OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# estrényer
## Català

   * Pronúncia: valencià /esˈtɾe.ɲeɾ/, /esˈtɾe.ɲe/

### Verb

estrényer trans., pron. ‎(pronominal estrényer-se)
* (valencià) Forma alternativa de estrènyer.

#### Conjugació

Vocal rizotònica: /ɛ/, /ə/, /e/

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·tré·nyer (3)
* Anagrames: terrenyes, terrenyés

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV
# estrígilo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /esˈtɾi.xi.lo/, meridional /ehˈtɾi.hi.lo/
       Americà: alt /esˈt͡si.x(i).lo/, baix /ehˈtɾi.hi.lo/, austral /ehˈtɾi.xi.lo/
   * Rimes: -ixilo

### Nom

estrígilo m. ‎(plural estrígilos)
* (escultura) estrígil

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·trí·gi·lo (4)

### Vegeu també

* estrígilo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 juliol 2014].
# fingerei
## Italià
### Verb

fingerei
* primera persona singular (io) del condicional de fingere
# fingeremmo
## Italià
### Verb

fingeremmo
* primera persona plural (noi) del condicional de fingere
# fingereste
## Italià
### Verb

fingereste
* segona persona plural (voi) del condicional de fingere
# fingerebbero
## Italià
### Verb

fingerebbero
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del condicional de fingere
# fingerprinting
## Anglès
### Nom

fingerprinting
* marcatge

#### Sinònims

* watermarking

### Vegeu també

* fingerprinting. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 23 setembre 2014].
# fingers
## Anglès
### Nom

fingers
* forma plural de finger
# fingerebbe
## Italià
### Verb

fingerebbe
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del condicional de fingere
# fingeremo
## Italià
### Verb

fingeremo
* primera persona plural (noi) del futur de fingere
# fingeresti
## Italià
### Verb

fingeresti
* segona persona singular (tu) del condicional de fingere
# fingerete
## Italià
### Verb

fingerete
* segona persona plural (voi) del futur de fingere
# fornisc
## Català
### Verb

fornisc
* (occidental) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de fornir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·nisc (2)
* Heterograma de 7 lletres (cfinors)
* Anagrama: fiscorn
# forniríem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.niˈɾi.əm/ balear /foɾ.niˈɾi.əm/, /fur.niˈɾi.əm/ Occidental: /foɾ.niˈɾi.em/
   * Rimes: -iem

### Verb

forniríem
* Primera persona del plural (nosaltres) del condicional de fornir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·ni·rí·em (4)
* Anagrama: morfirien
# forniríveu
## Català
### Verb

forniríveu
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de fornir.
# fornisquen
## Català
### Verb

fornisquen
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb fornir.
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb fornir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·nis·quen (3)
* Anagrama: fornesquin
# fornirà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.niˈɾa/ balear /foɾ.niˈɾa/, /fur.niˈɾa/ Occidental: /foɾ.niˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

fornirà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de fornir.
# forniràs
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.niˈɾas/ balear /foɾ.niˈɾas/, /fur.niˈɾas/ Occidental: /foɾ.niˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

forniràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de fornir.
# fornisca
## Català
### Verb

fornisca
* (occidental) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb fornir.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb fornir.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb fornir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·nis·ca (3)
* Heterograma de 8 lletres (acfinors)
* Anagrama: fornicàs
# forniré
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.niˈɾe/ balear /foɾ.niˈɾe/, /fur.niˈɾe/ Occidental: /foɾ.niˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

forniré
* Primera persona del singular (jo) del futur de fornir.
# forniríeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.niˈɾi.əw/ balear /foɾ.niˈɾi.əw/, /fur.niˈɾi.əw/ Occidental: /foɾ.niˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

forniríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de fornir.
# frazioni
## Italià

   * Pronúncia: /fratˈt͡sjoː.ni/

### Nom

frazioni f. pl.
* forma plural de frazione
# freatica
## Italià

   * Pronúncia: /freˈaː.ti.ka/

### Adjectiu

freatica f. ‎(plural freatiche)
* forma femenina de freatico
# freak
## Anglès

   * Pronúncia: /friːk/

### Adjectiu

freak ‎(no comparable)
* insòlit, inesperat
    A freak storm hit lower Manhattan earlier today, causing widespread chaos and travel delays.

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# freatiche
## Italià

   * Pronúncia: /freˈaː.ti.ke/

### Adjectiu

freatiche f. pl.
* forma plural de freatica
# freatico
## Italià

   * Pronúncia: /freˈaː.ti.ko/

### Adjectiu

freatico m. ‎(femení freatica, plural masculí freatici, plural femení freatiche)
* freàtic

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·à·ti·co (4)
* Heterograma de 8 lletres (acefiort)
# freaking
## Anglès
### Adjectiu

freaking ‎(no comparable)
* (col·loquial) maleït

#### Notes

Usat sovint en substitució de fucking per evitar vulgaritat.
# freatici
## Italià

   * Pronúncia: /freˈaː.ti.t͡ʃi/

### Adjectiu

freatici m. pl.
* forma plural de freatico
# frazadas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \fɾaˈθa.ðas\, meridional \fɾaˈθa.ðah\
       Americà: alt /fɾaˈsa.d(a)s/, baix \fɾaˈsa.ðah\, austral \fɾaˈsa.ðas\
   * Rimes: -adas

### Nom

frazadas f. pl.
* forma plural de frazada
# frazione
## Italià

   * Pronúncia: /fratˈt͡sjoː.ne/

### Nom

frazione f. ‎(plural frazioni)
* fracció

### Miscel·lània

* Síl·labes: fra·zió·ne (3)
* Heterograma de 8 lletres (aefinorz)
# fregir-se
## Català
### Verb

fregir-se
* Forma pronominal de fregir.

### Miscel·lània

* Anagrama: fregires
# fregiren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾəˈʒi.ɾən/ Occidental: nord-occidental /fɾeˈʒi.ɾen/, valencià /fɾeˈd͡ʒi.ɾen/
   * Rimes: -iɾen

### Verb

fregiren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de fregir.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb fregir.

#### Variants

* [2] fregiguessen, fregigueren, fregissin, fregissen
# fregir
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾəˈʒi/ Occidental: nord-occidental /fɾeˈʒi/ valencià /fɾeˈd͡ʒiɾ/, /fɾeˈd͡ʒi/
   * Rimes: -i(ɾ)
   * Homòfon: fregí
   * Etimologia: Del llatí frīgere, segle XIV.

### Verb

fregir trans., pron., intr. ‎(pronominal fregir-se)
* Cuinar un aliment amb oli o greixos.

#### Compostos i expressions

* estar fregit: passar molta calor.

#### Derivats

* refregir

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: fregeixo, fregeix, fregim

#### Traduccions

* Alemany: braten $^{(de)}$
* Anglès: fry $^{(en)}$
* Àrab: قَلَى‎ $^{(ar)}$
* Armeni: տապակել $^{(hy)}$ ‎(tapakel)
* Basc: frijitu $^{(eu)}$
* Belarús: сма́жыць $^{(be)}$ ‎(smàjits)
* Búlgar: пържа $^{(bg)}$ ‎(parja)
* Castellà: freír $^{(es)}$
* Coreà: 튀기다 $^{(ko)}$ ‎(twigida)
* Còrnic: fria $^{(kw)}$
* Danès: stege $^{(da)}$
* Eslovac: smažiť $^{(sk)}$
* Esperanto: friti $^{(eo)}$
* Francès: frire $^{(fr)}$
* Friülà: fridi $^{(fur)}$
* Gallec: frixir $^{(gl)}$, fritir $^{(gl)}$
* Gal·lès: ffrio $^{(cy)}$
* Grec: τηγανίζω $^{(el)}$ ‎(tiganizo)
* Hebreu: טיגן‎ $^{(he)}$
* Hongarès: süt $^{(hu)}$
* Italià: friggere $^{(it)}$
* Kurd: biraştin $^{(ku)}$
* Letó: cept $^{(lv)}$
* Lituà: kepti $^{(lt)}$
* Llatí: frigere $^{(la)}$
* Macedoni: пржи $^{(mk)}$
* Maori: parai $^{(mi)}$
* Mongol: шарах $^{(mn)}$
* Neerlandès: bakken $^{(nl)}$, braden $^{(nl)}$
* Noruec: steke $^{(no)}$
* Occità: fregir $^{(oc)}$
* Polonès: smażyć $^{(pl)}$, usmażyć $^{(pl)}$
* Portuguès: fritar $^{(pt)}$
* Romanès: frige $^{(ro)}$, prăji $^{(ro)}$
* Rus: жа́рить $^{(ru)}$ ‎(jàrit), поджа́рить $^{(ru)}$ ‎(podjàrit)
* Sànscrit: भृज्जति $^{(sa)}$
* Sard: fríere $^{(sc)}$
* Serbocroat: пржити $^{(sh)}$, pržiti $^{(sh)}$
* Suec: steka $^{(sv)}$
* Tai: ทอด $^{(th)}$
* Turc: kızartmak $^{(tr)}$
* Txec: smažit $^{(cs)}$, usmažit $^{(cs)}$
* Ucraïnès: сма́жити $^{(uk)}$ ‎(smàjiti)
* Vènet: frìxer $^{(vec)}$
* Vietnamita: chiên $^{(vi)}$
* Volapük: loetön $^{(vo)}$
* Xinès: 煎 $^{(zh)}$ ‎(jiān)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·gir (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# fregiran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾə.ʒiˈɾan/ Occidental: nord-occidental /fɾe.ʒiˈɾan/, valencià /fɾe.d͡ʒiˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

fregiran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de fregir.
# fregires
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾəˈʒi.ɾəs/ Occidental: nord-occidental /fɾeˈʒi.ɾes/, valencià /fɾeˈd͡ʒi.ɾes/
   * Rimes: -iɾes

### Verb

fregires
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de fregir.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb fregir.

#### Variants

* [2] fregiguesses, fregigueres, fregissis, fregisses

### Miscel·lània

* Anagrama: fregir-se
# fregir-la
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾəˈʒir.ɫə/ Occidental: nord-occidental /fɾeˈʒir.ɫa/, valencià /fɾeˈd͡ʒiɾ.ɫa/
   * Rimes: -iɾla
   * Etimologia: De fregir amb el pronom la indicant un complement elidit.

### Verb

fregir-la intr. pron.
* Fer una mala passada a algú, enganyar-lo, figuradament deixar-lo fregit.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: la fregeixo, la fregeix, la fregim

#### Sinònims

* fer-la, jugar-la, pegar-la

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·gir·la (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, DSFF
# fregira
## Català
### Verb

fregira
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb fregir.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb fregir.

#### Variants

* [1] fregigués, fregissi, fregiguera, fregís
* [2] fregigués, fregissi, fregiguera, fregís
# finien
## Català

   * Pronúncia: oriental /fiˈni.ən/, occidental /fiˈni.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

finien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de finir.

#### Variants

* finiven, finigueven

## Català antic
### Verb

finien
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) de l'imperfet d'indicatiu de finir
# finibus
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfiː.nɪ.bʊs/

### Nom

fīnibus
* datiu plural de fīnis
* ablatiu plural de fīnis
# finigueren
## Català
### Verb

finigueren
* (col·loquial balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de finir.
* (col·loquial valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb finir.

#### Variants

* [1] finiren
* [2] finiguessen, finissin, finissen, finiren

### Miscel·lània

* Anagrama: enfugirien
# finiguera
## Català
### Verb

finiguera
* (col·loquial valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb finir.
* (col·loquial valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb finir.

#### Variants

* [1] finigués, finissi, finís, finira
* [2] finigués, finissi, finís, finira

### Miscel·lània

* Anagrama: enfugiria
# finigueres
## Català
### Verb

finigueres
* (col·loquial balear) Segona persona del singular (tu) del passat simple de finir.
* (col·loquial valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb finir.

#### Variants

* [1] finires
* [2] finiguesses, finissis, finisses, finires

### Miscel·lània

* Anagrames: enfugiries, inferigués
# finiguessen
## Català
### Verb

finiguessen
* (col·loquial) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb finir.

#### Variants

* finigueren, finissin, finissen, finiren
# flagel·li
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫəˈʒɛɫ.ɫi/, /fɫəˈʒɛ.ɫi/ balear /fɫəˈʒɛɫ.ɫi/ Occidental: nord-occidental /fɫaˈʒɛɫ.ɫi/, /fɫaˈʒɛ.ɫi/ valencià /fɫaˈd͡ʒɛɫ.ɫi/, /fɫaˈd͡ʒɛ.ɫi/
   * Rimes: -ɛlli

### Verb

flagel·li
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de flagel·lar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb flagel·lar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb flagel·lar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb flagel·lar.
# flagel·lo
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫəˈʒɛɫ.ɫu/, /fɫəˈʒɛ.ɫu/ Occidental: nord-occidental /fɫaˈʒɛɫ.ɫo/, /fɫaˈʒɛ.ɫo/ valencià /fɫaˈd͡ʒɛɫ.ɫo/, /fɫaˈd͡ʒɛ.ɫo/
   * Rimes: -ɛllo

### Verb

flagel·lo
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de flagel·lar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·gel·lo (3)
# flagel·lessin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫə.ʒəɫˈɫe.sin/, /fɫə.ʒəˈɫe.sin/ balear /fɫə.ʒəɫˈɫe.sin/ Occidental: nord-occidental /fɫa.ʒeɫˈɫe.sin/, /fɫa.ʒeˈɫe.sin/ valencià /fɫa.d͡ʒeɫˈɫe.sin/, /fɫa.d͡ʒeˈɫe.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

flagel·lessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb flagel·lar.
# flagel·lin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫəˈʒɛɫ.ɫin/, /fɫəˈʒɛ.ɫin/ balear /fɫəˈʒɛɫ.ɫin/ Occidental: nord-occidental /fɫaˈʒɛɫ.ɫin/, /fɫaˈʒɛ.ɫin/ valencià /fɫaˈd͡ʒɛɫ.ɫin/, /fɫaˈd͡ʒɛ.ɫin/
   * Rimes: -ɛllin

### Verb

flagel·lin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb flagel·lar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb flagel·lar.
# flagel·lessi
## Català
### Verb

flagel·lessi
* (col·loquial septentrional, alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb flagel·lar.
* (col·loquial septentrional, alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb flagel·lar.
# flagel·leu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫə.ʒəɫˈɫɛw/, /fɫə.ʒəˈɫɛw/ balear /fɫə.ʒəɫˈɫəw/, /fɫə.ʒəɫˈɫɛw/ Occidental: nord-occidental /fɫa.ʒeɫˈɫew/, /fɫa.ʒeˈɫew/ valencià /fɫa.d͡ʒeɫˈɫew/, /fɫa.d͡ʒeˈɫew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

flagel·leu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de flagel·lar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb flagel·lar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb flagel·lar.
# flagel·lis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫəˈʒɛɫ.ɫis/, /fɫəˈʒɛ.ɫis/ balear /fɫəˈʒɛɫ.ɫis/ Occidental: nord-occidental /fɫaˈʒɛɫ.ɫis/, /fɫaˈʒɛ.ɫis/ valencià /fɫaˈd͡ʒɛɫ.ɫis/, /fɫaˈd͡ʒɛ.ɫis/
   * Rimes: -ɛllis

### Verb

flagel·lis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb flagel·lar.
# flagel·là
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫə.ʒəɫˈɫa/, /fɫə.ʒəˈɫa/ balear /fɫə.ʒəɫˈɫa/ Occidental: nord-occidental /fɫa.ʒeɫˈɫa/, /fɫa.ʒeˈɫa/ valencià /fɫa.d͡ʒeɫˈɫa/, /fɫa.d͡ʒeˈɫa/
   * Rimes: -a

### Verb

flagel·là
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de flagel·lar.
# flagel·làrem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫə.ʒəɫˈɫa.ɾəm/, /fɫə.ʒəˈɫa.ɾəm/ balear /fɫə.ʒəɫˈɫa.ɾəm/ Occidental: nord-occidental /fɫa.ʒeɫˈɫa.ɾem/, /fɫa.ʒeˈɫa.ɾem/ valencià /fɫa.d͡ʒeɫˈɫa.ɾem/, /fɫa.d͡ʒeˈɫa.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

flagel·làrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de flagel·lar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb flagel·lar.
# flagel·lessis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫə.ʒəɫˈɫe.sis/, /fɫə.ʒəˈɫe.sis/ balear /fɫə.ʒəɫˈɫe.sis/ Occidental: nord-occidental /fɫa.ʒeɫˈɫe.sis/, /fɫa.ʒeˈɫe.sis/ valencià /fɫa.d͡ʒeɫˈɫe.sis/, /fɫa.d͡ʒeˈɫe.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

flagel·lessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb flagel·lar.
# freestanding
## Anglès
### Adjectiu

freestanding ‎(no comparable)
* (arquitectura) exempt

### Vegeu també

* freestanding. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 juliol 2014].
# freezings
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfriːzɪŋz/

### Nom

freezings
* forma plural de freezing
# fregadero
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \fɾe.ɣaˈðe.ɾo\
       Americà: alt /f(ɾe).ɡaˈde.ɾo/, baix \fɾe.ɣaˈðe.ɾo\
   * Rimes: -eɾo

### Nom

fregadero m. ‎(plural fregaderos)
* aigüera, pica.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·ga·de·ro (4)
# freeze
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfriːz/

### Nom

freeze ‎(plural freezes)
* glaçada, gelada

### Verb

freeze ‎(3a persona singular present freezes, gerundi freezing, passat froze, participi frozen)
* glaçar, gelar
* congelar
* (esports de pilota) retenir

#### Sinònims

* hold
* kill the clock (basquetbol)
* rag (hoquei sobre gel)
* run out the clock (basquetbol)
# freezes
## Anglès
### Nom

freezes
* forma plural de freeze

### Verb

freezes
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de freeze:
    he/she/it freezes = [ell/ella] glaça, gela, congela.
# freezing the puck
## Anglès
### Nom

freezing the puck
* (hoquei sobre gel) immobilització del disc

### Vegeu també

* freezing the puck. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# fregaderos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \fɾe.ɣaˈðe.ɾos\, meridional \fɾe.ɣaˈðe.ɾoh\
       Americà: alt /fɾe.ɡaˈde.(ɾo)s/, baix \fɾe.ɣaˈðe.ɾoh\, austral \fɾe.ɣaˈðe.ɾos\
   * Rimes: -eɾos

### Nom

fregaderos m. pl.
* forma plural de fregadero ‎(«aigüeres»)
# freestyle play
## Anglès
### Nom

freestyle play
* (basquetbol) joc lliure

### Vegeu també

* freestyle play. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# freezing
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfriːzɪŋ/

### Adjectiu

freezing ‎(comparatiu more freezing, superlatiu most freezing)
* (literalment) glaçador
* (col·loquial) molt fred
    It's freezing! - Fa un fred que pela!
    I'm freezing! - Tinc molt de fred!

### Nom

freezing ‎(comptable i incomptable, plural freezings)
* congelació

### Verb

freezing
* gerundi de freeze: glaçant, gelant, congelant.
# fregadissa
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɾə.ɣəˈði.sə/, occidental /fɾe.ɣaˈði.sa/
   * Rimes: -isa
   * Etimologia: De fregar i el sufix -dissa.

### Nom

fregadissa f. ‎(plural fregadisses)
* Fregament persistent.

#### Sinònims

* fregatel·la

#### Traduccions

* Castellà: roce continuo $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·ga·dis·sa (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# fundamenta
## Llatí

   * Pronúncia: /fʊn.daːˈmɛn.ta/

### Nom

fundāmenta
* nominatiu plural de fundāmentum
* vocatiu plural de fundāmentum
* acusatiu plural de fundāmentum
# fundae
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfʊn.daj/

### Nom

fundae
* nominatiu plural de funda
* vocatiu plural de funda
* genitiu singular de funda
* datiu singular de funda
# fundaia
## Català
### Verb

fundaia
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de fundar.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de fundar.
# fundam
## Català
### Verb

fundam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de fundar.

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfʊn.dam/

### Nom

fundam
* acusatiu singular de funda
# fundadoras
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \fun.daˈðo.ɾas\, meridional \fuŋ.daˈðo.ɾah\
       Americà: alt /fun.daˈdo.(ɾa)s/, baix \fuŋ.daˈðo.ɾah\, austral \fun.daˈðo.ɾas\
   * Rimes: -oɾas

### Nom

fundadoras f. pl.
* forma plural de fundadora
# fundaien
## Català
### Verb

fundaien
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de fundar.
# fundaies
## Català
### Verb

fundaies
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de fundar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fun·da·ies (3)
* Heterograma de 8 lletres (adefinsu)
* Anagrama: infeudàs
# flequer
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɫəˈke/ Occidental: nord-occidental /fɫeˈke/, valencià /fɫeˈkeɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: De fleca i el sufix -er, segle XIII.

### Nom

flequer m. ‎(plural flequers, femení flequera)
* Persona que té com a ofici fer pa en una fleca i vendre'l.

#### Sinònims

* forner

#### Traduccions

* Alemany: Bäcker $^{(de)}$ m.
* Anglès: baker $^{(en)}$
* Castellà: panadero $^{(es)}$ m.
* Danès: bager $^{(da)}$ c.
* Feroès: bakari $^{(fo)}$ m.
* Francès: boulanger $^{(fr)}$ m.
* Islandès: bakari $^{(is)}$ m.
* Suec: bagare $^{(sv)}$ c.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fle·quer (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# flercellig
## Suec

   * Etimologia: Del prefix fler- ‎(«pluri-, multi-»), cell ‎(«cèŀlula») i el sufix -ig, paraŀlel a l'alt alemany mehrzellig / vielzellig i al neerlandès meercellig.

### Adjectiu

flercellig
* (biologia) pluriceŀlular
    de första flercelliga organismerna ― els primers organismes pluriceŀlulars

#### Antònims

* encellig

#### Derivats

* flercellighet

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada flercellig al Svenska Akademiens ordbok.
# flerovii
## Llatí

   * Pronúncia: /flɛˈrɔ.wɪ.iː/

### Nom

fleroviī
* genitiu singular de flerovium
# flerovi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫəˈɾɔ.βi/, balear /fɫəˈɾɔ.vi/ Occidental: nord-occidental /fɫeˈɾɔ.βi/ valencià /fɫeˈɾɔ.vi/, /fɫeˈɾɔ.βi/
   * Rimes: -ɔvi

### Nom

flerovi m. ‎(només en singular)
* Element químic de nombre atòmic 114 i símbol Fl.

#### Relacionats

| $_1$ H | | | | | | | | | | | | | | | | | $_2$ He |
| $_3$ Li | $_4$ Be | | | | | | | | | | | $_5$ B | $_6$ C | $_7$ N | $_8$ O | $_9$ F | $_{10}$ Ne |
| $_{11}$ Na | $_{12}$ Mg | | | | | | | | | | | $_{13}$ Al | $_{14}$ Si | $_{15}$ P | $_{16}$ S | $_{17}$ Cl | $_{18}$ Ar |
| $_{19}$ K | $_{20}$ Ca | $_{21}$ Sc | $_{22}$ Ti | $_{23}$ V | $_{24}$ Cr | $_{25}$ Mn | $_{26}$ Fe | $_{27}$ Co | $_{28}$ Ni | $_{29}$ Cu | $_{30}$ Zn | $_{31}$ Ga | $_{32}$ Ge | $_{33}$ As | $_{34}$ Se | $_{35}$ Br | $_{36}$ Kr |
| $_{37}$ Rb | $_{38}$ Sr | $_{39}$ Y | $_{40}$ Zr | $_{41}$ Nb | $_{42}$ Mo | $_{43}$ Tc | $_{44}$ Ru | $_{45}$ Rh | $_{46}$ Pd | $_{47}$ Ag | $_{48}$ Cd | $_{49}$ In | $_{50}$ Sn | $_{51}$ Sb | $_{52}$ Te | $_{53}$ I | $_{54}$ Xe |
| $_{55}$ Cs | $_{56}$ Ba | * | $_{72}$ Hf | $_{73}$ Ta | $_{74}$ W | $_{75}$ Re | $_{76}$ Os | $_{77}$ Ir | $_{78}$ Pt | $_{79}$ Au | $_{80}$ Hg | $_{81}$ Tl | $_{82}$ Pb | $_{83}$ Bi | $_{84}$ Po | $_{85}$ At | $_{86}$ Rn |
| $_{87}$ Fr | $_{88}$ Ra | ** | $_{104}$ Rf | $_{105}$ Db | $_{106}$ Sg | $_{107}$ Bh | $_{108}$ Hs | $_{109}$ Mt | $_{110}$ Ds | $_{111}$ Rg | $_{112}$ Cn | $_{113}$ Nh | $_{114}$ Fl | $_{115}$ Mc | $_{116}$ Lv | $_{117}$ Ts | $_{118}$ Og |
| * | * | $_{57}$ La | $_{58}$ Ce | $_{59}$ Pr | $_{60}$ Nd | $_{61}$ Pm | $_{62}$ Sm | $_{63}$ Eu | $_{64}$ Gd | $_{65}$ Tb | $_{66}$ Dy | $_{67}$ Ho | $_{68}$ Er | $_{69}$ Tm | $_{70}$ Yb | $_{71}$ Lu |
| ** | ** | $_{89}$ Ac | $_{90}$ Th | $_{91}$ Pa | $_{92}$ U | $_{93}$ Np | $_{94}$ Pu | $_{95}$ Am | $_{96}$ Cm | $_{97}$ Bk | $_{98}$ Cf | $_{99}$ Es | $_{100}$ Fm | $_{101}$ Md | $_{102}$ No | $_{103}$ Lr |

#### Traduccions

* Alemany: Flerovium $^{(de)}$
* Anglès: flerovium $^{(en)}$
* Basc: flerovio $^{(eu)}$
* Castellà: flerovio $^{(es)}$
* Esperanto: florovumo $^{(eo)}$
* Francès: flérovium $^{(fr)}$
* Italià: flerovio $^{(it)}$
* Llatí: flerovium $^{(la)}$
* Occità: fleròvi $^{(oc)}$
* Portuguès: fleróvio $^{(pt)}$
* Romanès: fleroviu $^{(ro)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fle·ro·vi (3)
* Heterograma de 7 lletres (efilorv)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
# flercellighet
## Suec

   * Etimologia: De flercellig ‎(pluriceŀlular) i el sufix -het, com l'alt alemany Mehrzelligkeit / Vielzelligkeit i el neerlandès meercelligheid.

### Nom

flercellighet c. (sense plural)
* (biologia) pluriceŀlularitat
    steget från encellighet till flercellighet ― el pas de la uniceŀlularitat cap a la pluriceŀlularitat

#### Antònims

* encellighet