# tendre
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈtɛn.dɾə/, balear /ˈtɛn.dɾə/ alguerès /ˈtɛn.dɾɛ/ Occidental: /ˈtɛn.dɾe/
   * Rimes: -ɛndɾe
   * Homòfon: tendra
   * Etimologia: Adjectiu: del català antic tenre amb epèntesi, del llatí tenerum, segle XIV. Compareu amb gendre, cendra, divendres i amb els cognats occità tèndre i francès tendre.
   * Etimologia: Verb: variant de tenir per canvi de model de conjugació.

### Adjectiu

tendre m. ‎(femení tendra, plural invariable tendres)
* Tou, suau.
    pa tendre
* Innocent.
* Ple d'afecte i tendresa.

#### Variants

* tenre (arcaisme, pallarès)

#### Sinònims

* càlid, dolç

#### Derivats

* tendrejar

#### Traduccions

* Alemany: zart $^{(de)}$
* Anglès: tender $^{(en)}$
* Castellà: tierno $^{(es)}$ m.
* Danès: mør $^{(da)}$
* Finès: murea $^{(fi)}$
* Francès: tendre $^{(fr)}$
* Friülà: tenar $^{(fur)}$
* Gallec: tenro $^{(gl)}$
* Italià: tenero $^{(it)}$ m., morbido $^{(it)}$ m.
* Japonès: 柔らかい $^{(ja)}$
* Llengua de signes catalana: TOU $^{(csc)}$
* Luxemburguès: zaart $^{(lb)}$
* Neerlandès: zacht $^{(nl)}$
* Noruec: mør $^{(no)}$
* Occità: tendre $^{(oc)}$
* Polonès: delikatny $^{(pl)}$
* Portuguès: tenro $^{(pt)}$
* Romanès: fraged $^{(ro)}$
* Rus: не́жный $^{(ru)}$ ‎(nejni)
* Suec: mör $^{(sv)}$
* Turc: gevrek $^{(tr)}$
* Txec: měkký $^{(cs)}$
* Ucraïnès: ні́жний $^{(uk)}$ ‎(nijni)
* Xinès: 嫩 $^{(zh)}$ ‎(nèn)
* Alemany: zart $^{(de)}$
* Anglès: tender $^{(en)}$
* Belarús: пяшчо́тны $^{(be)}$ ‎(piaixtxotni)
* Búlgar: не́жен $^{(bg)}$ ‎(nejen)
* Castellà: tierno $^{(es)}$
* Danès: øm $^{(da)}$
* Eslovac: nežný $^{(sk)}$
* Eslovè: nežen $^{(sl)}$
* Finès: hellä $^{(fi)}$
* Francès: tendre $^{(fr)}$
* Gallec: tenreiro $^{(gl)}$
* Irlandès: mín $^{(ga)}$
* Italià: tenero $^{(it)}$
* Japonès: 優しい $^{(ja)}$
* Llatí: tener $^{(la)}$
* Luxemburguès: zaart $^{(lb)}$
* Macedoni: нежен $^{(mk)}$
* Neerlandès: zacht $^{(nl)}$
* Occità: catimèl $^{(oc)}$
* Polonès: czuły $^{(pl)}$
* Portuguès: terno $^{(pt)}$
* Romanès: iubit $^{(ro)}$
* Rus: не́жный $^{(ru)}$ ‎(nejni)
* Serbocroat: нежан $^{(sh)}$, nežan $^{(sh)}$
* Suec: öm $^{(sv)}$
* Turc: müşfik $^{(tr)}$
* Txec: něžný $^{(cs)}$
* Ucraïnès: ні́жний $^{(uk)}$ ‎(nijni)

### Verb

tendre trans.
* (alguerès, septentrional) tenir

### Miscel·lània

* Síl·labes: ten·dre (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: tendre
* El català de l'Alguer: un model d'àmbit restringit, de l'IEC.

## Català antic

   * Etimologia: [1] Del llatí tendere ‎(«estendre»). [2] Del llatí tenēre ‎(«sostenir»).

### Verb

tendre
* tendir, tesar, tibar

#### Conjugació
### Verb

tendre
* forma alternativa de tenir/tindre

## Francès

   * Pronúncia: /tɑ̃:dʁ/ àudio
   * Etimologia: Verb: del llatí tendere. Adjectiu: del llatí tener ‎(«tendre»).

### Verb

tendre
* estendre entre dos punts.
* tibar
* parar, posar, per rebre o copsar.
    Tendre l'oreille ― Parar l'orella
    Tendre un piège ― Posar una trampa
* tendir

### Adjectiu

tendre inv. ‎(plural tendres)
* tendre

## Occità

   * Pronúncia: /ˈten.dɾe/
   * Etimologia: Del llatí tener.

### Adjectiu

tendre m. ‎(femení tendra, plural masculí tendres, plural femení tendras o tendres [aranès])
* tendre, tou.