OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# explícit
## Català

   * Pronúncia: oriental /əksˈpɫi.sit/, occidental /eksˈpɫi.sit/
   * Rimes: -isit
   * Etimologia: Del llatí explicitum ‎(«desplegat»), segle XIX. Doblet del patrimonial esplet i del cultisme èxplicit.

### Adjectiu

explícit m. ‎(femení explícita, plural masculí explícits, plural femení explícites)
* Expressat de manera clara, precisa i completa.

#### Traduccions

* Anglès: explicit $^{(en)}$
* Castellà: explicito $^{(es)}$
* Francès: explicite $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·plí·cit (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# gimnàstica
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʒimˈnas.ti.kə/, occidental /d͡ʒimˈnas.ti.ka/
   * Rimes: -astika
   * Etimologia: Del llatí gymnastǐca, del grec antic γυμναστική [τέχνη] ‎(gymnastikḗ [tékhnē], «[tècnica] d’exercicis corporals»), de γυμνός ‎(gymnós, «nu, despullat») perquè els antics grecs es despullaven per a fer exercici físic, segle XVIII.

### Nom

gimnàstica f. ‎(plural gimnàstiques)
* Exercitació dels músculs del cos amb l'objectiu del benestar físic.
* Disciplina esportiva consistent en l'execució exacta i harmònica d'una sèrie de moviments corporals definits de manera precisa.

#### Traduccions

* Anglès: gymnastics $^{(en)}$
* Castellà: gimnasia $^{(es)}$
* Francès: gymnastique $^{(fr)}$
* Italià: ginnastica $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: GIMNÀSTICA $^{(csc)}$
* Anglès: gymnastics $^{(en)}$
* Castellà: gimnasia $^{(es)}$, gimnástica $^{(es)}$
* Francès: gymnastique $^{(fr)}$
* Llengua de signes catalana: GIMNÀSTICA $^{(csc)}$

### Adjectiu

gimnàstica f. ‎(plural gimnàstiques)
* Forma femenina de gimnàstic.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gim·nàs·ti·ca (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* gimnàstica. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# gripalització
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ɡɾi.pə.ɫi.d͡zə.siˈo/ Occidental: nord-occidental /ɡɾi.pa.ɫi.d͡za.siˈo/, valencià /ɡɾi.pa.ɫi.za.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: De gripalitzar i el sufix -ció, segle XXI.

### Nom

gripalització f. ‎(plural gripalitzacions)
* (neologisme, medicina) Acte o efecte de gripalitzar.
    «Davant aquesta situació, el representant del Sindicat Mèdic de Balears a Menorca hi insisteix: parlar de gripalització és encara prematur i precipitat i recorda que es desconeix la virulència de futures variants.» (Redacció d'IB3, “Parlar de gripalització quan el virus es troba en plena expansió és imprudent”, afirma el Sindicat Mèdic de Balears a Menorca, IB3, gen. 2022)

#### Traduccions

* Castellà: gripalización $^{(es)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gri·pa·lit·za·ci·ó (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: ésAdir
# gripalitzar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ɡɾi.pə.ɫiˈd͡za/ Occidental: nord-occidental /ɡɾi.pa.ɫiˈd͡za/ valencià /ɡɾi.pa.ɫiˈzaɾ/, /ɡɾi.pa.ɫiˈza/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Etimologia: De gripal i el sufix -itzar o de grip, l'infix -al- i el sufix -itzar, calc del castellà gripalizar, segle XXI.

### Verb

gripalitzar trans.
* (neologisme, medicina) Tractar com la grip.
    «L’infectòleg de l’hospital de Can Ruti de Badalona Oriol Mitjà va qüestionar el canvi de protocol anunciat per Argimon i va alertar del risc de gripalitzar la covid perquè significa “no pensar a llarg termini”.» (V. P, Salut preveu eliminar les quarantenes a partir de l’abril, El Punt Avui, Barcelona, gen. 2022)
    «Almenys dos membres del comitè d’experts de la Covid, que assessora el Govern en la lluita contra la pandèmia, han posat el crit al cel les darreres hores per les declaracions del conseller de Salut, Josep Maria Argimon, de “gripalitzar” la Covid i deixar de comptar els casos un per un.» (Joan Antoni Guerrero Vall, El pla d’Argimon de ‘gripalitzar’ la Covid exaspera els seus assessors, El Món, Barcelona, gen. 2022)
    «En aquest escenari, la psicòloga pensa que ‘gripalitzar’ el coronavirus, a curt termini, ajudaria a disminuir la por i l’ansietat, o que es reactivés l’economia. Però, a llarg termini, remarca, l’estratègia ha de tenir una visió més àmplia per no emportar-nos una decepció, perquè seguim en pandèmia i la pressió hospitalària continua augmentant.» (Redacció d'El Periódico, L’efecte psicològic de ‘gripalitzar’ la covid: «Es busca una sensació de control i seguretat», El Periódico (en català), gen. 2022)

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: gripalitzo, gripalitza, gripalitzem

#### Derivats

* gripalització

#### Traduccions

* Castellà: gripalizar $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: gri·pa·lit·zar (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: ésAdir
# intergeneracional
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /in.tər.ʒə.nə.ɾə.si.uˈnaɫ/ balear /in.təɾ.ʒə.nə.ɾə.si.oˈnaɫ/, /in.tər.ʒə.nə.ɾə.si.uˈnaɫ/ Occidental: /in.teɾ.d͡ʒe.ne.ɾa.si.oˈnaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: Del prefix inter- i generacional, segle XX.

### Adjectiu

intergeneracional inv. ‎(plural intergeneracionals)
* (neologisme) Que té lloc entre individus de diferents generacions.

#### Sinònims

* generacional

#### Derivats

* intergeneracionalment

#### Compostos i expressions

* debat intergeneracional
* justícia intergeneracional
* mobilitat intergeneracional
* solidaritat intergeneracional
* relació intergeneracional
* transmissió intergeneracional

#### Relacionats

* transgeneracional
* multigeneracional

#### Traduccions

* Anglès: intergenerational $^{(en)}$
* Castellà: intergeneracional $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·ter·ge·ne·ra·ci·o·nal (8)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, Optimot, ésAdir
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionari Descriptiu de la Llengua Catalana sobre intergeneracional
* Per a més informació vegeu l'entrada a l'Observatori de neologia sobre intergeneracional
* Per a més informació vegeu l'entrada a la Neolosfera sobre intergeneracional

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /in.teɾ.xe.ne.ɾa.θjoˈnal/, meridional \iŋ.teɾ.he.ne.ɾa.θjoˈnal\
       Americà: alt /in.teɾ.xe.ne.(ɾa).sjoˈnal/, baix \iŋ.teɾ.he.ne.ɾa.sjoˈnal\, austral /in.teɾ.xe.ne.ɾa.sjoˈnal/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: Del prefix inter- i generacional, segle XX.

### Adjectiu

intergeneracional inv. ‎(plural intergeneracionales)
* (neologisme) intergeneracional

#### Sinònims

* generacional

#### Derivats

* intergeneracionalmente

#### Relacionats

* transgeneracional
* multigeneracional

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·ter·ge·ne·ra·cio·nal (7)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre intergeneracional
# jovent
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʒuˈβen/ balear /ʒoˈvent/, /ʒuˈven/ Occidental: nord-occidental /d͡ʒoˈβen/ valencià /d͡ʒoˈvent/, /d͡ʒoˈβen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: Del llatí vulgar iuventūs.

### Nom

jovent m. ‎(només en singular)
* Gent d'una edat entre els 14-16 anys.
    Ex.: El jovent sempre vol sortir de festa.

#### Sinònims

* jovenalla, joves, joventut

#### Traduccions

* Alemany: Jugend $^{(de)}$ f.
* Anglès: youngsters $^{(en)}$
* Castellà: juventud $^{(es)}$
* Francès: jeunes $^{(fr)}$
* Italià: giovani $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: jo·vent (2)
* Heterograma de 6 lletres (ejnotv)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# letalitat
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɫə.tə.ɫiˈtat/, occidental /ɫe.ta.ɫiˈtat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: De letal i el sufix -itat, segle XXI.

### Nom

letalitat f. ‎(plural letalitats)
* (neologisme, medicina) Qualitat de letal.
* (neologisme, sociologia) Sinònim de mortalitat.

#### Compostos i expressions

* taxa de letalitat

#### Traduccions

* Anglès: lethality $^{(en)}$
* Castellà: letalidad $^{(es)}$ f.
* Francès: létalité $^{(fr)}$ f.
* Gallec: letalidade $^{(gl)}$ f.
* Italià: letalità $^{(it)}$ f.
* Portuguès: letalidade $^{(pt)}$ f.
* Romanès: letalitate $^{(ro)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: le·ta·li·tat (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, Termcat
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionari Descriptiu de la Llengua Catalana sobre letalitat
* Per a més informació vegeu l'entrada a l'Observatori de neologia sobre letalitat
# llum de gas
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌʎum.dəˈɣas/, occidental /ˌʎum.deˈɣas/
   * Etimologia: Calc de l'anglès gaslight, segle XXI.

### Nom

llum de gas m. o f. ‎(plural llums de gas)
* (neologisme) Maltractament psicològic en el qual es manipula subtilment i contínuament algú confonent-lo i fent-lo dubtar de la seva salut mental.

#### Traduccions

* Anglès: gaslight $^{(en)}$

#### Compostos i expressions

* fer llum de gas

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat, ésAdir
* Per a més informació vegeu l'entrada a la Neolosfera sobre llum de gas
# memorable
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mə.muˈɾab.bɫə/, /mə.muˈɾa.βɫə/ balear /mə.moˈɾab.bɫə/, /mə.muˈɾab.bɫə/ Occidental: nord-occidental /me.moˈɾab.bɫe/, /me.moˈɾa.βɫe/ valencià /me.moˈɾa.bɫe/
   * Rimes: -able
   * Etimologia: Del llatí memorabĭlis, segle XIV.

### Adjectiu

memorable inv. ‎(plural memorables)
* Que és digne de memòria.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: me·mo·ra·ble (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# primatòleg
## Català

   * Pronúncia: oriental /pɾi.məˈtɔ.ɫək/, occidental /pɾi.maˈtɔ.ɫek/
   * Rimes: -ɔlek
   * Etimologia: De primat ‎(prefixat) i el sufix -leg, segle XX.

### Nom

primatòleg m. ‎(plural primatòlegs, femení primatòloga)
* (neologisme) Estudiós dels primats.

#### Relacionats

* primatologia

#### Traduccions

* Castellà: primatólogo $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: pri·ma·tò·leg (4)
* Heterograma de 10 lletres (aegilmoprt)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DNV, GDLC, ésAdir
* Per a més informació vegeu l'entrada a la Neolosfera sobre primatòleg
# quissoflauta
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ki.suˈfɫaw.tə/ balear /ki.soˈfɫaw.tə/, /ki.suˈfɫaw.tə/ Occidental: /ki.soˈfɫaw.ta/
   * Rimes: -awta
   * Etimologia: De quisso i flauta, calc del castellà perroflauta, segle XXI.

### Nom

quissoflauta m. f. ‎(plural quissoflautes)
* (neologisme, col·loquial) Membre d'una subcultura urbana amb arrels en el punk, de caràcter antisistemàtic i revolucionari i d'aparença poc curada.
    «Hi havia molts farsants en el món del yoga i els entrenaments físics, molt de culte al cos i molt poc seny. El tal Marc mateix era un quissoflauta sense ofici ni ofici que havia trobat la pedra filosofal fent classes de yoga que cobrava a preu de consulta de cirurgià. [...] El noi tenia com a carta de referència un cos escultural amb què hipnotitzava totes les dones maduretes que arribaven a classe. Probablement de musculatura i articulacions no en sabia ni un borrall i la meitat de les seves alumnes acabarien amb lesions greus que hauria de curar ell, però això sí, totes haurien arribat a una pau còsmica.» (Mariona Mar, EL DESCONEGUT CONEGUT IV., Mariona Mar, ago. 2020)
    «El primer disc de Mano Negra és força bo, i el Manu Chao em sembla que llavors no era tan quissoflauta ni molt menys de com és ara.» (Canyadesucre, Comentari a La primera cançó quissoflauta que vau sentir, Racó Català, gen. 2017)
    «La Comissió de Falsos Estudiants de la Universitat de Barcelona (CFEUB) reserva el dret d'admissió a quissoflautes.» (Nicolas Tomás (@nicolastomas), Tuit, oct. 2012)
* (per extensió) Esquerrà, obrer, anticapitalista.

#### Sinònims

* rastaflauta, guinet (vallenc)

#### Relacionats

* hippie, iaioflauta

#### Traduccions

* Anglès: crusty $^{(en)}$
* Castellà: perroflauta $^{(es)}$ m. f., perrofla $^{(es)}$ m. f.

### Adjectiu

quissoflauta inv. ‎(plural quissoflautes)
* Membre de la dita subcultura urbana.
    «Als catòlics no els hi dona res més ràbia que els hi diguis que Jesús era un hippie quissoflauta, dels de no dutxar-se i tot això.» (L'amic del Font (@lamicdelfont), Tuit, juny 2013)
* Corresponent o pertanyent a la dita ubcultura urbana o als seus membres.
    «Mai havia vist un estil quissoflauta tan ben cuidat. Quan tens un estil el representes a la perfecció.» (Pau Turró Falgàs (@pauturro), Tuit, feb. 2020)

#### Traduccions

* Castellà: perroflauta $^{(es)}$ m. f., perrofla $^{(es)}$ m. f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: quis·so·flau·ta (4)
# racistada
## Català

   * Pronúncia: oriental /rə.sisˈta.ðə/, occidental /ra.sisˈta.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De racista i el sufix -ada, segle XXI.

### Nom

racistada f. ‎(plural racistades)
* (neologisme) Acció que denota racisme o que en deriva.
    «Sou la repera. Si la xerrada hagués tingut títol de racistada i es pogués veure ràpidament a Google que el punt de vista dels conferenciats és efectivament una racistada, no parlaríeu de "debat".» (Nadia (@nadiaakaarir), Tuit, abr. 2022)
    «Quan comencem a repensar el model d'oci nocturn? En un mateix cap de setmana això i la racistada de Titus. I segur que d'altres situacions que no s'han denunciat.» (Alaaddine Azzouzi (@aladdin_azr), Tuit, nov. 2021)
    «Ahir veia la brillant intervenció d’Aitor Esteban al Congreso i avui llegeixo el “fáchame casito” de la Carracelas (i la racistada del seu mestre Sostres) i després que si els paral·lelismes entre un nacionalisme i l’altre.» (Eloi Mallafre Fernàndez (@EloiMallafre), Tuit, oct. 2020)

#### Traduccions

* Castellà: racistada $^{(es)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ra·cis·ta·da (4)

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ra.θisˈta.ða\, meridional \ra.θihˈta.ða\
       Americà: alt /ra.s(i)sˈta.da/, baix \ra.sihˈta.ða\
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De racista i el sufix -ada, segle XXI.

### Nom

racistada f. ‎(plural racistadas)
* (neologisme) racistada

### Miscel·lània

* Síl·labes: ra·cis·ta·da (4)

### Vegeu també

* Vegeu-ne exemples d'ús a Google Llibres de racistada
# raconaire
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /rə.kuˈnaj.ɾə/ balear /rə.koˈnaj.ɾə/, /rə.kuˈnaj.ɾə/ Occidental: /ra.koˈnaj.ɾe/
   * Rimes: -ajɾe
   * Etimologia: De racó i el sufix -aire, pel Racó Català, segle XXI.

### Nom

raconaire m. f. ‎(plural raconaires)
* (neologisme, rar) Usuari del Racó Català.
    «L'INH i en Bilbeny han perdut fins i tot el suport dels raconaires, que no fan més que ridiculitzar-los. Ara caldria que cap institució pública local els tornés a cridar per a cap xerrada.» (Gargotaire (@Gargotejant), Tuit, maig 2020)
    «Papell era un conegut i actiu raconaire (Bismut) i ha estat víctima d'un atac de cor. En conèixer-se la notícia la xarxa s'ha omplert de mostres de condol.» (Redacció, «Mor als 31 anys Oriol Papell, Bismut a Racó Català i actual president d'ERC a Vilanova i la Geltrú», Àrea de normalització lingüística de l'Ajuntament d'Alcúdia, maig 2014)
    «Als fòrums del Racó Català, un raconaire hi explica que s’ha escollit el color grana perquè simbolitza la voluntat de Reagrupament de situar-se per sobre de la disputa dreta-esquerra: ‘Sorgeix de la fusió cromàtica del vermell (color històric de l’esquerra) i del blau (color històric de la dreta); s’hi podia trobar res més representatiu del que vol ser RCat?’. Tot amb tot, Carandell es desmarca d’aquesta explicació: ‘No tenim res a veure amb la conversa’ esmentada.» (Redacció, «Reagrupament ja té logo i color distintius», La República, juny 2009)
    «El Centre Artesà Tradicionarius (CAT) acollirà els actes de celebració que començaran a les set de la tarda amb la presentació del llibre 'Les dones no som (tan) complicades' a càrrec de l'autora -i raconaire- Lucrècia de Borja. El volum explica a través de 69 escrits en què aborda, amb un humor mordaç i sense pèls a la llengua, les grans veritats de la dona moderna.» (Redacció, «Racó Català celebra el seu 16è aniversari amb una festa valenciana al C.A.T.», Centre Artesà Tradicionàrius, abril 2014)

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: ra·co·nai·re (4)
* Anagrames: acorarien, caironaré, conrearia, enrocaria
# radioteatre
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌra.ði.u.teˈa.tɾə/ balear /ˌra.ði.o.teˈa.tɾə/, /ˌra.ði.u.teˈa.tɾə/ Occidental: /ˌra.ði.o.teˈa.tɾe/
   * Rimes: -atɾe
   * Etimologia: Del prefix radio- i teatre, segle XX.

### Nom

radioteatre m. ‎(plural radioteatres)
* (neologisme) Teatre pensat o adaptat per a ser emès a la ràdio.

#### Sinònims

* teatre radiofònic

#### Traduccions

* Anglès: radio drama $^{(en)}$
* Castellà: radioteatro $^{(es)}$ m.
* Francès: théâtre radiophonique $^{(fr)}$ m.
* Italià: radiodramma $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ra·di·o·te·a·tre (6)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: PTV, ésAdir
* Per a més informació vegeu l'entrada a l'Observatori de neologia sobre radioteatre
* Per a més informació vegeu l'entrada a la Neolosfera sobre radioteatre
# recaptatori
## Català

   * Pronúncia: oriental /rə.kəp.təˈtɔ.ɾi/, occidental /re.kap.taˈtɔ.ɾi/
   * Rimes: -ɔɾi
   * Etimologia: De recaptar i el sufix -tori, segle XX.

### Adjectiu

recaptatori m. ‎(femení recaptatòria, plural masculí recaptatoris, plural femení recaptatòries)
* (neologisme) Corresponent o pertanyent a la recaptació o recapte.

#### Variants

* recaudatori (castellanisme)

#### Traduccions

* Castellà: recaudatorio $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·cap·ta·to·ri (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, ésAdir
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionari Descriptiu de la Llengua Catalana sobre recaptatori
* Per a més informació vegeu l'entrada a l'Observatori de neologia sobre recaptatori
# rigorós
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ri.ɣuˈɾos/ balear /ri.ɣoˈɾos/, /ri.ɣuˈɾos/ Occidental: /ri.ɣoˈɾos/
   * Rimes: -os
   * Etimologia: Del llatí rigōrōsu(m), acusatiu de rigōrōsus, segle XIV.

### Adjectiu

rigorós m. ‎(femení rigorosa, plural masculí rigorosos, plural femení rigoroses)
* Fet amb rigor.
* Estrictament sever.
* Estrictament exacte.

#### Traduccions

* Anglès: severe $^{(en)}$
* Castellà: riguroso $^{(es)}$
* Francès: rigoureux $^{(fr)}$
* Llengua de signes catalana: FERRO $^{(csc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ri·go·rós (3)
* Anagrama: irrogos

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# sexili
## Català

   * Pronúncia: oriental /səkˈsi.ɫi/, occidental /sekˈsi.ɫi/
   * Rimes: -ili
   * Etimologia: De sexual i exili, segle XXI.

### Nom

sexili m. ‎(plural sexilis)
* (neologisme) Migració causada per l'LGBTI-fòbia.

#### Traduccions

* Anglès: sexile $^{(en)}$
* Castellà: sexilio $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: se·xi·li (3)
* Anagrama: exilis

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: Termcat, ésAdir
# teatre radiofònic
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /teˌa.tɾə.rə.ði.uˈfɔ.nik/ balear /teˌa.tɾə.rə.ði.oˈfɔ.nik/, /teˌa.tɾə.rə.ði.uˈfɔ.nik/ Occidental: /teˌa.tɾe.ra.ði.oˈfɔ.nik/

### Nom

teatre radiofònic m. ‎(plural teatres radiofònics)
* Sinònim de radioteatre.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: ésAdir
# temacle
## Català

   * Pronúncia: oriental /təˈma.kɫə/, occidental /teˈma.kɫe/
   * Rimes: -akle
   * Etimologia: Acrònim de tema i espectacle. Originat en emissores de ràdio musicals al voltant del 2012, sembla que inicialment valencianes.

### Nom

temacle m. ‎(plural temacles)
* (neologisme, col·loquial) Cançó extraordinària, espectacular.
    «Com que aquest estiu sembla que de festes n’hi haurà poques, aquest temacle esdevindrà la millor banda sonora pels balls a casa mentre netegem per cinquena vegada la mateixa prestatgeria.» (Alejandra Sanchez Villaverde, 4 artistes femenines que no poden faltar a la teva playlist d’aquest estiu, Onada Feminista, agost 2020)

#### Sinònims

* temarro

#### Traduccions

* Anglès: bop $^{(en)}$
* Castellà: temazo $^{(es)}$ m., temón $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: te·ma·cle (3)
* ↑ Enric Gomà, «Una paraula 'inventada' al dia: Quin temacle!», Ara, 02/08/2022

## Vegeu també

* Obres de referència: ésAdir
* Per a més informació vegeu l'entrada a la Neolosfera sobre temacle
# turismofòbia
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /tuˌɾiz.muˈfɔ.βi.ə/ balear /tuˌɾiz.moˈfɔ.bi.ə/, /tuˌɾiz.muˈfɔ.bi.ə/ Occidental: /tuˌɾiz.moˈfɔ.bi.a/
   * Rimes: -ɔbia
   * Etimologia: De turisme i el sufix -fòbia, segle XXI.

### Nom

turismofòbia f. ‎(plural turismofòbies)
* (neologisme) Moviment en contra de la massificació turística.

#### Derivats

* turismofòbic

#### Relacionats

* turismòfob, turismofòbic

#### Traduccions

* Castellà: turismofobia $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: tu·ris·mo·fò·bi·a (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, ésAdir
* Per a més informació vegeu l'entrada a la Neolosfera sobre turismofòbia
# urbanitzar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ur.bə.niˈd͡za/ Occidental: nord-occidental /ur.βa.niˈd͡za/ valencià /uɾ.ba.niˈzaɾ/, /uɾ.βa.niˈza/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: urbanitzà
   * Etimologia: De urbà i el sufix -itzar.

### Verb

urbanitzar trans.
* Convertir un lloc en població obrint carrers, fent cases, condicionant serveis urbans.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: urbanitzo, urbanitza, urbanitzem

#### Traduccions

* Anglès: urbanize $^{(en)}$
* Castellà: urbanizar $^{(es)}$
* Francès: urbaniser $^{(fr)}$
* Italià: urbanizzare $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ur·ba·nit·zar (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana. Editorial Salvat, 1910. Tom 3
# usatge
## Català

   * Pronúncia: oriental /uˈza.d͡ʒə/, occidental /uˈza.d͡ʒe/
   * Rimes: -adʒe
   * Etimologia: Del llatí vulgar usatĭcum, equivalent a usar i el sufix -atge, segle XIV.

### Nom

usatge m. ‎(plural usatges)
* (especialment dret) ús, costum

### Miscel·lània

* Síl·labes: u·sat·ge (3)
* Heterograma de 6 lletres (aegstu)
* Anagrames: gasteu, gestau

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
# justícia
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʒusˈti.si.ə/, occidental /d͡ʒusˈti.si.a/
   * Rimes: -isia
   * Etimologia: Del llatí iustitia, de ius ‎(«llei, igualtat»), segle XIII.

### Nom

justícia f. ‎(plural justícies)
* Allò que es fa per tal que hi hagi equitat.
* Virtut moral pròpia de la persona que obra equitativament.
* En una societat, organisme encarregat de jutjar el correcte compliment de les lleis.
    «Ací teniu els llibres que la Justícia ha ordenat retirar dels centres. Parlen de llibertat, de diversitat, d’estimar-se lliurement… és a dir, de valors democràtics i de drets humans.» (Mónica Oltra Jarque (@monicaoltra), tuit, oct. 2021)

#### Traduccions

* Alemany: Gerechtigkeit $^{(de)}$ f.
* Anglès: justice,justness, righteousness $^{(en)}$
* Àrab: عَدْل‎ $^{(ar)}$ m.
* Búlgar: справедли́вост $^{(bg)}$ f. ‎(spravedlívost)
* Castellà: justicia $^{(es)}$
* Danès: ret $^{(da)}$ c.
* Eslovac: spravodlivosť $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: pravica $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: justeco $^{(eo)}$
* Feroès: rættvísi $^{(fo)}$ f.
* Francès: justice $^{(fr)}$
* Friülà: justizie $^{(fur)}$
* Gallec: xustiza $^{(gl)}$ f.
* Grec: δικαιοσύνη $^{(el)}$ f. ‎(dikeossini)
* Hebreu: צֶדֶק‎ $^{(he)}$ m.
* Hongarès: igazságosság $^{(hu)}$
* Ídix: גערעכטיקייט‎ $^{(yi)}$ f.
* Indonesi: keadilan $^{(id)}$
* Islandès: réttlæti $^{(is)}$ n.
* Italià: giustizia $^{(it)}$
* Japonès: 正義 $^{(ja)}$
* Llatí: iustitia $^{(la)}$ f.
* Macedoni: правда $^{(mk)}$ f.
* Occità: justícia $^{(oc)}$ f.
* Persa: داد‎ $^{(fa)}$
* Polonès: sprawiedliwość $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: justiça $^{(pt)}$ f.
* Romanès: justiție $^{(ro)}$ f.
* Romaní: ćaćipen $^{(rom)}$ m.
* Rus: справедли́вость $^{(ru)}$ f. ‎(spravedlívost)
* Suec: rättvisa $^{(sv)}$
* Turc: adalet $^{(tr)}$
* Txec: spravedlnost $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: справедли́вість $^{(uk)}$ f. ‎(spravedlívist)
* Xinès: 正義 $^{(zh)}$ ‎(正义, zhèngyì)

### Miscel·lània

* Síl·labes: jus·tí·ci·a (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot