OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# focule
## Romanès
### Nom

focule
* vocatiu singular de foc
# nasul
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -ul.

### Nom

nasul
* nominatiu i acusatiu definit singular de nas
# nasurilor
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -lor.

### Nom

nasurilor
* genitiu i datiu definit plural de nas
# nasurile
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -le.

### Nom

nasurile
* nominatiu i acusatiu definit plural de nas
# nasuri
## Romanès
### Nom

nasuri
* forma plural de nas
# caring
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈkɛə.ɹɪŋ/

### Verb

caring
* gerundi de care
# cared
## Anglès

   * Pronúncia: /kɛɹd/

### Verb

cared
* passat i participi de care
# clawing
## Anglès
### Verb

clawing
* gerundi de claw
# clawed
## Anglès
### Verb

clawed
* passat i participi de claw
# desiring
## Anglès

   * Pronúncia: /dɪˈzaɪ(ə)ɹɪŋ/

### Verb

desiring
* gerundi de desire
# desired
## Anglès

   * Pronúncia: /dɪˈzaɪəd/

### Verb

desired
* passat i participi de desire
# screaming
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈskɹiːmɪŋ/

### Verb

screaming
* gerundi de scream
# screamed
## Anglès

   * Pronúncia:

### Verb

screamed
* passat i participi de scream
# Czechs
## Anglès

   * Pronúncia: /t͡ʃɛks/

### Nom

Czechs
* forma plural de Czech
# Madonnas
## Anglès
### Nom

Madonnas
* forma plural de Madonna
# Zulus
## Anglès
### Nom

Zulus
* forma plural de Zulu
# foce
## Romanès
### Nom

foce
* vocatiu singular de foc
# focurile
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -le.

### Nom

focurile
* nominatiu i acusatiu definit plural de foc
# nasului
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -ului.

### Nom

nasului
* genitiu i datiu definit singular de nas
# sustineo
## Llatí

   * Pronúncia: /sʊsˈtɪ.nɛ.oː/
   * Etimologia: Del prefix sub- i teneō.

### Verb

sustineō ‎(1a present$^?$), sustinēs ‎(2a present), sustinēre ‎(infinitiu), sustinuī ‎(perfet), sustentum ‎(supí)
* subjectar, sostenir
    «vix arma sustinere» (Titus Livius, Ab Urbe Condita)amb prou feines sostenia l'arma
* sostenir, nodrir
    «ager, ut dena jugera sint, non amplius homines quinque milia potest sustinere» (Marcus Tullius Cicero, Ad Atticum, 2)Suposem que donem deu dies de llaurar a cadascú, amb aquesta terra només podrem nodrir quinze mil persones.
* suportar
    «non tu scis, quantum malarum rerum sustineam» (Titus Maccius Plautus, Mercator)Tu no saps quants de mals suporto.
* contenir
    «equitatumque, qui sustineret hostium petum, misit» (Gaius Iulius Caesar, Bello Gallico)i envià la cavalleria per contenir l'atac de l'enemic.
# desinhibició
## Català

   * Pronúncia: oriental /də.zi.ni.βi.siˈo/, occidental /de.zi.ni.bi.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: De desinhibir i el sufix -ció.

### Nom

desinhibició f. ‎(plural desinhibicions)
* Manca de normes restrictives, manca d'implicació.
    «Per últim, el model de mercat és la desinhibició de l'Estat en relació als afers de l'esport.» (Manuel Garcia Herrera, «Esport i canvis socials a l'Europa contemporània», Acacia, 1992)
* Sense por a la crítica.
    «Aquestes crítiques se centren en aspectes formals, el programa mostra una desinhibició descarada i grollera.» (Sadurní Martí, Miriam Cabré, Actes del Tretze Col·loqui Internacional de Llengua i Literatura Catalanes, 2007)

#### Sinònims

* despreocupació, indiferència
* alliberament, llibertat

#### Antònims

* inhibició, restricció

#### Traduccions

* Anglès: disinhibition $^{(en)}$
* Castellà: desinhibición $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·sin·hi·bi·ci·ó (6)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# inhibició
## Català

   * Pronúncia: /i.ni.βi.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del llatí inhibitio.

### Nom

inhibició f. ‎(plural inhibicions)
* Acte d'inhibir.
    «Entre tots els mètodes per a valorar l'activitat antiinflamatòria de les drogues, els més utilitzats són: el test de la inhibició de l'edema de la pota de la rata i el test de la inhibició de formació de granuloma.» (Treballs de la Societat Catalana de Biologia, 1967)

#### Sinònims

* restricció, fre, aturada

#### Traduccions

* Alemany: Unterdrückung $^{(de)}$
* Anglès: inhibition $^{(en)}$
* Castellà: inhibición $^{(es)}$
* Francès: inhibition $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·hi·bi·ci·ó (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# cafè teatre
## Català
### Nom

cafè teatre m. ‎(plural cafès teatre)
* Cafeteria on es poden veure espectacles en viu de cantants o actors.
    «El novembre de 2005 estrenà al Cafè Teatre Llantiol de Barcelona "Expresamientos o el més calent és a l'aigüera", d'Elisa Lucinda, amb traducció de Carles Sans.» (Francesc Perelló Felani, Anuari teatral de les Illes Balears 2005, 2007)

#### Traduccions

* Anglès: show $^{(en)}$
* Castellà: café teatro $^{(es)}$ m.
* Francès: café-théâtre $^{(fr)}$ m.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DNV, Optimot
# antiguitat
## Català

   * Pronúncia: oriental /ən.ti.ɣiˈtat/, occidental /an.ti.ɣiˈtat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: Del llatí antīquitās.

### Nom

antiguitat f. ‎(plural antiguitats)
* Temps antics, primera època de la història de la humanitat.
    «Report suggerit per Varró, d'un conte pueril, admès, però, en general, pels naturalistes, agrònoms, filòsofs i poetes de l'antiguitat.» (Miquel Dolç [trad.], Virgili, Geòrgiques, Fundació Bernat Metge, p.180, 1963)
* Acumulació d'anys.
    «Per un altre cantó, no sembla pas casual que el guerrer que forneix a Ulises el famós casc sigui precisament el cabdill cretenc Meríones, escuder i company d'Idomeneu, perquè els epítets i la dicció formular entorn d'aquest personatge resulten d'una antiguitat excepcional.» (Jaume Pòrtulas, Introducció a la Ilíada: Homer, entre la història i la llegenda, 2008)
* Objectes fabricats al passat, amb valor històric i, sovint, també artístic.
    «Va arribar a la porta del castell, que ara feia funcions de botiga d'antiguitats de luxe.» (Alexandra Cadrat Capdevila, La casa d'escorpí, 2005)

#### Traduccions

* Alemany: Antike $^{(de)}$
* Anglès: antiquity $^{(en)}$
* Castellà: antigüedad $^{(es)}$
* Francès: antiquité $^{(fr)}$
* Italià: antichità $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: an·ti·gui·tat (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# antiquus
## Llatí

   * Pronúncia: /anˈtiː.kwʊs/
   * Etimologia: Del protoidoeuropeu *ant- ‎(«a fora, al davant, anterior»).

### Adjectiu

antīquus m., antīqua f., antīquum n. ‎(comparatiu antīquior, superlatiu antīquissimus)
* en primer lloc, per davant
    «nihil vita antiquius existimare» (Marcus Tullius Cicero, Philippicae, 13, 6)no anteposar a la vida
* antic, anterior
    «Diana in suis antiquis sedibus reponitur» (Marcus Tullius Cicero, In Verrem, 4, 74)Tornar a ficar l'estàtua de Diana, al seu antic lloc
    «antiqua philosophia» (Marcus Tullius Cicero, Tusculanae Quaestiones, 5, 10)de la filosofia antiga

#### Declinació

Primera i segona declinació, -us, -a, -um.
| Cas | Singular | Singular | Singular | Plural | Plural | Plural |
| Cas | Masculí | Femení | Neutre | Masculí | Femení | Neutre |
| Nominatiu | antīquus | antīqua | antīquum | antīquī | antīquae | antīqua |
| Vocatiu | antīque | antīqua | antīquum | antīquī | antīquae | antīqua |
| Acusatiu | antīquum | antīquam | antīquum | antīquōs | antīquās | antīqua |
| Genitiu | antīquī | antīquae | antīquī | antīquōrum | antīquārum | antīquōrum |
| Datiu | antīquō | antīquae | antīquō | antīquīs | antīquīs | antīquīs |
| Ablatiu | antīquō | antīquā | antīquō | antīquīs | antīquīs | antīquīs |

#### Antònims

* posticus
* recens

### Vegeu també

* Julius Pokorny, Indogermanisches Etymologisches Wörterbuch, 1956, p.48-50
# veritas
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈweː.rɪ.taːs/
   * Etimologia: De vērus i el sufix -itas.

### Nom

vēritās f. ‎(genitiu vēritātis)
* veritat
    «Noli foras ire, in teipsum redi; in interiore homine habitat veritas; et si tuam naturam mutabilem inveneris, transcende et teipsum» (Aurelius Augustinus Hipponensis, De vera religione, 72)No surtis, sinó més aviat torna a tu mateix; la veritat habita a l'interior de la persona; i si trobes que la teva natura és canviant, aprofundeix fins a trobar-la.

#### Declinació

3a declinació -, -is (tema cons.) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | vēritās | vēritātēs |
| Vocatiu | vēritās | vēritātēs |
| Acusatiu | vēritātem | vēritātēs |
| Genitiu | vēritātis | vēritātum |
| Datiu | vēritātī | vēritātibus |
| Ablatiu | vēritāte | vēritātibus |

#### Antònims

* falsitās
# verus
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈweː.rʊs/
   * Etimologia: Del protoidoeuropeu *u̯er-11 ‎(«amistós, fiable»).

### Adjectiu

vērus m., vēra f., vērum n. ‎(comparatiu vērior, superlatiu vērissimus)
* veritable, autèntic
    «secerni blandus amicus a vero et internosci tam potest adhibitā diligentiā, quam omnia fucata et simulata a sinceris atque veris» (Marcus Tullius Cicero, Laelius de amicitia, 25, 95)per distingir l'adulador del veritable amic, pots fer servir aquest recurs, elimina tot allò que sigui efímer i simulat i cerca la veritat

#### Declinació

Primera i segona declinació, -us, -a, -um.
| Cas | Singular | Singular | Singular | Plural | Plural | Plural |
| Cas | Masculí | Femení | Neutre | Masculí | Femení | Neutre |
| Nominatiu | vērus | vēra | vērum | vērī | vērae | vēra |
| Vocatiu | vēre | vēra | vērum | vērī | vērae | vēra |
| Acusatiu | vērum | vēram | vērum | vērōs | vērās | vēra |
| Genitiu | vērī | vērae | vērī | vērōrum | vērārum | vērōrum |
| Datiu | vērō | vērae | vērō | vērīs | vērīs | vērīs |
| Ablatiu | vērō | vērā | vērō | vērīs | vērīs | vērīs |

#### Antònims

* falsus
* fictius

#### Derivats

* vērāx
* vērē
* vēridicus
* vērificō
* vērisimilis
* vēritās
* vērō
* vērum

### Vegeu també

* Julius Pokorny, Indogermanisches Etymologisches Wörterbuch, 1956, p.1165-1166
# finalitat
## Català

   * Pronúncia: oriental /fi.nə.ɫiˈtat/, occidental /fi.na.ɫiˈtat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: Del llatí fīnālitās.

### Nom

finalitat f. ‎(plural finalitats)
* Funció per a la qual es fa alguna cosa.
    «Internament aquest tipus de vora sembla que fou fabricat amb la finalitat de poder tapar millor el recipient.» (Àngel Bosch i Lloret, Josep Tarrús i Galter, La cova sepulcral del Neolític antic de l'Avellaner, 1990)
    «Aproximar la corona al pinyó i, a continuació, allunyar el pinyó respecte de la corona, amb la finalitat de regular-ne l'amplitud» (Esteban José Domínguez, Julián Ferrer, Sistemes de transmissió i frenada, 2012)

#### Sinònims

* objectiu, intenció, propòsit

#### Traduccions

* Anglès: purpose $^{(en)}$
* Castellà: finalidad $^{(es)}$
* Francès: finalité $^{(fr)}$
* Italià: finalità $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·na·li·tat (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# finalité
## Francès

   * Pronúncia: /fi.na.liˈte/
   * Etimologia: Del llatí fīnālitās.

### Nom

finalité f. ‎(plural finalités)
* finalitat
    «Par contre, la finalité de la fonction se doit de synthétiser dans une formule unique l'immense variété des buts particuliers auxquels tendent les actes administratifs.» (Gérard Timsit, Le rôle de la notion de fonction administrative en droit administratif français, 1963)Contràriament, la finalitat de la funció ha de sintetitzar en una sola fórmula la immensa varietat d'objectius particulars a què tendeixen els actes administratius.
# micelar
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /mi.θeˈlaɾ/
       Americà: alt /m(i).seˈlaɾ/, baix /mi.seˈlaɾ/
   * Rimes: -aɾ
   * Etimologia: De micela.

### Adjectiu

micelar inv. ‎(plural micelares)
* micel·lar
    «El agua micelar simplmente es agua con jabón, por más que se empeñen en vendérnosla como un producto milagroso.» (Cristina Carvajal Riola, Skintellectual. Inteligencia cosmética: La ciencia que hay detrás de los cosméticos, 2019)L'aigua micel·lar només és aigua amb sabó, per més que insisteixin a vendre'ns-la com a producte miraculós.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mi·ce·lar (3)
* Heterograma de 7 lletres (aceilmr)
# avariciós
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.βə.ɾi.siˈos/, balear /ə.və.ɾi.siˈos/ Occidental: nord-occidental /a.βa.ɾi.siˈos/ valencià /a.va.ɾi.siˈos/, /a.βa.ɾi.siˈos/
   * Rimes: -os
   * Etimologia: De avarícia i el sufix -ós, segle XVI.

### Adjectiu

avariciós m. ‎(femení avariciosa, plural masculí avariciosos, plural femení avaricioses)
* avar
    «Segons la mare, un avariciós i un presumit que l'única cosa que estimava al món eren els diners.» (Care Santos, Seguiré els teus passos)

#### Antònims

* generós, desprès, solidari

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: a·va·ri·ci·ós (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# intel·ligible
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /in.təɫ.ɫiˈʒib.bɫə/, /in.tə.ɫiˈʒi.βɫə/ balear /in.təɫ.ɫiˈʒib.bɫə/ Occidental: nord-occidental /in.teɫ.ɫiˈʒib.bɫe/, /in.te.ɫiˈʒi.βɫe/ valencià /in.teɫ.ɫiˈd͡ʒi.bɫe/, /in.te.ɫiˈd͡ʒi.βɫe/
   * Rimes: -ible
   * Etimologia: Del llatí intelligibilis.

### Adjectiu

intel·ligible inv. ‎(plural intel·ligibles)
* Expressat amb claredat, emprant termes que siguin coneguts per qualsevol.
    «Als mitjans de comunicació s'ha de parlar en un estil intel·ligible, per a tothom, i això passa arreu.» (Raimon Panikkar, Llenguatge i identitat, 1994)
* Que entra dins la capacitat de raonament de l'ésser humà.
    «Efectivament, si els objectes del món sensible són bons i grans, els del món intel·ligible són mi1lors i majors; Déu, en canvi, és en sentit absolut, el millor i el major.» (Eusebi Colomer i Pous, El pensament als Països Catalans durant l’Edat Mitjana i el Renaixement, 1997)

#### Sinònims

* clar, comprensible, concís, senzill, fàcil
* mental, ideal

#### Antònims

* confús, difícil, ambigu, complex, inintel·ligible
* físic, sensible

#### Traduccions

* Alemany: verständlich $^{(de)}$
* Anglès: intelligible $^{(en)}$
* Castellà: inteligible $^{(es)}$
* Francès: intelligible $^{(fr)}$
* Italià: intelligibile $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·tel·li·gi·ble (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# intellego
## Llatí

   * Pronúncia: /ɪnˈtɛl.lɛ.ɡoː/
   * Etimologia: Del prefix inter- i ‎legō.

### Verb

intellegō ‎(1a present$^?$), intellegis ‎(2a present), intellegere ‎(infinitiu), intellēxī ‎(perfet), intellēctum ‎(supí)
* saber, conèixer, notar, percebre
    «O tempora, o mores! Senatus haec intellegit, consul videt; hic tamen vivit.» (Marcus Tullius Cicero, In Catilinam, 1.2)Quins temps aquests! Quina manera de comportar-nos! El Senat coneix els fets, el cònsol veu el que passa, però així i tot aquest home és viu.
* discernir, entendre, comprendre
    praestigias a veritate intellegere.Distingir la veritat de l'aparença.

#### Sinònims

* tongeō
* discernō

#### Derivats

* intellēctiō
* intellēctīvus
* intellēctor
* intellēctus
* intellegēns
* intellegenter
* intellegentia
* intelligibilis
# núbil
## Català

   * Pronúncia: /ˈnu.βiɫ/
   * Etimologia: Del llatí nūbilis.

### Adjectiu

núbil inv. ‎(plural núbils)
* Que té l'edat acceptable per contreure matrimoni.
    «Perquè té fills i filles núbils.» (Miquel Dolç [trad.], Marcial, Epigrames vol. IV: llibres XI-XII, Fundació Bernat Metge, pàgina 30)

#### Traduccions

* Alemany: heiratsfähig $^{(de)}$
* Anglès: marriageaable $^{(en)}$
* Castellà: núbil $^{(es)}$
* Francès: nubile $^{(fr)}$
* Italià: nubile $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: nú·bil (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# precisió
## Català

   * Pronúncia: oriental /pɾə.si.ziˈo/, occidental /pɾe.si.ziˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del llatí praecīsiō, segle XVII.

### Nom

precisió f. ‎(plural precisions)
* Actuació o càlcul ajustats a la mesura real.
    «El macromicròmetre, de la casa Prin, és un aparell utilitzat en els observatoris que desenvolupaven programes astromètrics, per a mesurar amb precisió les coordenades dels astres en les plaques fotogràfiques.» (Josep Batlló Ortiz, Roser Puig Aguilar, Pere de la Fuente Collell, Actes de les V Trobades d'història de la ciència i de la tècnica: Roquetes, 11-13 desembre 1998)

#### Sinònims

* exactitud

#### Antònims

* aproximació

#### Traduccions

* Alemany: Präzision $^{(de)}$
* Anglès: precision $^{(en)}$
* Castellà: precisión $^{(es)}$
* Francès: précision $^{(fr)}$
* Portuguès: precisão $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: pre·ci·si·ó (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# praecido
## Llatí

   * Pronúncia: /prajˈkiː.doː/
   * Etimologia: Del prefix prae- i ‎caedō.

### Verb

praecīdō ‎(1a present$^?$), praecīdis ‎(2a present), praecīdere ‎(infinitiu), praecīdī ‎(perfet), praecīsum ‎(supí)
* tallar (fent un càlcul previ)
* precisar, determinar, concretar, abreujar
    «Praecide, inquit, statue aliquandō quidlibet!» (Marcus Tullius Cicero, Academica 2.43.133)Concreta i acaba tot d'una; decideix-te ja!
* rebutjar, tallar relacions
    «Numquam reor cuiquam tam humilī, tam sordidō, tam nocentī, tam aliēnō tam praecīsē negāvī quam hic mihi plānē sine ūllā exceptiōne praecīdit. Nihil cognōvī ingrātius; in quō vitiō nihil malī nōn inest.» (Marcus Tullius Cicero, Epistulae ad Atticum 8.4.2)Crec que mai he rebutjat algú, ja fos humil, sord, brut, desconegut, com aquest ho ha fet amb mi, tan absolutament. No he experimentat cosa més desagradable, per allò que no tenia mala intenció.
# halogen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /əˈɫɔ.ʒən/ Occidental: nord-occidental /aˈɫɔ.ʒen/, valencià /aˈɫɔ.d͡ʒen/
   * Rimes: -ɔʒen
   * Etimologia: De halo i el sufix -gen, és a dir («generador d'halo»).

### Nom

halogen m. ‎(plural halògens)
* Element del grup VII de la taula periòdica, és a dir: fluor, clor, brom, iode, àstat.
    «Els halògens ( F , CI , Br , I ) es troben habitualment en l'estat d'oxidació. Les excepcions es produeixen quan dos halògens diferents s'enllacen entre si o quan un halogen s'enllaça amb més d'un àtom a la vegada.» (Daniel C. Harris, Anàlisi químic quantitatiu, 2006, p.25)

#### Derivats

* halogenació

#### Traduccions

* Alemany: Halogen $^{(de)}$
* Anglès: halogen $^{(en)}$
* Castellà: halógeno $^{(es)}$
* Francès: halogène $^{(fr)}$
* Italià: alogene $^{(it)}$

### Adjectiu

halogen m. ‎(femení halògena, plural masculí halògens, plural femení halògenes)
* Que conté algun dels halògens.
    «Amb la làmpada encesa, el filament de la làmpada halògena es posa incandescent, el wolframi volatilitzat durant el funcionament no es diposita a l’ampolla de vidre que es troba a una temperatura inferior.» (Esteban José Domínguez Soriano, Julián Ferrer Ruiz, Circuits elèctrics auxiliars del vehicle, 2018, p.155)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ha·lo·gen (3)
* Heterograma de 7 lletres (aeghlno)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# catalític
## Català

   * Pronúncia: oriental /kə.təˈɫi.tik/, occidental /ka.taˈɫi.tik/
   * Rimes: -itik
   * Etimologia: De catàlisi.

### Adjectiu

catalític m. ‎(femení catalítica, plural masculí catalítics, plural femení catalítiques)
* Que es fa servir per catalitzar.
    «El convertidor catalític d'un automòbil disminueix les emissions d'de CO, d'òxids de nitrogen i d'hidrocarburs. Quan els gasos de combustió del motor arriben al convertidor, el CO i els hidrocarburs s'oxiden a CO$_2$ i els òxids de nitrogen es redueixen a N, mitjançant catalitzadors de Pt i Rh.» (Daniel C. Harris, Anàlisi químic quantitatiu, 2006, p.385)

#### Traduccions

* Alemany: katalytisch $^{(de)}$
* Anglès: catalytic $^{(en)}$
* Castellà: catalítico $^{(es)}$
* Italià: catalitico $^{(it)}$
* Portuguès: catalítico $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ta·lí·tic (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# estoic
## Català

   * Pronúncia: oriental /əsˈtɔjk/, occidental /esˈtɔjk/
   * Rimes: -ɔjk
   * Etimologia: Del grec antic στωῐ̈κός ‎(stōïkós, «llotja»), que era el lloc on Zenó predicava la seva doctrina.

### Adjectiu

estoic m. ‎(femení estoica, plural masculí estoics, plural femení estoiques)
* Que no necessita béns materials per ser feliç i es mostra indiferent al patiment o el dolor.
    «De petita ploraves moltíssim però després has estat sempre molt estoica.» (Carmen Maria Machado, El seu cos i altres festes, 2018)

#### Traduccions

* Anglès: stoical $^{(en)}$
* Castellà: estoico $^{(es)}$
* Francès: stoïque $^{(fr)}$
* Portuguès: estoico $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·toic (2)
* Heterograma de 6 lletres (ceiost)
* Anagrames: ceitos, escoti, escotí

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# totus
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈtoː.tʊs/
   * Etimologia: Del llatí arcaic *toveō («embotir, completar»), procedent de l'arrel protoindoeuropea *tū̆- ‎(«inflar, omplir»); altres autors dedueixen de la primera accepció, que es tracta d'una evolució del comparatiu tot ‎(«tan»)

### Adjectiu

tōtus m., tōta f., tōtum n.
* tan gran
    «quotcumque pedum spatia facienda censueris, totam partem longitudinis et latitudinis duces» (Lucius Iunius Moderatus Columella, De Re Rustica 5.3)no importa de quants peus has determinat que siguin els espais, has de fer que la longitud sigui tan gran com l'amplada.
* tot, sencer, ple
    «tota terra» (Marcus Tullius Cicero)la Terra sencera
* totalment, completament
    totus sum vesterEstic totalment amb vosaltres

#### Declinació

Primera i segona declinació, -us, -a, -um, amb genitiu i datiu irregulars.
| Cas | Singular | Singular | Singular | Plural | Plural | Plural |
| Cas | Masculí | Femení | Neutre | Masculí | Femení | Neutre |
| Nominatiu | tōtus | tōta | tōtum | tōtī | tōtae | tōta |
| Vocatiu | tōte | tōta | tōtum | tōtī | tōtae | tōta |
| Acusatiu | tōtum | tōtam | tōtum | tōtōs | tōtās | tōta |
| Genitiu | tōtīus | tōtīus | tōtīus | tōtōrum | tōtārum | tōtōrum |
| Datiu | tōtī | tōtī | tōtī | tōtīs | tōtīs | tōtīs |
| Ablatiu | tōtō | tōtā | tōtō | tōtīs | tōtīs | tōtīs |

#### Sinònims

* omnia

#### Compostos i expressions

* pars prō tōtō
* Tēla Tōtīus Terrae

#### Derivats

* tōtālis

### Vegeu també

* Julius Pokorny, Indogermanisches etymologisches Wörterbuch, 1959, p.1080-1085
* ↑ Félix Gaffiot, Dictionnaire latin français,, 1934
* ↑ Quintilià precisà una petita diferència entre ambdós termes, a la seva obra Institutione Oratoria VIII.3.70, "minus est tamen totum dicere, quam omnia" («dir tot és menys que dir cada cosa»)
# antiquo
## Llatí

   * Pronúncia: /anˈtiː.kwoː/
   * Etimologia: De antīquus.

### Verb

antīquō ‎(1a present$^?$), antīquās ‎(2a present), antīquāre ‎(infinitiu), antīquāvī ‎(perfet), antīquātum ‎(supí)
* rebutjar, oposar-se
    «legem agrariam antiquari facile passus est» (Marcus Tullius Cicero, De Officiis 2, 21, 73)Rebutjar la llei agrària és cosa fàcil.
* desfasar
    «plebiscitum primus antiquo abrogoque» (Titus Livius, Ab Urbe Condita XXII.30)El primer plebiscit que es va abrogar ha quedat desfasat.

### Adjectiu

antīquō
* datiu masculí singular de antīquus
* datiu neutre singular de antīquus
* ablatiu masculí singular de antīquus
* ablatiu neutre singular de antīquus
# navilier
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nə.βi.ɫiˈe/, balear /nə.vi.ɫiˈe/ Occidental: nord-occidental /na.βi.ɫiˈe/ valencià /na.vi.ɫiˈeɾ/, /na.βi.ɫiˈeɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: De navili i el sufix -er.

### Adjectiu

navilier m. ‎(femení naviliera, plural masculí naviliers, plural femení navilieres)
* Relatiu a les embarcacions.
    «Per això us prego que demaneu a l'agència de Cerbère què ha passat amb els negatius, per mitjà de quin vaixell i de quina companyia naviliera han estat enviats aquests a Grècia.» (Antoni Rubió i Lluch, Secció Històrico-Arqueològica, Epistolari grec Vol. 3:, p.333, 2011)

#### Traduccions

* Anglès: shipping $^{(en)}$
* Castellà: naviero $^{(es)}$
* Francès: maritime $^{(fr)}$
* Italià: navigazione $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: na·vi·li·er (4)
* Anagrames: envilira, envilirà

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB