OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# xarparen
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃərˈpa.ɾən/, occidental /t͡ʃaɾˈpa.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

xarparen
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de xarpar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb xarpar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xar·pa·ren (3)
* Anagrames: enxarpar, perxaran
# xarparan
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃər.pəˈɾan/, occidental /t͡ʃaɾ.paˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

xarparan
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de xarpar.
# xarpara
## Català
### Verb

xarpara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb xarpar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb xarpar.
# xarpares
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃərˈpa.ɾəs/, occidental /t͡ʃaɾˈpa.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

xarpares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de xarpar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb xarpar.

### Miscel·lània

* Anagrama: perxaràs
# xarpar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃərˈpa/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃarˈpa/ valencià /t͡ʃaɾˈpaɾ/, /t͡ʃaɾˈpa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: xarpà
   * Etimologia: D’un antic *eixarpar format per arpa i el prefix totalitzador ex-.

### Verb

xarpar trans.
* enxarpar

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: xarpo, xarpa, xarpem

### Miscel·lània

* Síl·labes: xar·par (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# xarpareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃər.pəˈɾɛw/ balear /ʃəɾ.pəˈɾəw/, /ʃər.pəˈɾɛw/ Occidental: /t͡ʃaɾ.paˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

xarpareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de xarpar.
# ⴰⵊⴷⵉⵔ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /aʒdiɾ/
   * Etimologia: Del púnic 𐤂𐤃𐤓‎ ‎(gdr, «tanca, clos»), doblet de ⴰⴳⴰⴷⵉⵔ ‎(agadir).

### Nom

ⴰⵊⴷⵉⵔ • ‎(ajdir) ‎(estat d'annexió ⵓⵊⴷⵉⵔ ‎(ujdir), plural ⵉⵊⴷⵉⵔⵏ ‎(ijdirn))
* (rifeny) penya-segat
* (rifeny) talús
# ⴰⵍⴷⵓⵏ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /aldun/
   * Etimologia: Mot ambulant indeterminable.

### Nom

ⴰⵍⴷⵓⵏ • ‎(aldun) m. ‎(estat d'annexió ⵓⵍⴷⵓⵏ ‎(uldun))
* plom
* bala
# ⴰⵎⴰⵔⴰⵡ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /amaɾaw/

### Nom

ⴰⵎⴰⵔⴰⵡ • ‎(amaraw) m. ‎(estat d'annexió ⵓⵎⴰⵔⴰⵡ ‎(umaraw), plural ⵉⵎⴰⵔⴰⵡⵏ ‎(imarawn))
* pare, genitor

#### Relacionats

* ⴱⴰⴱⴰ ‎(baba, «mon pare»)
# ⴰⵎⴰⵣⵉⵖ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /amaziʁ/
   * Etimologia: Desconeguda. L’arrel √ⵎⵣⵖ (MZƔ) està associada a «dignitat, noblesa», popularment amb el significat d’«home lliure», no testificat.

### Nom

ⴰⵎⴰⵣⵉⵖ • ‎(amaziɣ) m. ‎(estat d'annexió ⵓⵎⴰⵣⵉⵖ ‎(umaziɣ), plural ⵉⵎⴰⵣⵉⵖⵏ ‎(imaziɣn), femení ⵜⴰⵎⴰⵣⵉⵖⵜ ‎(tamaziɣt))
* amazic (gentilici)

#### Relacionats

* ⵜⴰⵎⴰⵣⵉⵖⵜ ‎(tamaziɣt)
# ⴰⵇⵎⵎⵓ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /aqmːu/

### Nom

ⴰⵇⵎⵎⵓ • ‎(aqmmu) m. ‎(estat d'annexió ⵓⵇⵎⵎⵓ ‎(uqmmu), plural ⵉⵇⵎⵎⴰ ‎(iqmma))
* boca

#### Sinònims

* ⵉⵎⵉ ‎(imi)
# ⴰⵍⵓⵍⵓ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /alulu/

### Nom

ⴰⵍⵓⵍⵓ • ‎(alulu) m. ‎(estat d'annexió ⵓⵍⵓⵍⵓ ‎(ululu))
* (taixelhit) quallada, colada

#### Sinònims

* ⵉⴽⴽⵉⵍ ‎(ikkil)
# ⴰⵎⴰⵏ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /aman/
   * Etimologia: Del protoamazic *am-an, del protoafroasiàtic *maʔ-.

### Nom

ⴰⵎⴰⵏ • ‎(aman) pl. ‎(estat d'annexió ⵡⴰⵎⴰⵏ ‎(waman))
* aigua

#### Compostos i expressions

* ⴰⵎⴰⵏ ⵏ ⵜⴰⵙⴰ ‎(aman n tasa, «orina, literalment aigua de fetge»)
* ⴰⵎⴰⵏ ⵏ ⵎⴰⵔⵓⵔ ‎(aman n marur, «miratge, literalment aigua il·lusòria»)
* ⴰⵎⴰⵏ ⵏ ⵡⴰⴹⵉⵍ ‎(aman n waḍil, «vi, literalment aigua de raïm»)
* ⴰⵎⴰⵏ ⵏ ⵓⵔⴳⴰⵣ ‎(aman n urgaz, «semen, literalment suc de l’home»)
* ⵜⴰⴼⵓⵍⵍⵓⵙⵜ ⵏ ⵡⴰⵎⴰⵏ ‎(tafullust n waman, «ànec, literalment polla d’aigua»)
# ⴰⵇⵎⵎⵓⵎ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /aqmːum/

### Nom

ⴰⵇⵎⵎⵓⵎ • ‎(aqmmum) m. ‎(estat d'annexió ⵓⵇⵎⵎⵓⵎ ‎(uqmmum), plural ⵉⵇⵎⵎⵓⵎⵏ ‎(iqmmumn))
* (rifeny, tamazic septentrional) boca

#### Sinònims

* ⵉⵎⵉ ‎(imi)
# ⴰⵇⵎⵓ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /aqmu/

### Nom

ⴰⵇⵎⵓ • ‎(aqmu) m. ‎(estat d'annexió ⵓⵇⵎⵓ ‎(uqmu), plural ⵉⵇⵎⴰ ‎(iqma))
* (tamazic meridional) boca

#### Sinònims

* ⵉⵎⵉ ‎(imi)
# ⴰⵎⴰⵥⵓⵥ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /amazˤuzˤ/

### Nom

ⴰⵎⴰⵥⵓⵥ • ‎(amaẓuẓ) m. ‎(estat d'annexió ⵓⵎⴰⵥⵓⵥ ‎(umaẓuẓ), plural ⵉⵎⵓⵥⴰⵥ ‎(imuẓaẓ), femení ⵜⴰⵎⴰⵥⵓⵥⵜ ‎(tamaẓuẓt))
* tardà
* benjamí
# xarrotejaran
## Català
### Verb

xarrotejaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de xarrotejar.
# xarrotejaren
## Català
### Verb

xarrotejaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de xarrotejar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb xarrotejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xar·ro·te·ja·ren (5)
* Anagrama: xerrotejaran
# xarrotejares
## Català
### Verb

xarrotejares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de xarrotejar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb xarrotejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xar·ro·te·ja·res (5)
* Anagrama: xerrotejaràs
# xarrotejaria
## Català
### Verb

xarrotejaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de xarrotejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de xarrotejar.
# xarrotejaries
## Català
### Verb

xarrotejaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de xarrotejar.
# xarrotejar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃə.ru.təˈʒa/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃa.ro.teˈʒa/ valencià /t͡ʃa.ro.teˈd͡ʒaɾ/, /t͡ʃa.ro.teˈd͡ʒa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfons: xarrotejà, xerrotejar
   * Etimologia: De xarrar, l'infix -ot- i el sufix -ejar.

### Verb

xarrotejar intr.
* (occidental) Forma alternativa de xerrotejar.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: xarrotejo, xarroteja, xarrotegem

#### Relacionats

* xarroteig, xerroteig

### Miscel·lània

* Síl·labes: xar·ro·te·jar (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, GDLC, DCVB
# xarrotejareu
## Català
### Verb

xarrotejareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de xarrotejar.
# xarrotejarien
## Català
### Verb

xarrotejarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de xarrotejar.
# xarrotejara
## Català
### Verb

xarrotejara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb xarrotejar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb xarrotejar.
# zigzaguejàsseu
## Català
### Verb

zigzaguejàsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb zigzaguejar.
# zigzaguejàssem
## Català
### Verb

zigzaguejàssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb zigzaguejar.
# zigzaguejà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ziɡ.zə.ɣəˈʒa/ balear /ziɡ.zə.ɣəˈd͡ʒa/, /ziɡ.zə.ɣəˈʒa/ Occidental: nord-occidental /ziɡ.za.ɣeˈʒa/, valencià /ziɡ.za.ɣeˈd͡ʒa/
   * Rimes: -a

### Verb

zigzaguejà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de zigzaguejar.
# zigzaguejàreu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ziɡ.zə.ɣəˈʒa.ɾəw/ balear /ziɡ.zə.ɣəˈd͡ʒa.ɾəw/, /ziɡ.zə.ɣəˈʒa.ɾəw/ Occidental: nord-occidental /ziɡ.za.ɣeˈʒa.ɾew/, valencià /ziɡ.za.ɣeˈd͡ʒa.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

zigzaguejàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de zigzaguejar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb zigzaguejar.
# zigzaguejàrem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ziɡ.zə.ɣəˈʒa.ɾəm/ balear /ziɡ.zə.ɣəˈd͡ʒa.ɾəm/, /ziɡ.zə.ɣəˈʒa.ɾəm/ Occidental: nord-occidental /ziɡ.za.ɣeˈʒa.ɾem/, valencià /ziɡ.za.ɣeˈd͡ʒa.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

zigzaguejàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de zigzaguejar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb zigzaguejar.
# zigzaguejàs
## Català
### Verb

zigzaguejàs
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb zigzaguejar.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb zigzaguejar.
# zigzaguejàssim
## Català
### Verb

zigzaguejàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb zigzaguejar.
# zigzaguejàssiu
## Català
### Verb

zigzaguejàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb zigzaguejar.
# zigzaguejàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ziɡ.zə.ɣəˈʒa.βəw/ balear /ziɡ.zə.ɣəˈd͡ʒa.vəw/, /ziɡ.zə.ɣəˈʒa.vəw/ Occidental: nord-occidental /ziɡ.za.ɣeˈʒa.βew/ valencià /ziɡ.za.ɣeˈd͡ʒa.vew/, /ziɡ.za.ɣeˈd͡ʒa.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

zigzaguejàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de zigzaguejar.
# àrbitre de porteria
## Català
### Nom

àrbitre de porteria m. ‎(plural àrbitres de porteria, femení àrbitra de porteria)
* (handbol) Àrbitre, dels dos que dirigeixen amb la mateixa responsabilitat un partit d'handbol, situat prop de la línia de fons, al costat de la porteria de l'equip defensor.

#### Notes

L'àrbitre que comença com a àrbitre de porteria fa d'àrbitre central cada vegada que l'equip del seu camp és equip atacant, i torna a fer d'àrbitre de porteria cada vegada que és equip defensor.

#### Traduccions

* Anglès: goal referee $^{(en)}$
* Castellà: árbitro de portería $^{(es)}$
* Francès: arbitre de but $^{(fr)}$

### Vegeu també

* àrbitre de porteria. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# àrbitre de primera base
## Català
### Nom

àrbitre de primera base m. ‎(plural àrbitres de primera base, femení àrbitra de primera base)
* (beisbol) Àrbitre de base situat a prop de la primera base.

#### Traduccions

* Anglès: first base umpire $^{(en)}$
* Castellà: árbitro de primera base $^{(es)}$
* Francès: arbitre de première base $^{(fr)}$

### Vegeu també

* àrbitre de primera base. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# àrbitre de camp
## Català
### Nom

àrbitre de camp m. ‎(plural àrbitres de camp, femení àrbitra de camp)
* (futbol americà) Àrbitre situat al mateix costat que l'àrbitre de línia principal, que s'encarrega de controlar que l'equip atacant no excedeixi el temps establert per a posar la pilota en joc i de supervisar les passades i les recepcions pròximes a la seva posició.
* (beisbol) àrbitre de base

#### Notes

A la Lliga de Futbol Professional dels Estats Units, l'àrbitre de camp se situa darrere de l'equip defensor.

#### Traduccions

* Anglès: field judge $^{(en)}$
* Castellà: juez de campo $^{(es)}$
* Francès: juge de champ $^{(fr)}$

### Vegeu també

* àrbitre de camp. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# àrbitre de fons
## Català
### Nom

àrbitre de fons m. ‎(plural àrbitres de fons, femení àrbitra de fons)
* (futbol americà) Àrbitre situat al darrere de l'equip defensor, al mig del camp de joc, que s'encarrega de controlar el nombre de jugadors d'aquest equip i les passades i les recepcions pròximes a la seva posició.

#### Notes

A la Lliga de Futbol Professional dels Estats Units, l'àrbitre de fons se situa al mateix costat que l'àrbitre de línia.

#### Traduccions

* Anglès: back judge $^{(en)}$
* Castellà: árbitro de la defensa $^{(es)}$
* Francès: juge de champ arrière $^{(fr)}$

### Vegeu també

* àrbitre de fons. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# àrbitre de tercera base
## Català
### Nom

àrbitre de tercera base m. ‎(plural àrbitres de tercera base, femení àrbitra de tercera base)
* (beisbol) Àrbitre de base situat a prop de la tercera base.

#### Traduccions

* Anglès: third base umpire $^{(en)}$
* Castellà: árbitro de tercera base $^{(es)}$
* Francès: arbitre de troisième base $^{(fr)}$

### Vegeu també

* àrbitre de tercera base. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# àrbitre de línia principal
## Català
### Nom

àrbitre de línia principal m. ‎(plural àrbitres de línia principal, femení àrbitra de línia principal)
* (futbol americà) Àrbitre situat a l'extrem de la línia de scrimmage corresponent a la cadena, que s'encarrega de supervisar les accions pròximes a aquesta línia abans i després de l'esnap, de controlar les corregudes i les recepcions pròximes a la seva posició i d'assenyalar el punt exacte on ha quedat la pilota en acabar-se la jugada.

#### Traduccions

* Anglès: head linesman $^{(en)}$, head lineswoman $^{(en)}$

### Vegeu també

* àrbitre de línia principal. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# àrbitre lateral
## Català
### Nom

àrbitre lateral m. ‎(plural àrbitres laterals, femení àrbitra lateral)
* (futbol americà) Àrbitre situat darrere de l'equip defensor, al mateix costat que l'àrbitre de línia principal, que s'encarrega de supervisar les passades i les recepcions pròximes a la seva posició.

#### Traduccions

* Anglès: side judge $^{(en)}$
* Castellà: juez lateral $^{(es)}$
* Francès: juge de côté $^{(fr)}$

### Vegeu també

* àrbitre lateral. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# àrbitres centrals
## Català
### Nom

àrbitres centrals m. f. pl.
* Forma plural de àrbitre central.
* Forma plural de àrbitra central.
# àrbitre de segona base
## Català
### Nom

àrbitre de segona base m. ‎(plural àrbitres de segona base, femení àrbitra de segona base)
* (beisbol) Àrbitre de base situat a prop de la segona base.

#### Traduccions

* Anglès: second base umpire $^{(en)}$
* Castellà: árbitro de segunda base $^{(es)}$
* Francès: arbitre de seconde base $^{(fr)}$

### Vegeu també

* àrbitre de segona base. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# àrees de gol
## Català
### Nom

àrees de gol f. pl.
* Forma plural de àrea de gol.
# àrees de joc
## Català
### Nom

àrees de joc f. pl.
* Forma plural de àrea de joc.
# àrees de córner
## Català
### Nom

àrees de córner f. pl.
* Forma plural de àrea de córner.
# àrees de càstig
## Català
### Nom

àrees de càstig f. pl.
* Forma plural de àrea de càstig.
# àrees d'equip
## Català
### Nom

àrees d'equip f. pl.
* Forma plural de àrea d'equip.
# àrees de l'àrbitre
## Català
### Nom

àrees de l'àrbitre f. pl.
* Forma plural de àrea de l'àrbitre.
# àrees de meta
## Català
### Nom

àrees de meta f. pl.
* Forma plural de àrea de meta.
# àrees de penal
## Català
### Nom

àrees de penal f. pl.
* Forma plural de àrea de penal.
# àrees davanteres
## Català
### Nom

àrees davanteres f. pl.
* Forma plural de àrea davantera.
# àrees de fons
## Català
### Nom

àrees de fons f. pl.
* Forma plural de àrea de fons.
# épreuves de consolation
## Francès
### Nom

épreuves de consolation f. pl.
* forma plural de épreuve de consolation
# épreuve de penalties
## Francès
### Nom

épreuve de penalties f. ‎(plural épreuves de penalties)
* (esports de pilota) tanda de penals

### Vegeu també

* épreuve de penalties. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# épreuves de penalties
## Francès
### Nom

épreuves de penalties f. pl.
* forma plural de épreuve de penalties
# épreuves objectives
## Francès
### Nom

épreuves objectives f. pl.
* forma plural de épreuve objective
# épreuves officielles de baccalauréat
## Francès
### Nom

épreuves officielles de baccalauréat f. pl.
* forma plural de épreuve officielle de baccalauréat
# épreuve officielle de baccalauréat
## Francès
### Nom

épreuve officielle de baccalauréat f. ‎(plural épreuves officielles de baccalauréat)
* prova oficial de batxillerat

### Vegeu també

* épreuve officielle de baccalauréat. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# épreuves
## Francès

   * Pronúncia: /eˈpʁœv/

### Nom

épreuves f. pl.
* forma plural de épreuve
# épreuve de consolation
## Francès
### Nom

épreuve de consolation f. ‎(plural épreuves de consolation)
* (tennis de taula) prova de consolació

### Vegeu també

* épreuve de consolation. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# épreuve objective
## Francès
### Nom

épreuve objective f. ‎(plural épreuves objectives)
* prova objectiva

### Vegeu també

* épreuve objective. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# épreuve spéciale
## Francès
### Nom

épreuve spéciale f.
* (automobilisme) tram cronometrat

### Vegeu també

* épreuve spéciale. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 16 agost 2014].
# 集
## Japonès
### Kanji

集 (“Kyōiku” kanji 3r curs)
* reunir-se, aplegar-se
* reunir, aplegar
    集金 (recaptació), 集計 (escrutini), 集約 (sintetitzar)
    結集 (concentrar [forces]), 編集 (editar), 募集 (buscar gent)
* recull, compilació
    画集 (llibre d'iŀlustracions), 全集 (obra completa), 万葉集 (Man'yōshū)
* aplec, banquet
* (国) (els insectes) aplegar-se i fer soroll
Lectures:
* Go-on: じゅう ‎(jū)
* Kan-on: しゅう ‎(shū, Jōyō)
* Kun: あつめる ‎(atsumeru, 集める, Jōyō); あつまる ‎(atsumaru, 集まる, Jōyō); つどう ‎(tsudou, 集う, Jōyō); すだく ‎(sudaku, 集く)
* Nanori: あい ‎(ai); い ‎(i); しゅう ‎(shū); ため ‎(tame); ち ‎(chi); ちか ‎(chika); つどい ‎(tsudoi) 藍
Lectures difícils:
* 集藍 (あじさい): hortènsia (normalment 紫陽花 o アジサイ)
# 革叶猕猴桃
## Xinès

Forma simplificada de 革葉獼猴桃 («Actinidia coriacea»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
* «3850. 秤砣梨». A: 中药大辞典, 1995. Xangai: 上海科学技术出版社, 1986, p. 1873. ISBN 7-5323-0843-X.
# 额枋
## Xinès

Forma simplificada de 額枋 («arquitrau»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 阿里阿拉特
## Xinès

Forma simplificada de 阿裡阿拉特 («Ariarates»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.
# 集く
## Japonès
### Verb

集く ‎(hiragana すだく, romaji sudaku)
* (els insectes) reunir-se i fer soroll
    草むらにすだく虫の声が聞こえる。kusamura ni sudaku mushi no koe ga kikoeruEs poden sentir als insectes aplegats a l'herbam.

#### Notes

Lectura no jōyō.

#### Relacionats

* 集まる ‎(reunir-se)
# 雨
## Japonès
### Nom

雨 ‎(hiragana あめ, romaji ame)
* pluja
# 零
## Xinès
### Numeral

零 ‎(tradicional i simplificat, pinyin líng)
* (cardinal) zero

#### Variants

* 〇 ‎(líng)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 音
## Japonès
### Nom

音 ‎(hiragana おと, romaji oto)
* so

#### Derivats

* 音楽 ‎(«música»)
* 発音 ‎(«pronunciació»)
# 震災
## Japonès
### Nom

震災 ‎(hiragana しんさい, romaji shinsai)
* catàstrofe provocada per un terratrèmol
    震災から六日経った。shinsai kara muika tattaHavien passat sis dies des del terratrèmol.

#### Relacionats

* 自然災害 ‎(«catàstrofe natural»)
# 靈棋經
## Xinès
### Nom propi

靈棋經 ‎(simplificat 灵棋经, pinyin Língqíjīng)
* un text endevinatori

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# Anfitrionentzat
## Basc
### Nom propi

Anfitrionentzat
* benefactiu indefinit de Anfitrion
# Anfitrionez
## Basc
### Nom propi

Anfitrionez
* instrumental indefinit de Anfitrion
# Anfitrite
## Basc
### Nom propi

Anfitrite anim.
* (mitologia grega) Amfitrite

#### Declinació

Nom propi animat en vocal
Cas
Indefinit
Absolutiu
Anfitrite
Ergatiu
Anfitritek
Datiu
Anfitriteri
Genitiu
Anfitriteren
Comitatiu
Anfitriterekin
Benefactiu
Anfitriterentzat
Instrumental
Anfitritez
Causal
Anfitriterengatik
Locatius
Inessiu
Anfitriterengan
Ablatiu
Anfitriterengandik
Al·latiu
Anfitriterengana
Terminatiu
Anfitriterenganaino
Al·l. direcional
Anfitriterenganantz
Gen. locatiu
Anfitriterenganako :
# Anfitriterekin
## Basc
### Nom propi

Anfitriterekin
* comitatiu indefinit de Anfitrite
# Anfitriteren
## Basc
### Nom propi

Anfitriteren
* genitiu indefinit de Anfitrite
# Anfitriterengan
## Basc
### Nom propi

Anfitriterengan
* inessiu indefinit de Anfitrite
# Anfitrionengatik
## Basc
### Nom propi

Anfitrionengatik
* causal indefinit de Anfitrion
# Anfitritek
## Basc
### Nom propi

Anfitritek
* ergatiu indefinit de Anfitrite
# Anfitrionengandik
## Basc
### Nom propi

Anfitrionengandik
* ablatiu indefinit de Anfitrion
# Anfitrioni
## Basc
### Nom propi

Anfitrioni
* datiu indefinit de Anfitrion
# Alber
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /əɫˈβe/ Occidental: nord-occidental /aɫˈβe/, valencià /aɫˈbeɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: De alba i el sufix -er pel moment del naixement.

### Nom propi

Alber
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Al·ber (2)
* Anagrames: belar, rebla $^{(revers)}$, reblà

### Vegeu també

* Cerca Alber a Wikidata
* Obres de referència: DCVB
* Cognoms de la població, Idescat
# Albeny
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əɫˈβɛɲ/ balear /əɫˈbəɲ/, /əɫˈbɛɲ/ Occidental: /aɫˈbeɲ/
   * Rimes: -ɛɲ
   * Etimologia: Del llatí albineus ‎(«blanquinós»).

### Nom propi

Albeny
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Al·beny (2)
* Heterograma de 6 lletres (abelny)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# Alberola
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /əɫ.βəˈɾɔ.ɫə/ Occidental: nord-occidental /aɫ.βeˈɾɔ.ɫa/ valencià /aɫ.beˈɾɔ.ɫa/, /aɫ.βeˈɾɔ.ɫɔ/
   * Rimes: -ɔla
   * Etimologia: De Albera i el sufix -ola.

### Nom propi

Alberola
* Poble del municipi d’Os de Balaguer, a la Noguera.
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Al·be·ro·la (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Alberic
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɫ.βəˈɾik/, occidental /aɫ.beˈɾik/
   * Rimes: -ik

### Nom propi

Alberic m.
* Municipi de la Ribera Alta.
* Prenom masculí
* Cognom

#### Variants

* (cognom) Alberich

#### Derivats

* (gentilicis) alberiquer, alberiqueny

#### Traduccions

* Castellà: Alberique $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: Al·be·ric (3)
* Heterograma de 7 lletres (abceilr)
* Anagrama: calibre

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, GEC
# Alberique
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \al.βeˈɾi.ke\
       Americà: alt \al.βeˈɾi.k(e)\, baix \al.βeˈɾi.ke\
   * Rimes: -ike

### Nom propi

Alberique m.
* Alberic: Municipi de la Ribera Alta.

#### Gentilicis

* alberiquense, alberiquensa, alberiquenses, alberiquensas

### Miscel·lània

* Síl·labes: Al·be·ri·que (4)
* Anagrama: aliquebre

### Vegeu també

* ↑ Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionari Valencià Online Trobat ©
# Albera
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɫˈβe.ɾə/, occidental /aɫˈbe.ɾa/
   * Rimes: -eɾa
   * Etimologia: Del llatí albāria ‎(«blanca») pel caràcter de solana de la serra, documentat el segle IX.

### Nom propi

Albera
* (amb article) Serra dels Pirineus entre el coll del Pertús i el Mediterrani.
* (amb article) Municipi del Vallespir situat al costat del Pertús.
* Cognom

#### Derivats

* (serra) Montesquiu d'Albera, la Roca d'Albera
* (municipi) alberenc
* (cognom) Alberola

### Miscel·lània

* Síl·labes: Al·be·ra (3)
* Anagrames: balear, belara, belarà

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Cerca Albera a Wikidata
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Albereda
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əɫ.βəˈɾɛ.ðə/ balear /əɫ.bəˈɾə.ðə/, /əɫ.bəˈɾɛ.ðə/ Occidental: /aɫ.beˈɾe.ða/
   * Rimes: -ɛda

### Nom propi

Albereda
* Cognom

#### Variants

* Albareda

### Miscel·lània

* Síl·labes: Al·be·re·da (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Alberich
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɫ.βəˈɾik/, occidental /aɫ.beˈɾik/
   * Rimes: -ik
   * Etimologia: Grafia arcaica de Alberic.

### Nom propi

Alberich
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Al·be·rich (3)
* Heterograma de 8 lletres (abcehilr)

### Vegeu també

* Cognoms de la població, Idescat
# Alben
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈalbn̩/

### Nom

Alben
* forma plural de Album