OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# independentisme
## Català

   * Pronúncia: oriental /in.də.pən.dənˈtiz.mə/, occidental /in.de.pen.denˈtiz.me/
   * Rimes: -izme
   * Etimologia: De independent i el sufix -isme.

### Nom

independentisme m. ‎(plural independentismes)
* Moviment que propugna la independència d'un subjecte polític.
    L'independentisme escocès.

#### Traduccions

* Alemany: Unabhängigkeitsbewegung $^{(de)}$
* Anglès: independence movement $^{(en)}$, independentism $^{(en)}$
* Castellà: independentismo $^{(es)}$
* Francès: indépendantisme $^{(fr)}$
* Gallec: independentismo $^{(gl)}$
* Italià: indipendentismo $^{(it)}$
* Occità: independentisme $^{(oc)}$
* Portuguès: independentismo $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·de·pen·den·tis·me (6)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# independentista
## Català

   * Pronúncia: (masculí) oriental /in.də.pən.dənˈtis.tə/, occidental /in.de.pen.denˈtis.te/
   * Rimes: -iste
   * Pronúncia: (femení) oriental /in.də.pən.dənˈtis.tə/, occidental /in.de.pen.denˈtis.ta/
   * Rimes: -ista
   * Etimologia: De independent i el sufix -ista.

### Adjectiu

independentista inv. ‎(plural independentistes)
* Relatiu o pertanyent a l'independentisme.
    Els partits independentistes del Parlament.

#### Derivats

* independentment
* independitzar

#### Traduccions

* Anglès: independentist $^{(en)}$
* Castellà: independentista $^{(es)}$

### Nom

independentista m. f. ‎(plural independentistes)
* Individu partidari de l'independentisme
    Un milió d'independentistes es van manifestar a Barcelona.

#### Traduccions

* Anglès: independentist $^{(en)}$
* Castellà: independentista $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·de·pen·den·tis·ta (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# ministre
## Català

   * Pronúncia: oriental /miˈnis.tɾə/, occidental /miˈnis.tɾe/
   * Rimes: -istɾe
   * Homòfon: ministra
   * Etimologia: Del llatí ministru(m), acusatiu de minister, segle XIII.

### Nom

ministre m. ‎(plural ministres, femení ministra)
* En el govern d'un estat, membre del govern que en la jerarquia política està just per sota del cap d'estat. Típicament dirigeix un ministeri o més, en cas contrari se l'anomena ministre sense cartera.

#### Derivats

* ministeri, ministerial

#### Traduccions

* Finès: ministeri $^{(fi)}$
* Castellà: ministro $^{(es)}$ m.
* Danès: minister $^{(da)}$ c.

### Nom

ministre m. ‎(plural ministres)
* (peixos) fadrí

### Verb

ministre
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de ministrar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb ministrar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb ministrar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb ministrar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mi·nis·tre (3)
* Anagrama: terminis

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* Labernia y Esteller, Pere. Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana y llatina., Tom II, Barcelona, 1840. (p. 215)
# ministra
## Català

   * Pronúncia: oriental /miˈnis.tɾə/, occidental /miˈnis.tɾa/

### Nom

ministra f. ‎(plural ministres)
* Forma femenina de ministre.

### Verb

ministra
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de ministrar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb ministrar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mi·nis·tra (3)
# nostre
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈnɔs.tɾə/, occidental /ˈnɔs.tɾe/
   * Rimes: -ɔstɾe
   * Homòfon: nostra
   * Etimologia: Del llatí noster.

### Adjectiu

nostre m. ‎(femení nostra, plural invariable nostres)
* Indica possessió des del punt de vista de diverses persones que són el subjecte.
    el nostre llibre, casa nostra

#### Variants

* nostro (dialectal)

#### Relacionats

| Posseïdor/persona | Posseïdor/persona | singular | singular | plural | plural |
| Posseïdor/persona | Posseïdor/persona | masculí | femení | masculí | femení |
| tònic ||||||
| Un sol | 1a | (el) meu | (la) meva, meua$^1$, mia$^2$ | (els) meus | (les) meves, meues$^1$, mies$^2$ |
| Un sol | 2a | (el) teu | (la) teva, teua$^1$, tua$^2$ | (els) teus | (les) teves, teues$^1$, tues$^2$ |
| Un sol | 3a | (el) seu | (la) seva, seua$^1$, sua$^2$ | (els) seus | (les) seves, seues$^1$, sues$^2$ |
| Més d’un | 1a | (el) nostre | (la) nostra | (els/les) nostres | (els/les) nostres |
| Més d’un | 2a | (el) vostre | (la) vostra | (els/les) vostres | (els/les) vostres |
| Més d’un | 3a | llur$^3$ | llur$^3$ | llurs$^3$ | llurs$^3$ |
| Més d’un | 3a | (el) seu | (la) seva, seua$^1$ | (els) seus | (les) seves, seues$^1$ |
| àton ||||||
| Un sol | 1a | mon$^4$ | ma$^4$ | mos$^4$ | mes$^4$ |
| Un sol | 2a | ton$^4$ | ta$^4$ | tos$^4$ | tes$^4$ |
| Un sol | 3a | son$^4$ | sa$^4$ | sos$^4$ | ses$^4$ |
| $^{1)}$ Dialectal i valencià $^{2)}$ Antic, poètic i alguerès $^{3)}$ Literari $^{4)}$ Antic i fossilitzat. ||||||

#### Notes

* Va acompanyat d'un article determinat.
* Pot actuar com a pronom, ex.: El nostre és millor que el vostre.

#### Traduccions

* Anglès: our $^{(en)}$
* Castellà: nuestro $^{(es)}$
* Francès: notre $^{(fr)}$
* Italià: nostro $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: NOSALTRES $^{(csc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: nos·tre (2)
* Heterograma de 6 lletres (enorst)
* Anagrames: entros, rentos, roents, rosten, tenors, tòners, tornes, tornés, trenos, trones, tronés

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# nostra
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈnɔs.tɾə/ Occidental: nord-occidental /ˈnɔs.tɾa/ valencià /ˈnɔs.tɾa/, /ˈnɔs.tɾɔ/
   * Rimes: -ɔstɾa
   * Homòfon: nostre

### Adjectiu

nostra f. ‎(plural nostres)
* Forma femenina de nostre.

#### Relacionats

| Posseïdor/persona | Posseïdor/persona | singular | singular | plural | plural |
| Posseïdor/persona | Posseïdor/persona | masculí | femení | masculí | femení |
| tònic ||||||
| Un sol | 1a | (el) meu | (la) meva, meua$^1$, mia$^2$ | (els) meus | (les) meves, meues$^1$, mies$^2$ |
| Un sol | 2a | (el) teu | (la) teva, teua$^1$, tua$^2$ | (els) teus | (les) teves, teues$^1$, tues$^2$ |
| Un sol | 3a | (el) seu | (la) seva, seua$^1$, sua$^2$ | (els) seus | (les) seves, seues$^1$, sues$^2$ |
| Més d’un | 1a | (el) nostre | (la) nostra | (els/les) nostres | (els/les) nostres |
| Més d’un | 2a | (el) vostre | (la) vostra | (els/les) vostres | (els/les) vostres |
| Més d’un | 3a | llur$^3$ | llur$^3$ | llurs$^3$ | llurs$^3$ |
| Més d’un | 3a | (el) seu | (la) seva, seua$^1$ | (els) seus | (les) seves, seues$^1$ |
| àton ||||||
| Un sol | 1a | mon$^4$ | ma$^4$ | mos$^4$ | mes$^4$ |
| Un sol | 2a | ton$^4$ | ta$^4$ | tos$^4$ | tes$^4$ |
| Un sol | 3a | son$^4$ | sa$^4$ | sos$^4$ | ses$^4$ |
| $^{1)}$ Dialectal i valencià $^{2)}$ Antic, poètic i alguerès $^{3)}$ Literari $^{4)}$ Antic i fossilitzat. ||||||

### Miscel·lània

* Síl·labes: nos·tra (2)
* Heterograma de 6 lletres (anorst)
* Anagrames: anostr, natros, ornats, orsant, tornàs, tronàs

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈnɔs.tra/, /ˈnɔs.traː/

### Adjectiu

nostra
* nominatiu femení singular de noster
* nominatiu neutre plural de noster
* vocatiu femení singular de noster
* vocatiu neutre plural de noster
* acusatiu neutre plural de noster
nostrā
* ablatiu femení singular de noster
# polític
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /puˈɫi.tik/ balear /poˈɫi.tik/, /puˈɫi.tik/ Occidental: /poˈɫi.tik/
   * Rimes: -itik
   * Etimologia: Del llatí polīticus, del grec antic πολιτικός ‎(politikós), de πολῑ́της ‎(polī́tēs, «ciutadà»), segle XIV.

### Adjectiu

polític m. ‎(femení política, plural masculí polítics, plural femení polítiques)
* Relatiu o pertanyent a la política.
* Dit de qui actua o gestiona afers amb política o diplomàcia.
* Dit dels parents sobrevinguts per matrimoni:
    família política, mare política

#### Traduccions

* Anglès: political $^{(en)}$
* Castellà: político $^{(es)}$
* Gallec: político $^{(gl)}$

### Nom

polític m. ‎(plural polítics, femení política)
* Persona que s'ocupa professionalment dels afers públics. Que busca l'adquisició i la gestió del poder en institucions públiques.

#### Traduccions

* Anglès: politician $^{(en)}$
* Asturià: políticu $^{(ast)}$
* Castellà: político $^{(es)}$
* Francès: politicien $^{(fr)}$
* Italià: politico $^{(it)}$
* Polonès: polityk $^{(pl)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: po·lí·tic (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# política
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /puˈɫi.ti.kə/ balear /poˈɫi.ti.kə/, /puˈɫi.ti.kə/ Occidental: /poˈɫi.ti.ka/
   * Rimes: -itika

### Nom

política f. ‎(plural polítiques)
* Ciència que estudia l'organització i el govern de les divisions territorials (països, regions, municipis, etc.).
* En general, ciència que estudia l'organització i el govern de qualsevol organització.
* Forma concreta de governar les divisions territorials (països, regions, municipis, etc.).
    La política de l'ajuntament actual és d'esquerres (dretes, centre, etc).
* Directrius principals d'una organització.
    La política de la nostra associació es basa en estimular l'artesania dins dels límits del nostre pressupost.
* Diplomàcia.
* Dona dedicada a la política en qualsevol dels significats anteriors, Forma femenina de polític..

#### Traduccions

* Alemany: Politik $^{(de)}$ m.
* Anglès: politics $^{(en)}$
* Castellà: política $^{(es)}$ m.
* Francès: politique $^{(fr)}$
* Gallec: política $^{(gl)}$ f.
* Interlingua: politica $^{(ia)}$
* Portuguès: política $^{(pt)}$ f.
* Anglès: policy $^{(en)}$
* Castellà: política $^{(es)}$

### Adjectiu

política f. ‎(plural polítiques)
* Forma femenina de polític.

### Miscel·lània

* Síl·labes: po·lí·ti·ca (4)
* Anagrama: capitoli

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Asturià
### Nom

política f. ‎(plural polítiques)
* política

### Nom

política ‎(plural polítiques)
* forma femenina de políticu

### Adjectiu

política ‎(plural polítiques)
* forma femenina de políticu

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /poˈli.ti.ka/
       Americà: alt /poˈli.t(i).ka/, baix /poˈli.ti.ka/
   * Rimes: -itika
   * Etimologia: Del grec antic πολιτική ‎(politikḗ).

### Adjectiu

política f. ‎(plural políticas)
* forma femenina de político

### Nom

política f. ‎(plural políticas)
* política
* forma femenina de político

### Miscel·lània

* Síl·labes: po·lí·ti·ca (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre política

## Portuguès
### Adjectiu

política f. sing. ‎(plural políticas)
* forma femenina de político

### Nom

política f. sing. ‎(plural políticas)
* política
* forma femenina de político

### Miscel·lània

* Síl·labes: po·lí·ti·ca (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Dicionário Priberam da Língua Portuguesa sobre política
# conjunt
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuɲˈʒun/ balear /koɲˈʒunt/, /kuɲˈʒun/ Occidental: nord-occidental /koɲˈd͡ʒun/ valencià /koɲˈd͡ʒunt/, /koɲˈd͡ʒun/
   * Rimes: -unt
   * Etimologia: Del llatí conjunctus, segle XVII.

### Nom

conjunt m. ‎(plural conjunts)
* Agrupació d'elements amb una característica comuna.
* Sèrie, mena, tipus, sort.
* Grup musical, banda.
* Peces de roba que resten bé plegades.

#### Sinònims

* acumulació, aplec, col·lecció.
* agrupació, bateria, grup, lot, suma.
* complex.
* equipament, joc, aplec.
* terna, vestit.

#### Traduccions

* Anglès: whole $^{(en)}$
* Castellà: conjunto $^{(es)}$ m.
* Anglès: set $^{(en)}$
* Castellà: conjunto $^{(es)}$ m.
* Alemany: Gruppe $^{(de)}$ f.
* Anglès: group $^{(en)}$, band $^{(en)}$
* Castellà: conjunto $^{(es)}$ m.
* Eslovac: súbor $^{(sk)}$ m.
* Francès: groupe $^{(fr)}$ m.
* Italià: gruppo $^{(it)}$ m.
* Polonès: grupa $^{(pl)}$ f., zespół $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: conjunto $^{(pt)}$ m.
* Castellà: conjunto $^{(es)}$ m.

### Adjectiu

conjunt m. ‎(femení conjunta, plural masculí conjunts, plural femení conjuntes)
* Unit o incorporat a una altra cosa.

#### Sinònims

* junt, plegats.
* unit.

#### Traduccions

* Castellà: conjunto $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·junt (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: conjunt
# jornada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʒurˈna.ðə/ balear /ʒoɾˈna.ðə/, /ʒurˈna.ðə/ Occidental: /d͡ʒoɾˈna.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De jorn i el sufix -ada, segle XIV.

### Nom

jornada f. ‎(plural jornades)
* Tram d'un viatge que dura un dia.
* Activitats que es fan en un sol dia.

#### Traduccions

* Anglès: journey $^{(en)}$
* Castellà: jornada $^{(es)}$ f.
* Francès: journée $^{(fr)}$ f.
* Llengua de signes catalana: DIA $^{(csc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: jor·na·da (3)
* Anagrama: jordana

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \xoɾˈna.ða\, meridional \hoɾˈna.ða\
       Americà: alt /x(o)ɾˈna.da/, baix \hoɾˈna.ða\, austral \xoɾˈna.ða\
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De l'occità jornada, de jorn ‎(«dia»), segle XIII.

### Nom

jornada f. ‎(plural jornadas)
* jornada

#### Relacionats

* jornal

### Miscel·lània

* Síl·labes: jor·na·da (3)
* Anagrames: andrajo, jordana, rajando

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre jornada
# gràcies
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɡɾa.si.əs/, occidental /ˈɡɾa.si.es/
   * Rimes: -asies
   * Etimologia: El·lipsi de donar les gràcies, del llatí gratia ‎(«gràcia»).

### Interjecció

gràcies
* Expressió per a manifestar agraïment.

#### Variants

* gracis (col·loquial septentrional, eivissenc i mallorquí)

#### Sinònims

* mercès (tradicional), merci (col·loquial central)

#### Notes

* Gràcies té una connotació neutra i és usat en diverses situacions. Moltes gràcies és més emfàtic. La resposta de cortesia és de res.
* Mercès és la forma tradicional, actualment considerat formal. Fora del context adequat es pot percebre com a arcaïtzant o bé pedant. La resposta de cortesia és no es mereixen o no s'ho val.
* Merci, usat en català central, és informal. Es fa servir en relacions amb familiaritat o bé en situacions de cortesia traient importància a l’agraïment. No s’espera resposta.

#### Compostos i expressions

* moltes gràcies, tantes gràcies
* gràcies a
* gràcies a Déu

#### Traduccions

* Alemany: danke $^{(de)}$
* Anglès: thank you $^{(en)}$, thanks $^{(en)}$
* Asturià: gracies $^{(ast)}$
* Basc: eskerrik asko $^{(eu)}$
* Castellà: gracias $^{(es)}$
* Danès: tak $^{(da)}$
* Feroès: tøkk $^{(fo)}$
* Francès: merci $^{(fr)}$
* Gallec: grazas $^{(gl)}$
* Georgià: მადლობა $^{(ka)}$ ‎(màdloba)
* Grec: ευχαριστώ $^{(el)}$ ‎(evkharistó)
* Guaraní: aguyje $^{(gn)}$
* Hindi: धन्यवाद $^{(hi)}$
* Italià: grazie $^{(it)}$
* Japonès: ありがとう $^{(ja)}$ ‎(arigatō)
* Llatí: gratiæ $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: AGRAIR $^{(csc)}$
* Neerlandès: bedankt $^{(nl)}$
* Noruec: takk $^{(no)}$
* Polonès: dziękuję $^{(pl)}$, dzięki $^{(pl)}$ (informal)
* Rus: спасибо $^{(ru)}$ ‎(spassibo)
* Suec: tack $^{(sv)}$
* Turc: teşekkürler $^{(tr)}$
* Vietnamita: cảm ơn $^{(vi)}$

### Nom

gràcies f. pl.
* Forma plural de gràcia.

### Miscel·lània

* Síl·labes: grà·ci·es (3)
* Heterograma de 7 lletres (acegirs)
* Anagrames: caregis, escriga, Garcies, giscaré

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* Albert Pla Nualart, «Merci, gràcies, mercès: de res, no s'ho val», Diari Ara, 24/03/2011
# gener
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʒəˈne/, balear /ʒəˈne/ alguerès /d͡ʒaˈne/ Occidental: nord-occidental /d͡ʒeˈne/ valencià /d͡ʒeˈneɾ/, /d͡ʒeˈne/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: Del llatí vulgar *jenuarius, del clàssic [mensis] Iānuārius ‎(«mes dedicat al déu Janus»), segle XIII.

### Nom

gener m. ‎(plural geners)
* Primer mes de l'any.

#### Variants

* giner (occidental)

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | gener gen. | febrer febr. | març . | abril abr. | maig . | juny . | juliol jul. | agost ag. | setembre set. | octubre oct. | novembre nov. | desembre des. |

#### Traduccions

* Alemany: Januar $^{(de)}$ m.
* Amazic marroquí: ⵉⵏⵏⴰⵢⵔ $^{(zgh)}$ ‎(innayr)
* Anglès: January $^{(en)}$
* Asturià: xineru $^{(ast)}$ m.
* Àzeri: yanvar $^{(az)}$
* Basc: urtarril $^{(eu)}$
* Belarús: сту́дзень $^{(be)}$ ‎(studzen)
* Bretó: Genver $^{(br)}$ m.
* Castellà: enero $^{(es)}$ m.
* Crioll haitià: janvye $^{(ht)}$
* Eslovè: januar $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: januaro $^{(eo)}$
* Francès: janvier $^{(fr)}$ m.
* Gallec: xaneiro $^{(gl)}$ m.
* Hawaià: Ianuali $^{(haw)}$
* Hindi: जनवरी $^{(hi)}$
* Hongarès: január $^{(hu)}$
* Italià: gennaio $^{(it)}$ m.
* Letó: janvāris $^{(lv)}$
* Llengua de signes catalana: GENER $^{(csc)}$
* Neerlandès: januari $^{(nl)}$
* Nepalès: जनवरी $^{(ne)}$
* Occità: genièr $^{(oc)}$ m.
* Portuguès: janeiro $^{(pt)}$ m.
* Rus: январь $^{(ru)}$ m. ‎(ianvar)
* Sard: bennarzu $^{(sc)}$
* Suec: januari $^{(sv)}$
* Tahitià: tēnuare $^{(ty)}$
* Vietnamita: tháng Một $^{(vi)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·ner (2)
* Anagrames: green, negre, regne

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Petit Atles Lingüístic del Domini Català
# llarg
## Català

   * Pronúncia: /ˈʎark/
   * Rimes: -aɾk
   * Etimologia: Del llatí largus ‎(«abundant, considerable»), segle XIV, més endavant va anar substituint llong ‎(«d’extensió longitudinal»).

### Adjectiu

llarg m. ‎(femení llarga, plural masculí llargs, plural femení llargues)
* Que té una llargada superior a la normal.
* Popularment, qualitat que tenen algunes persones de saber convèncer amb arguments, malgrat que no tinguin raó.

#### Derivats

* allargar

#### Traduccions

* Afrikaans: ver $^{(af)}$
* Albanès: i gjatë $^{(sq)}$
* Alemany: lang $^{(de)}$
* Anglès: long $^{(en)}$
* Àrab: طَوِيل $^{(ar)}$
* Arameu: אריכא $^{(arc)}$
* Armeni: երկար $^{(hy)}$ ‎(ierkar)
* Àzeri: uzun $^{(az)}$
* Belarús: до́ўгі $^{(be)}$ ‎(douhi)
* Bengalí: দীর্ঘ $^{(bn)}$
* Bretó: hir $^{(br)}$
* Búlgar: дъ́лъг $^{(bg)}$ ‎(dàlag)
* Castellà: largo $^{(es)}$
* Coreà: 길다 $^{(ko)}$ ‎(gilda)
* Cors: lungu $^{(co)}$
* Danès: lang $^{(da)}$
* Esperanto: longa $^{(eo)}$
* Estonià: pikk $^{(et)}$
* Feroès: langur $^{(fo)}$
* Finès: pitkä $^{(fi)}$
* Francès: long $^{(fr)}$
* Friülà: lung $^{(fur)}$, lunc $^{(fur)}$
* Gallec: longo $^{(gl)}$
* Gal·lès: hir $^{(cy)}$
* Georgià: გრძელი $^{(ka)}$ ‎(grdzeli)
* Grec: μακρύς $^{(el)}$ ‎(makrís)
* Grec antic: μακρός $^{(grc)}$ ‎(makrós)
* Hebreu: ארוך $^{(he)}$
* Hindi: लम्बा $^{(hi)}$
* Hongarès: hosszú $^{(hu)}$
* Ídix: לאַנג‎ $^{(yi)}$
* Ido: longa $^{(io)}$
* Irlandès: fada $^{(ga)}$
* Islandès: langur $^{(is)}$
* Italià: lungo $^{(it)}$
* Japonès: 長い $^{(ja)}$
* Kazakh: ұзын $^{(kk)}$ ‎(uzın/uzin)
* Khmer: វែង $^{(km)}$
* Kurd: dirêj $^{(ku)}$
* Laosià: ຍາວ $^{(lo)}$
* Letó: garš $^{(lv)}$
* Lituà: ilgas $^{(lt)}$
* Llatí: longus $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: LLARG $^{(csc)}$
* Luxemburguès: laang $^{(lb)}$
* Macedoni: долг $^{(mk)}$
* Maltès: twil $^{(mt)}$
* Maori: roa $^{(mi)}$
* Mongol: урт $^{(mn)}$
* Neerlandès: lang $^{(nl)}$
* Noruec: lang $^{(no)}$
* Occità: long $^{(oc)}$
* Persa: دراز‎ $^{(fa)}$
* Polonès: długi $^{(pl)}$
* Portuguès: longo $^{(pt)}$
* Quítxua: suni $^{(qu)}$
* Retoromànic: lung $^{(rm)}$
* Romanès: lung $^{(ro)}$
* Rus: дли́нный $^{(ru)}$ ‎(dlinni)
* Sànscrit: दीर्घ $^{(sa)}$
* Sard: longu $^{(sc)}$
* Serbocroat: дуг $^{(sh)}$, dug $^{(sh)}$
* Sicilià: longu $^{(scn)}$
* Suahili: refu $^{(sw)}$
* Suec: lång $^{(sv)}$
* Tadjik: дароз $^{(tg)}$
* Tagal: mahaba $^{(tl)}$
* Tai: ยาว $^{(th)}$
* Tàtar: озын $^{(tt)}$
* Turc: uzun $^{(tr)}$
* Txec: dlouhý $^{(cs)}$
* Ucraïnès: до́вгий $^{(uk)}$ ‎(dovhi)
* Urdú: لمبا‎ $^{(ur)}$
* Uzbek: uzun $^{(uz)}$
* Való: long $^{(wa)}$
* Vènet: łóngo $^{(vec)}$
* Vietnamita: dài $^{(vi)}$
* Volapük: lunik $^{(vo)}$
* Xinès: 長 $^{(zh)}$ ‎(长, cháng)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: grall $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# tampoc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /təmˈpɔk/ balear /tamˈpɔk/, /təmˈpɔk/ Occidental: /tamˈpɔk/
   * Rimes: -ɔk
   * Etimologia: De tan i poc, segle XIV.

### Adverbi

tampoc
* Negació d'una cosa de la mateixa forma que una altra anterior.

#### Traduccions

* Anglès: either $^{(en)}$, neither $^{(en)}$
* Castellà: tampoco $^{(es)}$
* Francès: non plus $^{(fr)}$
* Italià: neanche $^{(it)}$
* Occità: tanpauc $^{(oc)}$
* Portuguès: tampouco $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: tam·poc (2)
* Heterograma de 6 lletres (acmopt)
* Anagrames: compta, Compta, comptà

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# marc
## Català

   * Pronúncia: /ˈmark/
   * Rimes: -aɾk
   * Etimologia: Del llatí vulgar *marcus, forma singular del germànic antic marka ‎(«marca, senyal») percebut com un plural.

### Nom

marc m. ‎(plural marcs)
* Antiga unitat monetària d’Alemanya.
* Antiga unitat monetària de Finlàndia.
* Bastiment decoratiu i de protecció al voltant d'un objecte.
* Sistema on es mouen unes teories, suport.

#### Sinònims

* abast, esfera, àmbit
* camp, esfera, àmbit
* model
* (marc alemany) DEM (codi)
* (marc finlandès) FIM (codi)

#### Derivats

* emmarcar
* demarcació

#### Traduccions

* Anglès: mark $^{(en)}$
* Castellà: marco $^{(es)}$
* Francès: mark $^{(fr)}$
* Italià: marco $^{(it)}$
* Anglès: frame $^{(en)}$
* Castellà: marco $^{(es)}$
* Francès: cadre $^{(fr)}$

### Verb

marc
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de marcar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# central
## Català

   * Pronúncia: oriental /sənˈtɾaɫ/, occidental /senˈtɾaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: Del llatí centralis, segle XV.

### Adjectiu

central inv. ‎(plural centrals)
* Situat, pertanyent o relatiu al centre.
* Dit d'algunes institucions o instal·lacions, principal.
    Estació central

#### Traduccions

* Anglès: central $^{(en)}$
* Castellà: central $^{(es)}$
* Gallec: central $^{(gl)}$

### Nom

central m. f. ‎(plural centrals)
* (handbol, hoquei sobre gel) Jugador que ocupa la posició del mig en la línia davantera, encarregat generalment de dirigir el joc d'atac de l'equip.
* (futbol americà) Jugador situat al mig de la línia ofensiva, que s'encarrega de fer l'esnap.

#### Sinònims

* centre (hoquei sobre gel)

#### Traduccions

* Anglès: center $^{(en)}$, center half $^{(en)}$, centre half $^{(en)}$
* Castellà: central $^{(es)}$, centro $^{(es)}$
* Francès: centre $^{(fr)}$, demi-centre $^{(fr)}$
* Anglès: center $^{(en)}$
* Castellà: centro $^{(es)}$
* Francès: centre $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: cen·tral (2)
* Heterograma de 7 lletres (acelnrt)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* central. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Anglès

   * Pronúncia: /ˈsɛntɹəl/ àudio (EUA)
   * Etimologia: Del llatí centrālis.

### Adjectiu

central ‎(comparatiu more central, superlatiu most central)
* cèntric
* central

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /θenˈtɾal/, meridional \θeŋˈtɾal\
       Americà: alt /s(e)nˈt͡sal/, baix \seŋˈtɾal\, austral /senˈtɾal/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: Del llatí centrālis.

### Adjectiu

central inv. ‎(plural centrales)
* central

#### Antònims

* periférico

### Nom

central m. f. ‎(plural centrales)
* central

### Miscel·lània

* Síl·labes: cen·tral (2)
* Heterograma de 7 lletres (acelnrt)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre central