OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# corseca
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kurˈsɛ.kə/ balear /koɾˈsə.kə/, /kurˈsɛ.kə/ Occidental: /koɾˈse.ka/
   * Rimes: -ɛka

### Verb

corseca
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de corsecar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb corsecar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cor·se·ca (3)
# corsecaran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kur.sə.kəˈɾan/ balear /koɾ.sə.kəˈɾan/, /kur.sə.kəˈɾan/ Occidental: /koɾ.se.kaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

corsecaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de corsecar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cor·se·ca·ran (4)
* Anagrames: cerca-raons, escorranca, escorrancà
# costat receptor
## Català
### Nom

costat receptor m. ‎(plural costats receptors)
* (bàdminton) camp del restador

### Vegeu també

* costat receptor. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# costats
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kusˈtats/ balear /kosˈtats/, /kusˈtats/ Occidental: /kosˈtats/
   * Rimes: -ats

### Nom

costats m. pl.
* Forma plural de costat.

### Verb

costats
* Participi masculí plural del verb costar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cos·tats (2)
* Anagrama: toscats
# costats per dalt
## Català
### Nom

costats per dalt m. pl.
* Forma plural de costat per dalt.
# costats febles
## Català
### Nom

costats febles m. pl.
* Forma plural de costat feble.
# costat per dalt
## Català
### Nom

costat per dalt m. ‎(plural costats per dalt)
* (pilota basca) Llançament de revés executat encestant en posició baixa i impulsant la pilota de dalt a baix després de descriure un arc ampli amb l'eina.

#### Traduccions

* Basc: goitiko saiheska $^{(eu)}$, goitiko saiheskada $^{(eu)}$
* Castellà: costadillo de gancho $^{(es)}$, costadillo por arriba $^{(es)}$
* Francès: par-dessus l'épaule $^{(fr)}$

### Vegeu també

* costat per dalt. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# costat servidor
## Català
### Nom

costat servidor m. ‎(plural costats servidors)
* (bàdminton) camp del servidor

### Vegeu també

* costat servidor. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# costats forts
## Català
### Nom

costats forts m. pl.
* Forma plural de costat fort.
# costats receptors
## Català
### Nom

costats receptors m. pl.
* Forma plural de costat receptor.
# costat tancat
## Català
### Nom

costat tancat m. ‎(plural costats tancats)
* (rugbi) Zona d'un camp de joc compresa entre una melé ordenada, una melé espontània o un mol, i la línia de toc més pròxima.

#### Traduccions

* Anglès: blind side $^{(en)}$, short side $^{(en)}$
* Castellà: lado cerrado $^{(es)}$
* Francès: côté fermé $^{(fr)}$, petit côté $^{(fr)}$

### Vegeu també

* costat tancat. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# costats oberts
## Català
### Nom

costats oberts m. pl.
* Forma plural de costat obert.
# contendevano
## Italià
### Verb

contendevano
* tercera persona plural (loro, essi/esse) de l'imperfet d'indicatiu de contendere
# contendiate
## Italià
### Verb

contendiate
* segona persona plural (voi) del present de subjuntiu de contendere
# contendevate
## Italià
### Verb

contendevate
* segona persona plural (voi) de l'imperfet d'indicatiu de contendere
# contendevi
## Italià
### Verb

contendevi
* segona persona singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de contendere
# contendi
## Italià
### Verb

contendi
* segona persona singular (tu) del present d'indicatiu de contendere
* segona persona singular (tu) de l'imperatiu de contendere

## Llatí

   * Pronúncia: /kɔnˈtɛn.diː/

### Verb

contendī
* primera persona singular del pretèrit perfet d'indicatiu actiu de contendō
# contendiamo
## Italià
### Verb

contendiamo
* primera persona plural (noi) del present d'indicatiu de contendere
* primera persona plural (noi) del present de subjuntiu de contendere
* primera persona plural (noi) de l'imperatiu de contendere
# contendevo
## Italià
### Verb

contendevo
* primera persona singular (io) de l'imperfet d'indicatiu de contendere
# contendis
## Llatí

   * Pronúncia: /kɔnˈtɛn.dɪs/

### Verb

contendis
* segona persona singular del present d'indicatiu actiu de contendō
# contendo
## Italià
### Verb

contendo
* primera persona singular (io) del present d'indicatiu de contendere

## Llatí

   * Pronúncia: /kɔnˈtɛn.doː/
   * Etimologia: Del prefix con- i tendō.

### Verb

contendō ‎(1a present$^?$), contendis ‎(2a present), contendere ‎(infinitiu), contendī ‎(perfet), contentum ‎(supí)
* estrènyer, aferrar
* tensar les cordes d'un intrument
* competir, rivalitzar, disputar
    Qui stadiuim currit, niti et contendere debet ut vincat.El qui participi en curses a l'estadi ha de competir i vèncer els altres.
* lluitar
* litigar
    Leges oportet contendere, considerando ultra lex ad maiores pertineat.Cal establir lleis per litigar, tenint en compte que és cosa que pertoca als ancians anar més enllà de la llei.
# couloir de dégagement
## Francès
### Nom

couloir de dégagement m. ‎(plural couloirs de dégagement)
* (pilota) contracanxa

#### Sinònims

* bas-côté
* contre-cancha

### Vegeu també

* couloir de dégagement. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# couloirs de dégagement
## Francès
### Nom

couloirs de dégagement m. pl.
* forma plural de couloir de dégagement
# couloirs de lancers-francs
## Francès
### Nom

couloirs de lancers-francs m. pl.
* forma plural de couloir de lancers-francs
# couloir
## Francès

   * Pronúncia: /kuˈlwaʁ/ àudio
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

couloir m. ‎(plural couloirs)
* passadís
# couloir de fond
## Francès
### Nom

couloir de fond m. ‎(plural couloirs de fond)
* (bàdminton) passadís de fons

### Vegeu també

* couloir de fond. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# couloir de lancers-francs
## Francès
### Nom

couloir de lancers-francs m. ‎(plural couloirs de lancers-francs)
* (basquetbol) passadís de tirs lliures

### Vegeu també

* couloir de lancers-francs. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# couloirs
## Francès

   * Pronúncia: /kuˈlwaʁ/

### Nom

couloirs m. pl.
* forma plural de couloir
# coulomb
## Català

   * Pronúncia: /kuˈɫom/
   * Rimes: -om
   * Homòfon: colom
   * Etimologia: Del nom del físic francès Charles-Augustin de Coulomb.

### Nom

coulomb m. ‎(plural coulombs)
* (metrologia) Unitat de càrrega elèctrica del Sistema Internacional.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: cou·lomb (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# couloirs de fond
## Francès
### Nom

couloirs de fond m. pl.
* forma plural de couloir de fond
# cosas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈko.sas/, meridional /ˈko.sah/
       Americà: alt /ˈko.s(a)s/, baix /ˈko.sah/, austral /ˈko.sas/
   * Rimes: -osas

### Nom

cosas f. pl.
* forma plural de cosa

### Verb

cosas
* segona persona del singular (tú, vos) del present de subjuntiu del verb coser

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·sas (2)
* Anagrames: ascos, casos, oscas, sacos, socas
# coscienza di classe
## Italià

   * Etimologia: Calc de l'alemany Klassenbewusstsein.

### Nom

coscienza di classe f. ‎(només en singular)
* consciència de classe

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en italià
# cosac
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuˈzak/ balear /koˈzak/, /kuˈzak/ Occidental: /koˈzak/
   * Rimes: -ak
   * Etimologia: Del francès cosaque, del polonès Kozac, de l'ucraïnès коза́к ‎(kozak), del kirguís казак ‎(kazak), del turquès antic 𐰴𐰔𐰍𐰸 ‎(*qazǧaq, «cavaller, home lliure»). Doblet de kazakh.

### Adjectiu

cosac m. ‎(femení cosaca, plural masculí cosacs, plural femení cosaques)
* Membre d'una ètnia que habita zones d'Ucraïna, Rússia i Polònia.

#### Traduccions

* Anglès: Cossack $^{(en)}$
* Castellà: cosaco $^{(es)}$
* Francès: cosaque $^{(fr)}$
* Polonès: kozak $^{(pl)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·sac (2)
* Anagrama: casco

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# coscia
## Italià

   * Pronúncia: /ˈkɔʃ.ʃa/

### Nom

coscia f. ‎(plural cosce)
* cuixa

### Miscel·lània

* Síl·labes: cò·scia (2)
# coscientemente
## Italià

   * Pronúncia: /koʃˌʃɛn.teˈmen.te/
   * Etimologia: De cosciente i el sufix -mente.

### Adverbi

coscientemente
* conscientment

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·scien·te·mén·te (5)
# cosa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈkɔ.zə/ Occidental: nord-occidental /ˈkɔ.za/ valencià /ˈkɔ.za/, /ˈkɔ.zɔ/
   * Rimes: -ɔza
   * Etimologia: Del llatí causa ‎(«assumpte, tema a tractar»), segle XII. Doblet del cultisme causa.

### Nom

cosa f. ‎(plural coses)
* Qualsevol element o concepte de la realitat o de la fantasia.
* Concepte concret o element real en contrast al que és divagació o imaginari.
* Objecte sense vida o inanimat. Les plantes es consideren coses o no depenent de si es consideren com a éssers vius o com a éssers animats.
    El món es divideix en animals, plantes i coses.
* En dret, allò que no és un ésser humà, però que pot ser tractat per les lleis.
* Qualsevol acte, pensament o situació.
* Tema a tractar.

#### Traduccions

* Alemany: Ding $^{(de)}$ n.
* Anglès: thing $^{(en)}$
* Asturià: cosa $^{(ast)}$ f.
* Basc: gauza $^{(eu)}$
* Castellà: cosa $^{(es)}$ f.
* Danès: ting $^{(da)}$ c.
* Eslovac: vec $^{(sk)}$ f.
* Esperanto: aĵo $^{(eo)}$
* Estonià: asi $^{(et)}$
* Finès: asia $^{(fi)}$
* Francès: chose $^{(fr)}$
* Friülà: cjosse $^{(fur)}$, chosse $^{(fur)}$ f.
* Gallec: cousa $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: peth $^{(cy)}$ m.
* Georgià: ნივთი $^{(ka)}$ ‎(nivti)
* Grec: πράγμα $^{(el)}$ n. ‎(pragma)
* Gujarati: વસ્તુ $^{(gu)}$
* Hebreu: דָּבָר‎ $^{(he)}$ m.
* Hongarès: dolog $^{(hu)}$
* Ídix: זאַך‎ $^{(yi)}$ f.
* Irlandès: rud $^{(ga)}$ m., ní $^{(ga)}$ m.
* Islandès: hlutur $^{(is)}$ m.
* Italià: cosa $^{(it)}$
* Japonès: 物 $^{(ja)}$
* Llatí: res $^{(la)}$ f.
* Llengua de signes catalana: COSA $^{(csc)}$
* Occità: causa $^{(oc)}$ f.
* Polonès: rzecz $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: cousa $^{(pt)}$ f., coisa $^{(pt)}$ f.
* Quítxua: ima $^{(qu)}$
* Romanès: lucru $^{(ro)}$ n., chestie $^{(ro)}$ f.
* Romaní: butĭ $^{(rom)}$ f.
* Rus: вещь $^{(ru)}$ f. ‎(vesx)
* Sànscrit: वस्तु $^{(sa)}$ m.
* Sicilià: cosa $^{(scn)}$ f.
* Suec: sak $^{(sv)}$ c.
* Tai: สิ่ง $^{(th)}$
* Telugu: వస్తువు $^{(te)}$
* Txec: věc $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: річ $^{(uk)}$ f. ‎(ritx)
* Urdú: وستو‎ $^{(ur)}$ m.
* Uzbek: narsa $^{(uz)}$
* Vietnamita: vật $^{(vi)}$
* Wolof: këf $^{(wo)}$
* Xinès: 東西 $^{(zh)}$ ‎(东西, dōngxī)

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·sa (2)
* Anagrames: caos, caso, casó, ocàs, osca, Osca, oscà, saco, soca

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈko.sa/
       Americà: alt /ˈko.s(a)/, baix /ˈko.sa/
   * Rimes: -osa
   * Etimologia: Del llatí causa.

### Nom

cosa f. ‎(plural cosas)
* cosa

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·sa (2)

## Italià

   * Pronúncia: /ˈkɔː.sa/, /ˈkɔː.za/
   * Etimologia: Del llatí causa.

### Nom

cosa f. ‎(plural cose)
* cosa
* què, en frases interrogatives o exclamatives reforçant o substituint el pronom che
    (che) cosa fai?, què fas?
    (che) cosa vuoi che ti dica!, què vols que et digui!

#### Notes

Admet l'elisió cos’ en certes expressions: cos’è (què és), cos’altro (què més), cos’hai (què hi ha, què tens, què passa)

### Miscel·lània

* Síl·labes: cò·sa (2)

## Sicilià

   * Pronúncia: /ˈkɔ.sa/
   * Etimologia: Del llatí causa.

### Nom

cosa f.
* cosa
# cosce
## Italià

   * Pronúncia: /ˈkɔʃ.ʃe/

### Nom

cosce f. pl.
* forma plural de coscia
# contravendreu
## Català
### Verb

contravendreu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de contravenir.

#### Variants

* contravindreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·ven·dreu (4)
# contravendria
## Català
### Verb

contravendria
* (balear) Primera persona del singular (jo) del condicional de contravenir.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de contravenir.

#### Variants

* [1] contravindria
* [2] contravindria

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·ven·dri·a (5)
* Anagrama: contraenvidar
# contravendré
## Català
### Verb

contravendré
* (balear) Primera persona del singular (jo) del futur de contravenir.

#### Variants

* contravindré

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·ven·dré (4)
# contravendrien
## Català
### Verb

contravendrien
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de contravenir.

#### Variants

* contravindrien

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·ven·dri·en (5)
# contravendries
## Català
### Verb

contravendries
* (balear) Segona persona del singular (tu) del condicional de contravenir.

#### Variants

* contravindries

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·ven·dri·es (5)
# contravendrà
## Català
### Verb

contravendrà
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de contravenir.

#### Variants

* contravindrà

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·ven·drà (4)
# contravenc
## Català
### Verb

contravenc
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de contravenir.

#### Variants

* contravinc

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·venc (3)
# contravendran
## Català
### Verb

contravendran
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de contravenir.

#### Variants

* contravindran

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·ven·dran (4)
# contravendrem
## Català
### Verb

contravendrem
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del futur de contravenir.

#### Variants

* contravindrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·ven·drem (4)
# contravendràs
## Català
### Verb

contravendràs
* (balear) Segona persona del singular (tu) del futur de contravenir.

#### Variants

* contravindràs

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tra·ven·dràs (4)
# coç
## Català antic

   * Etimologia: Del llatí calx.

### Nom

coç f. ‎(plural coç o coces)
* coça, guitza

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo
# coéducation
## Francès

   * Pronúncia: /kɔ.e.dy.kaˈsjɔ̃/

### Nom

coéducation f. ‎(plural coéducations)
* coeducació

### Vegeu també

* coéducation. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# coés
## Català
### Verb

coés
* (col·loquial central) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb coure.
* (col·loquial central) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb coure.

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·és (2)
* Anagrames: ecos, escó, oesc, seco
# coéssem
## Català
### Verb

coéssem
* (col·loquial central) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb coure.
# coévaluation
## Francès
### Nom

coévaluation f. ‎(plural coévaluations)
* coavaluació

### Vegeu també

* coévaluation. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# coágulos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \koˈa.ɣu.los\, meridional \koˈa.ɣu.loh\
       Americà: alt /koˈa.ɡu.l(o)s/, baix \koˈa.ɣu.loh\, austral \koˈa.ɣu.los\
   * Rimes: -aɡulos

### Nom

coágulos m. pl.
* forma plural de coágulo

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·á·gu·los (4)
# coça
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈko.sə/, occidental /ˈko.sa/
   * Rimes: -osa
   * Homòfon: cossa
   * Etimologia: Singular de coces, plural de l’antic coç.

### Nom

coça f. ‎(plural coces)
* Cop donat per un animal èquid llançant enrere les potes posteriors.
* (mallorquí) Cop de peu.
    Me va donar una coça en es cul.

#### Sinònims

* guitza
* coç (antic, valencià dialectal)

#### Traduccions

* Anglès: kick $^{(en)}$
* Castellà: coz $^{(es)}$
* Feroès: spark $^{(fo)}$ n.
* Francès: ruade $^{(fr)}$
* Gallec: couce $^{(gl)}$ f.
* Grec antic: λάκτισμα $^{(grc)}$ n. ‎(láktisma)
* Irlandès: speach $^{(ga)}$ f.
* Islandès: spark $^{(is)}$ n.
* Italià: calcio $^{(it)}$ m.
* Noruec: spark $^{(no)}$ n.

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·ça (2)
* Anagrames: caço, caçó

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
* Petit Atles Lingüístic del Domini Català
# coéducations
## Francès
### Nom

coéducations f. pl.
* forma plural de coéducation
# coésseu
## Català
### Verb

coésseu
* (col·loquial central) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb coure.
# coévaluations
## Francès
### Nom

coévaluations f. pl.
* forma plural de coévaluation
# coïes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuˈi.əs/ balear /koˈi.əs/, /kuˈi.əs/ Occidental: /koˈi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

coïes
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de coure.
# coïves
## Català
### Verb

coïves
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de coure.
# coñac
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /koˈɲak/
       Americà: alt /k(o)ˈɲak/, baix /koˈɲak/
   * Rimes: -ak

### Nom

coñac m. ‎(plural coñacs)
* conyac

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·ñac (2)

### Vegeu també

* coñac. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 21 agost 2014].
# coïssor
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ku.iˈso/ balear /ko.iˈso/, /ku.iˈso/ Occidental: nord-occidental /ko.iˈso/, valencià /ko.iˈsoɾ/
   * Rimes: -o(ɾ)
   * Etimologia: Del català antic cuiçor, de *cuiçó per analogia amb cremor, ardor, del llatí coctiōne(m), acusatiu de coctiō, segle XV. Doblet de cocció.

### Nom

coïssor f. ‎(plural coïssors)
* Sensació coent produïda per una irritació.

#### Traduccions

* Anglès: sting $^{(en)}$
* Castellà: escozor $^{(es)}$ m.
* Francès: cuisson $^{(fr)}$ f.
* Llengua de signes catalana: COURE-DOLOR $^{(csc)}$, COÏSSOR $^{(csc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·ïs·sor (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# coñacs
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈko.ɲa(k)s/, meridional /ˈko.ɲa(k)h/
       Americà: alt /ˈko.ɲaks/, baix /ˈko.ɲa(k)h/, austral /ˈko.ɲa(k)s/
   * Rimes: -oɲaks

### Nom

coñacs m. pl.
* forma plural de coñac
# coño
## Castellà

   * Pronúncia: /ˈko.ɲo/
   * Rimes: -oɲo
   * Etimologia: Del llatí cunnus.

### Nom

coño m. ‎(plural coños)
* cony

### Interjecció

coño
* cony

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·ño (2)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre coño
# coïva
## Català
### Verb

coïva
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de coure.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de coure.
# coïven
## Català
### Verb

coïven
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de coure.
# crosse
## Francès

   * Pronúncia: /kʁɔs/

### Nom

crosse f. ‎(plural crosses)
* crossa
* (hoquei) estic
* (esports de pilota) lacrosse

#### Sinònims

* bâton (hoquei sobre gel)

### Vegeu també

* crosse. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# crosses
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈkɾɔ.səs/, occidental /ˈkɾɔ.ses/
   * Rimes: -ɔses

### Nom

crosses f. pl.
* Forma plural de crossa.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cros·ses (2)
* Anagrama: ròssecs

## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Nom

crosses
* forma plural de cross

### Verb

crosses
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de cross
    she crosses the street - ella creua el carrer

## Francès

   * Pronúncia: /kʁɔs/

### Nom

crosses f. pl.
* forma plural de crosse
# crosse cassée
## Francès
### Nom

crosse cassée f. ‎(plural crosses cassées)
* (hoquei sobre gel) estic trencat

#### Sinònims

* pénalité de bâton brisé

### Vegeu també

* crosse cassée. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# crosses cassées
## Francès
### Nom

crosses cassées f. pl.
* forma plural de crosse cassée
# crosse haute
## Francès
### Nom

crosse haute f. ‎(plural crosses hautes)
* (hoquei sobre gel) estic alt

#### Sinònims

* bâton élevé

### Vegeu també

* crosse haute. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# crossed
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Verb

crossed
* passat i participi de cross
# crossed-kick
## Anglès
### Nom

crossed-kick
* (futbol) rabona

#### Sinònims

* rabona

### Vegeu també

* crossed-kick. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# crosser
## Anglès
### Adjectiu

crosser
* forma comparativa de cross
# crosses hautes
## Francès
### Nom

crosses hautes f. pl.
* forma plural de crosse haute
# crossest
## Anglès
### Adjectiu

crossest
* forma superlativa de cross
# crocifissa
## Italià

   * Pronúncia: /kro.t͡ʃiˈfis.sa/

### Adjectiu

crocifissa f. ‎(plural crocifisse)
* forma femenina de crocifisso
# crocifisse
## Italià

   * Pronúncia: /kro.t͡ʃiˈfis.se/

### Adjectiu

crocifisse f. pl.
* forma plural de crocifissa
# crockeries
## Anglès
### Nom

crockeries
* forma plural de crockery
# crocifissi
## Italià

   * Pronúncia: /kro.t͡ʃiˈfis.si/

### Adjectiu

crocifissi m. pl.
* forma plural de crocifisso

### Nom

crocifissi m. pl.
* forma plural de crocifisso
# crocis
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkrɔ.kiːs/

### Nom

crocīs
* datiu plural de crocus
* ablatiu plural de crocus
# crocifisso
## Italià

   * Pronúncia: /kro.t͡ʃiˈfis.so/

### Nom

crocifisso m. ‎(plural crocifissi)
* crucifix

### Adjectiu

crocifisso m. ‎(femení crocifissa, plural masculí crocifissi, plural femení crocifisse)
* crucificat

### Miscel·lània

* Síl·labes: cro·ci·fìs·so (4)
# crochets intérieurs
## Francès
### Nom

crochets intérieurs m. pl.
* forma plural de crochet intérieur
# croci
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkrɔ.kiː/

### Nom

crocī
* nominatiu plural de crocus
* vocatiu plural de crocus
* genitiu singular de crocus
# crockery
## Anglès
### Nom

crockery ‎(comptable i incomptable, plural crockeries)
* vaixella
* (Ceràmica) pisa

#### Sinònims

* delft

### Vegeu també

* crockery. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# croco
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkrɔ.koː/

### Nom

crocō
* datiu singular de crocus
* ablatiu singular de crocus
# convertí
## Català
### Verb

convertí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de convertir.
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de convertir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·ver·tí (3)
* Heterograma de 8 lletres (ceinortv)
* Anagrama: torciven

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /kom.beɾˈti/
       Americà: alt /k(o)m.beɾˈti/, baix \koŋ.beɾˈti\, austral /kom.beɾˈti/
   * Rimes: -i

### Verb

convertí
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb convertir
# convertixos
## Català
### Verb

convertixos
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb convertir.
# converts
## Anglès
### Verb

converts
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de convert
# convertíeu
## Català
### Verb

convertíeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de convertir.
# convertixes
## Català
### Verb

convertixes
* (occidental) Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de convertir.
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb convertir.
# convertixo
## Català
### Verb

convertixo
* (nord-occidental) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de convertir.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb convertir.
# convertixa
## Català
### Verb

convertixa
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb convertir.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb convertir.