

mridanga m. ‎(plural mridangues)
* Instrument membranòfon de membrana doble, amb una membrana més petita per als sons aguts i una de més gran per als sons greus, constituït per una estructura de fusta cilíndrica, més ampla a la part central, amb tensors de pell, que es toca amb les mans, recolzant-lo sobre la falda en posició horitzontal.

#### Notes

És un instrument d'origen indi, propi de la música carnàtica. Les membranes se solen recobrir d'una pasta d'arròs, sutge o argila que permet obtenir un so d'afinació determinada amb gran varietat tímbrica.

#### Traduccions

* Anglès: mrdanga $^{(en)}$, mrdangam $^{(en)}$, mridanga $^{(en)}$, mridangam $^{(en)}$
* Castellà: mrdanga $^{(es)}$, mrdangam $^{(es)}$, mridanga $^{(es)}$, mridangam $^{(es)}$
* Francès: mridangam $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: mri·dan·ga (3)

### Vegeu també

* mridanga. Terminologia dels instruments musicals. Informació cedida per TERMCAT.

## Anglès
### Nom

mridanga
* mridanga

#### Sinònims

* mrdanga
* mrdangam
* mridangam

### Vegeu també

* mridanga. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].

## Castellà
### Nom

mridanga f. ‎(plural mridangas)
* mridanga

#### Sinònims

* mrdanga
* mrdangam
* mridangam

### Miscel·lània

* Síl·labes: mri·dan·ga (3)
# mridangams
## Anglès
### Nom

mridangams
* forma plural de mridangam
# mofí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /muˈfi/ balear /moˈfi/, /muˈfi/ Occidental: /moˈfi/
   * Rimes: -i

### Verb

mofí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de mofar-se.
# mogam
## Català
### Verb

mogam
* (col·loquial occidental) Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb moure.
# mogau
## Català
### Verb

mogau
* (col·loquial occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb moure.
# moghrey mie
## Manx

   * Pronúncia: /ˌmɔ.rə ˈmaɪ/

### Interjecció

moghrey mie
* bon dia

#### Relacionats

* moghrey dhyt
# mofésseu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /muˈfe.səw/ balear /moˈfe.səw/, /muˈfe.səw/ Occidental: /moˈfe.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

mofésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb mofar-se.