OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# bastejares
## Català
### Verb

bastejares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de bastejar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb bastejar.

#### Variants

* [2] bastegessis, bastegesses, bastejassis, bastejasses
# bastejam
## Català
### Verb

bastejam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de bastejar.

#### Variants

* bastegem
# bastejaran
## Català
### Verb

bastejaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de bastejar.
# bastejar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəs.təˈʒa/ balear /bəs.təˈd͡ʒa/, /bəs.təˈʒa/ Occidental: nord-occidental /bas.teˈʒa/ valencià /bas.teˈd͡ʒaɾ/, /bas.teˈd͡ʒa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: bastejà
   * Etimologia: De bast i el sufix -ejar [1].
   * Etimologia: De basta i el sufix -ejar [2].

### Verb

bastejar intr.
* Tirar a bast.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: bastejo, basteja, bastegem Vocal rizotònica: /ɛ/, /ə/, /e/

#### Traduccions

* Castellà: ser algo basto $^{(es)}$

### Verb

bastejar intr.
* (tèxtil) Fer-se bastes, puntades llargues indegudes.

#### Traduccions

* Castellà: bastear $^{(es)}$, presentar bastas $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: bas·te·jar (3)
* Anagrames: brasejat, rabejats

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# badegués
## Català
### Verb

badegués
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb badar.
# badessa
## Català
### Verb

badessa
* (col·loquial central, nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb badar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ba·des·sa (3)
* Anagrames: basades, Basseda

## Italià

   * Pronúncia: /baˈdes.sa/

### Nom

badessa f. ‎(plural badesse)
* abadessa

### Miscel·lània

* Síl·labes: ba·dés·sa (3)
# badeguéssom
## Català
### Verb

badeguéssom
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb badar.
# badejo
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəˈðe.ʒu/ balear /bəˈðe.ʒo/, /bəˈðe.ʒu/ Occidental: nord-occidental /baˈðe.ʒo/, valencià /baˈðe.d͡ʒo/

### Nom

badejo m. ‎(plural badejos)
* (arcaisme) Forma alternativa de abadejo.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ba·de·jo (3)
* Heterograma de 6 lletres (abdejo)

### Vegeu també

* badejo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# badeguéssou
## Català
### Verb

badeguéssou
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb badar.
# baden
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈba.ðən/, occidental /ˈba.ðen/
   * Rimes: -aden

### Verb

baden
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de badar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb badar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb badar.

## Català antic
### Verb

baden
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) del present d'indicatiu de badar
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) del present de subjuntiu de badar
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) de l'imperatiu de badar
# badesse
## Italià

   * Pronúncia: /baˈdes.se/

### Nom

badesse f. pl.
* forma plural de badessa
# battéries électroniques
## Francès
### Nom

battéries électroniques f. pl.
* forma plural de battérie électronique
# batu
## Caló català

   * Pronúncia: /ˈba.tu/
   * Etimologia: D’origen desconegut, propi dels calós ibèrics. Probablement singular analògic de batus amb una terminació que indica un manlleu amb el sufix grec àton -ος ‎(-os), manifestat amb el plural -οι ‎(-oi) en el compost batipuró. Compareu amb el caló espanyol bato i el caló brasiler bati.

### Nom

batu ‎(bátu) m. ‎(plural batus)
* pare
    «M'atxalo a dir-ho al meu batu.» (Juli Vallmitjana, Els zin-calós, 1911)Me’n vaig a dir-ho al meu pare.
* (plural) pares (pare i mare)
    «No panelis res a tos batus, que t'adinyaré molt lubé.» (Juli Vallmitjana, Sota Monjuic, 1908)No diguis res als teus pares, que et donaré molts diners.
    «Tuquis batus, manguis batus, gallibelen de nosotri.» (Peret, «Xaví», 1973)Els teus pares, els meus pares, parlen de nosaltres.

#### Sinònims

* batus

#### Derivats

* baró batu ‎(«avi», literalment «gran pare»)

#### Relacionats

* dai ‎(daj, «mare»)

### Vegeu també

* Escudero, Jean-Paul; Adiego, Ignasi-Xavier. «Vocabulari del kalò català», I Tchatchipen, 2001, núm. 33
* ↑ Moser, Alina. Mirades sobre el caló català, Universitat de Barcelona, 2016

## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈba.tu/ Audio

### Verb

batu
* volitiu de bati
# batudes fora de torn
## Català
### Nom

batudes fora de torn f. pl.
* Forma plural de batuda fora de torn.
# batté
## Italià
### Verb

batté
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del passat de battere
# batuda
## Català

   * Pronúncia: oriental /bəˈtu.ðə/, occidental /baˈtu.ða/
   * Rimes: -uda
   * Etimologia: De batre. Doblet de batuta via l’italià.

### Nom

batuda f. ‎(plural batudes)
* Acció de batre.
* caça
* (beisbol) Acció de colpejar amb el bat la pilota del llançador per enviar-la lluny dels defensors, dintre els límits del terreny legal.

#### Traduccions

* Anglès: threshing $^{(en)}$
* Castellà: trilla $^{(es)}$ f.
* Francès: battage $^{(fr)}$ m.
* Anglès: batting $^{(en)}$
* Castellà: bateo $^{(es)}$
* Francès: frappe $^{(fr)}$

### Verb

batuda
* Participi femení singular del verb batre.
    Batuda [ella/aquella]...; [l'he...] batuda.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ba·tu·da (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
* batuda. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# batuketa
## Basc
### Nom

batuketa inan.
* suma, addició

#### Declinació

Nom comú inanimat -a orgànica
Cas
Indefinit
Singular
Plural
Absolutiu
batuketa
batuketa
batuketak
Ergatiu
batuketak
batuketak
batuketek
Datiu
batuketari
batuketari
batuketei
Genitiu
batuketaren
batuketaren
batuketen
Comitatiu
batuketarekin
batuketarekin
batuketekin
Benefactiu
batuketarentzat
batuketarentzat
batuketentzat
Instrumental
batuketaz
batuketaz
batuketez
Partitiu
batuketarik
Prolatiu
batuketatzat
Causal
batuketarengatik
batuketarengatik
batuketengatik
Locatius
Inessiu
batuketatan
batuketan
batuketetan
Ablatiu
batuketatatik
batuketatik
batuketetatik
Al·latiu
batuketatara
batuketara
batuketetara
Terminatiu
batuketataraino
batuketaraino
batuketetaraino
Al·l. direcional
batuketatarantz
batuketarantz
batuketetarantz
Gen. locatiu
batuketatako
batuketako
batuketetako :
# batuketak
## Basc
### Nom

batuketak
* absolutiu definit plural de batuketa
* ergatiu definit singular de batuketa
* ergatiu indefinit de batuketa
# battérie électronique
## Francès
### Nom

battérie électronique f. ‎(plural battéries électroniques)
* caixa de ritmes

#### Sinònims

* boîte à rhythmes
* machine rhythmique

### Vegeu també

* battérie électronique. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# batuda fora de torn
## Català
### Nom

batuda fora de torn f. ‎(plural batudes fora de torn)
* (beisbol) Falta consistent a fer una batuda que no respecta l'ordre establert.

#### Notes

Una batuda fora de torn es penalitza amb l'eliminació del batedor que hi ha incorregut, però només en cas d'apel·lació de l'equip defensor.

#### Traduccions

* Anglès: batting out of order $^{(en)}$, batting out of turn $^{(en)}$
* Castellà: bateo fuera de turno $^{(es)}$

### Vegeu també

* batuda fora de torn. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# batudes
## Català

   * Pronúncia: oriental /bəˈtu.ðəs/, occidental /baˈtu.ðes/
   * Rimes: -udes

### Nom

batudes f. pl.
* Forma plural de batuda.

### Verb

batudes
* Participi femení plural del verb batre.
    Batudes [elles/aquelles]...; [les he...] batut o batudes.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ba·tu·des (3)
* Heterograma de 7 lletres (abdestu)
* Anagrama: debutàs
# beneficariva
## Català
### Verb

beneficariva
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) del condicional de beneficar.
* (alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de beneficar.

#### Variants

* [1] beneficaria
* [2] beneficaria
# beneficariven
## Català
### Verb

beneficariven
* (alguerès) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de beneficar.

#### Variants

* beneficarien
# beneficarives
## Català
### Verb

beneficarives
* (alguerès) Segona persona del singular (tu) del condicional de beneficar.

#### Variants

* beneficaries
# beneficaré
## Català

   * Pronúncia: oriental /bə.nə.fi.kəˈɾe/, occidental /be.ne.fi.kaˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

beneficaré
* Primera persona del singular (jo) del futur de beneficar.
# beneficaríem
## Català

   * Pronúncia: oriental /bə.nə.fi.kəˈɾi.əm/, occidental /be.ne.fi.kaˈɾi.em/
   * Rimes: -iem

### Verb

beneficaríem
* Primera persona del plural (nosaltres) del condicional de beneficar.

#### Variants

* beneficarívem

### Miscel·lània

* Síl·labes: be·ne·fi·ca·rí·em (6)
* Anagrames: beneficiarem, beneficiàrem
# beneficarum
## Llatí

   * Pronúncia: /bɛ.nɛ.fɪˈkaː.rʊm/

### Adjectiu

beneficārum
* genitiu femení plural de beneficus
# beneficaràs
## Català

   * Pronúncia: oriental /bə.nə.fi.kəˈɾas/, occidental /be.ne.fi.kaˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

beneficaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de beneficar.
# beneficaríeu
## Català

   * Pronúncia: oriental /bə.nə.fi.kəˈɾi.əw/, occidental /be.ne.fi.kaˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

beneficaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de beneficar.

#### Variants

* beneficaríveu

### Miscel·lània

* Síl·labes: be·ne·fi·ca·rí·eu (6)
* Anagrames: beneficiareu, beneficiàreu
# beneficarà
## Català

   * Pronúncia: oriental /bə.nə.fi.kəˈɾa/, occidental /be.ne.fi.kaˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

beneficarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de beneficar.
# bandores
## Anglès
### Nom

bandores
* forma plural de bandore
# bandonéons
## Francès

   * Pronúncia: /bɑ̃.do.neˈɔ̃/

### Nom

bandonéons m. pl.
* forma plural de bandonéon
# bandore
## Anglès
### Nom

bandore ‎(plural bandores)
* bandura

#### Sinònims

* bandoura
* bandura

### Vegeu també

* bandore. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# bandositat
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bən.du.ziˈtat/ balear /bən.do.ziˈtat/, /bən.du.ziˈtat/ Occidental: /ban.do.ziˈtat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: De bàndol i el sufix -itat.

### Nom

bandositat f. ‎(plural bandositats)
* Conjunt de persones o grups amb interessos comuns i confrontats als d'uns altres.
* Lluita o disputa entre bàndols.

#### Sinònims

* (conjunt de persones) bàndol, facció, part
* (lluita) contesa

#### Traduccions

* Anglès: faction $^{(en)}$
* Castellà: bandería $^{(es)}$ f.
* Anglès: dispute $^{(en)}$
* Castellà: contienda $^{(es)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ban·do·si·tat (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, Optimot
# bandouras
## Francès
### Nom

bandouras f. pl.
* forma plural de bandoura
# bandstaartbananeneter
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De band ‎(«banda»), staart ‎(«cua») i bananeneter ‎(«turac gris»).

### Nom

bandstaartbananeneter m. ‎(plural bandstaartbananeneters)
* (ornitologia) turac gris oriental (Crinifer zonurus)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# bandonéon
## Francès

   * Pronúncia: /bɑ̃.do.neˈɔ̃/

### Nom

bandonéon m. ‎(plural bandonéons)
* bandoneó

### Vegeu també

* bandonéon. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# bands
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Nom

bands
* forma plural de band
# bandoura
## Anglès
### Nom

bandoura
* bandura

#### Sinònims

* bandore
* bandura

### Vegeu també

* bandoura. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].

## Francès
### Nom

bandoura f. ‎(plural bandouras)
* bandura

### Vegeu també

* bandoura. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# birmà
## Català

   * Pronúncia: /birˈma/
   * Rimes: -a
   * Etimologia: (pendent)

### Adjectiu

birmà m. ‎(femení birmana, plural masculí birmans, plural femení birmanes)
* Relatiu a Birmània, actual Myanmar, als seus habitants o la seva llengua.

#### Traduccions

* Anglès: Burmese $^{(en)}$
* Castellà: birmano $^{(es)}$ m.
* Francès: birman $^{(fr)}$ m.
* Italià: birmano $^{(it)}$ m.

### Nom

birmà m. ‎(només en singular)
* Llengua de la família sinotibetana de l'antiga Birmània.

#### Traduccions

* Anglès: Burmese $^{(en)}$
* Castellà: birmano $^{(es)}$ m.
* Francès: birman $^{(fr)}$ m.
* Italià: birmano $^{(it)}$ m.

### Nom

birmà m. ‎(plural birmans, femení birmana)
* Natural de Birmània o Myanmar.

#### Traduccions

* Anglès: Burmese $^{(en)}$
* Castellà: birmano $^{(es)}$ m.
* Francès: Birman $^{(fr)}$ m.
* Italià: birmano $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bir·mà (2)
* Anagrames: brami, bramí

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# birons
## Català

   * Pronúncia: /biˈrons/
   * Rimes: -ons

### Nom

birons m. pl.
* Forma plural de biró.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bi·rons (2)
* Heterograma de 6 lletres (binors)
* Anagrames: bornis, robins, sobrin
# birre
## Italià

   * Pronúncia: /ˈbir.re/

### Nom

birre f. pl.
* forma plural de birra
# birmanos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /biɾˈma.nos/, meridional /biɾˈma.noh/
       Americà: alt /biɾˈma.n(o)s/, baix /biɾˈma.noh/, austral /biɾˈma.nos/
   * Rimes: -anos

### Adjectiu

birmanos m. pl.
* forma plural de birmano

### Nom

birmanos m. pl.
* forma plural de birmano
# birmani
## Italià

   * Pronúncia: /birˈmaː.ni/

### Adjectiu

birmani m. pl.
* forma plural de birmano

### Nom

birmani m. pl.
* forma plural de birmano
# biro
## Italià

   * Pronúncia: /ˈbiː.ro/

### Nom

biro f. ‎(plural invariable)
* bolígraf

### Miscel·lània

* Síl·labes: bì·ro (2)
# birmano
## Italià

   * Pronúncia: /birˈmaː.no/

### Adjectiu

birmano m. ‎(femení birmana, plural masculí birmani, plural femení birmane)
* birmà

### Nom

birmano m. ‎(plural birmani, femení birmana)
* birmà

### Miscel·lània

* Síl·labes: bir·mà·no (3)
* Heterograma de 7 lletres (abimnor)

## Castellà

   * Pronúncia: /biɾˈma.no/
   * Rimes: -ano

### Adjectiu

birmano m. ‎(femení birmana, plural masculí birmanos, plural femení birmanas)
* birmà

### Nom

birmano m. ‎(plural birmanos, femení birmana)
* birmà

### Miscel·lània

* Síl·labes: bir·ma·no (3)
* Heterograma de 7 lletres (abimnor)
# birmans
## Català

   * Pronúncia: /birˈmans/
   * Rimes: -ans

### Adjectiu

birmans m. pl.
* Forma plural de birmà.

### Nom

birmans m. pl.
* Forma plural de birmà.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bir·mans (2)
* Heterograma de 7 lletres (abimnrs)
* Anagrames: minbars, mínbars

## Francès

   * Pronúncia: /biʁˈmɑ̃/

### Adjectiu

birmans m. pl.
* forma plural de birman
# birra
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈbi.rə/, occidental /ˈbi.ra/
   * Etimologia: Del francès bière o de l'italià birra. Usat a Menorca des del segle XIX, se'n va estendre l’ús a final del segle XX.

### Nom

birra f. ‎(plural birres)
* (col·loquial) cervesa
    «Anàvem ben preparats: dos sacs de fems plens de birres, una ràdio amb lector de compacts on sonaven des del Poveda, Rufus Wainwright, Young Criminals Starvation League, Thelonius Monk, Chico Buarque a d'altres que no coneixia.» (Biel Mesquida, Acrollam, 2008)

### Miscel·lània

* Síl·labes: bir·ra (2)
* Anagrames: arbri, arbrí, arrib $^{(revers)}$, barri, Barri, barrí

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, DCVB
* ↑ Febrer i Cardona, Antoni; Diccionári menorquí españól francês y llatí, principi segle XIX

## Italià

   * Pronúncia: /ˈbir.ra/
   * Etimologia: De l'alemany Bier, de l'alt alemany mitjà bier, de l'alt alemany antic bior, del protogermànic occidental *beuʀ, del protogermànic *beuzą, del protoindoeuropeu *bʰews- o *bheus-, segle XVI.

### Nom

birra f. ‎(plural birre)
* cervesa

#### Sinònims

* cervogia (literari, poètic)

#### Relacionats

* birrofilo

### Miscel·lània

* Síl·labes: bìr·ra (2)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Treccani sobre birra
# behind
## Anglès

   * Pronúncia: /bɪˈhaɪnd/ àudio (EUA) àudio (RU)

### Adverbi

behind ‎(comparatiu more behind, superlatiu most behind)
* darrere
# behiren
## Basc
### Nom

behiren
* genitiu indefinit de behi
# behirenganaino
## Basc
### Nom

behirenganaino
* terminatiu indefinit de behi
# behirengana
## Basc
### Nom

behirengana
* al·latiu indefinit de behi
# behirenganako
## Basc
### Nom

behirenganako
* genitiu locatiu indefinit de behi
# behind-the-back pass
## Anglès
### Nom

behind-the-back pass
* (basquetbol) passada per l'esquena
* (handbol) passada per darrere

#### Sinònims

* around-the-back pass

### Vegeu també

* behind-the-back pass. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# behirekin
## Basc
### Nom

behirekin
* comitatiu indefinit de behi
# behirengan
## Basc
### Nom

behirengan
* inessiu indefinit de behi
# behirenganantz
## Basc
### Nom

behirenganantz
* al·latiu direccional indefinit de behi
# behirengandik
## Basc
### Nom

behirengandik
* ablatiu indefinit de behi
# berceau
## Francès

   * Pronúncia: /bɛʁˈso/

### Nom

berceau m. ‎(plural berceaux)
* bressol.
# berdó
## Caló català

   * Pronúncia: /bərˈdo/
   * Etimologia: Del romaní vordon.

### Nom

berdó ‎(bərdó) m.
* Carro o caravana habitatge tradicional dels gitanos.

#### Variants

* verdó
# bere
## Italià

   * Pronúncia: /ˈbeː.re/
   * Etimologia: De l’antic bevere, del llatí bibere.

### Verb

bere trans.
* beure
    Bere a canna - «Beure a morro»
    Bere come una spugna - «Beure pel broc gros»
* (figuradament) empassar-se, creure's
    Darla a bere - «Aixecar-li la camisa»

#### Relacionats

* libare

#### Conjugació
### Miscel·lània

* Síl·labes: bé·re (2)
# berehala
## Basc

   * Pronúncia: meridional /be.ɾe.a.la/, septentrional /be.ɾe.ha.la/
   * Etimologia: (pendent)

### Adverbi

berehala
* immediatament, de seguida, a l'instant
    Berehala iritsiko gara Palomaresen mendebaldeko tontorrera.De seguida arribarem a la carena occidental de Palomares.
* igualment, de la mateixa manera

#### Sinònims

* bere-berehala

#### Compostos i expressions

* bere-berehala

### Vegeu també

* Entrada «berehala» a l’Elhuyar Hiztegia.
# bereavements
## Anglès
### Nom

bereavements
* forma plural de bereavement
# bereber
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \be.ɾeˈβeɾ\
       Americà: alt /be.ɾeˈbeɾ/, baix \be.ɾeˈβeɾ\
   * Rimes: -eɾ

### Nom

bereber m. f. ‎(plural bereberes)
* berber, amazic

### Adjectiu

bereber inv. ‎(plural bereberes)
* berber, amazic

#### Variants

* beréber

### Miscel·lània

* Síl·labes: be·re·ber (3)
# bereberes
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \be.ɾeˈβe.ɾes\, meridional \be.ɾeˈβe.ɾeh\
       Americà: alt /be.ɾeˈbe.(ɾe)s/, baix \be.ɾeˈβe.ɾeh\, austral \be.ɾeˈβe.ɾes\
   * Rimes: -eɾes

### Nom

bereberes m. f. pl.
* forma plural de bereber

### Adjectiu

bereberes inv. pl.
* forma plural de bereber
# berceaux
## Francès

   * Pronúncia: /bɛʁˈso/

### Nom

berceaux m. pl.
* forma plural de berceau ‎(«bressols»)
# berces
## Gallec

   * Pronúncia: /ˈbɛɾ.θes/, /ˈbɛɾ.ses/

### Nom

berces m. pl.
* forma plural de berce

### Miscel·lània

* Síl·labes: ber·ces (2)
# bereavement
## Anglès
### Nom

bereavement ‎(plural bereavements)
* dol

### Vegeu també

* bereavement. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# blanquinaren
## Català

   * Pronúncia: oriental /bɫəŋ.kiˈna.ɾən/, occidental /bɫaŋ.kiˈna.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

blanquinaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de blanquinar.
# blanquinaria
## Català

   * Pronúncia: oriental /bɫəŋ.ki.nəˈɾi.ə/, occidental /bɫaŋ.ki.naˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

blanquinaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de blanquinar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de blanquinar.
# blanquinares
## Català

   * Pronúncia: oriental /bɫəŋ.kiˈna.ɾəs/, occidental /bɫaŋ.kiˈna.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

blanquinares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de blanquinar.
# blanquinareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bɫəŋ.ki.nəˈɾɛw/ balear /bɫəŋ.ki.nəˈɾəw/, /bɫəŋ.ki.nəˈɾɛw/ Occidental: /bɫaŋ.ki.naˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

blanquinareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de blanquinar.
# blanquinar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /bɫəŋ.kiˈna/ Occidental: nord-occidental /bɫaŋ.kiˈna/ valencià /bɫaŋ.kiˈnaɾ/, /bɫaŋ.kiˈna/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Etimologia: De blanquir, l'infix -in- i la desinència -ar.

### Verb

blanquinar trans.
* (dialectal central, balear) emblanquinar

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: blanquino, blanquina, blanquinem

### Miscel·lània

* Síl·labes: blan·qui·nar (3)
* Anagrama: blanquiran

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# blanquinaran
## Català

   * Pronúncia: oriental /bɫəŋ.ki.nəˈɾan/, occidental /bɫaŋ.ki.naˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

blanquinaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de blanquinar.
# blanquinarien
## Català

   * Pronúncia: oriental /bɫəŋ.ki.nəˈɾi.ən/, occidental /bɫaŋ.ki.naˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

blanquinarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de blanquinar.
# blanquinaries
## Català

   * Pronúncia: oriental /bɫəŋ.ki.nəˈɾi.əs/, occidental /bɫaŋ.ki.naˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

blanquinaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de blanquinar.
# belbitinko
## Ibèric

   * Pronúncia: /belbidinɡo/, /belbitinko/

### Nom propi

belbitinko • ‎
* Bedenga o Bitinga, nom antic de Bellcaire (Empordà).

### Vegeu també

* Léxico ibérico, Luis Silgo, 2016.
# belea
## Basc
### Nom

belea
* absolutiu definit singular de bele
# beleak
## Basc
### Nom

beleak
* absolutiu definit plural de bele
* ergatiu definit singular de bele
# belearengan
## Basc
### Nom

belearengan
* inessiu definit singular de bele
# belearenganaino
## Basc
### Nom

belearenganaino
* terminatiu definit singular de bele
# belaś
## Ibèric

   * Pronúncia: /belas/
   * Etimologia: Cognat del basc belatz.

### Nom

belaś • ‎
* esparver

### Vegeu també

* Léxico ibérico, Luis Silgo, 2016.
# belearengana
## Basc
### Nom

belearengana
* al·latiu definit singular de bele
# bele
## Català
### Verb

bele
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de belar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb belar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb belar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb belar.

#### Variants

* [1] belo, beli, bel
* [2] beli
* [3] beli
* [4] beli

## Basc

   * Pronúncia: /be.le/
   * Àudio: Sant Sebastià

### Nom

bele anim.
* corb, esparver

#### Declinació

Nom comú animat en vocal
Cas
Indefinit
Singular
Plural
Absolutiu
bele
belea
beleak
Ergatiu
belek
beleak
beleek
Datiu
beleri
beleari
beleei
Genitiu
beleren
belearen
beleen
Comitatiu
belerekin
belearekin
beleekin
Benefactiu
belerentzat
belearentzat
beleentzat
Instrumental
belez
beleaz
beleez
Partitiu
belerik
Prolatiu
beletzat
Causal
belerengatik
belearengatik
beleengatik
Locatius
Inessiu
belerengan
belearengan
beleengan
Ablatiu
belerengandik
belearengandik
beleengandik
Al·latiu
belerengana
belearengana
beleengana
Terminatiu
belerenganaino
belearenganaino
beleenganaino
Al·l. direcional
belerenganantz
belearenganantz
beleenganantz
Gen. locatiu
belerenganako
belearenganako
beleenganako :
# belearekin
## Basc
### Nom

belearekin
* comitatiu definit singular de bele
# belearen
## Basc
### Nom

belearen
* genitiu definit singular de bele
# bisnietas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /bizˈnje.tas/, meridional /bihˈnje.tah/
       Americà: alt /bizˈnje.t(a)s/, baix /bihˈnje.tah/, austral /bihˈnje.tas/
   * Rimes: -etas

### Nom

bisnietas f. pl.
* forma plural de bisnieta