OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# murí
## Català

   * Pronúncia: /muˈɾi/
   * Rimes: -i
   * Homòfons: morí, morir
   * Etimologia: Del llatí murinus.

### Adjectiu

murí m. ‎(femení murina, plural masculí murins, plural femení murines)
* Relatiu a les rates i ratolins o en general a la família dels múrids.

#### Traduccions

* Anglès: murine $^{(en)}$
* Castellà: múrido $^{(es)}$
* Francès: murin $^{(fr)}$

### Verb

murí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de murar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mu·rí (2)
* Anagrama: muir

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# musa
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈmu.zə/, occidental /ˈmu.za/
   * Rimes: -uza
   * Etimologia: Del llatí mūsa, provinent del grec μουςα ‎(mousa, «musa, personatge mitològic»).

### Nom

musa f. ‎(plural muses)
* Cadascuna de les nou deesses de la mitologia grega que protegien les arts: la música, el cant, la poesia, la dansa, el teatre i les ciències: astronomia i història.

#### Traduccions

* Alemany: Muse $^{(de)}$ f.
* Anglès: muse $^{(en)}$
* Asturià: musa $^{(ast)}$ f.
* Bretó: awen $^{(br)}$ f.
* Búlgar: муза $^{(bg)}$ f. ‎(muza)
* Castellà: musa $^{(es)}$
* Coreà: 뮤즈 $^{(ko)}$ ‎(myujeu)
* Danès: muse $^{(da)}$
* Esperanto: muzo $^{(eo)}$
* Finès: muusa $^{(fi)}$
* Francès: muse $^{(fr)}$
* Friülà: muse $^{(fur)}$ f.
* Gallec: musa $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: awen $^{(cy)}$ f.
* Grec: μούσα $^{(el)}$ f. ‎(mussa)
* Hebreu: מוזה‎ $^{(he)}$ m.
* Indonesi: ilham $^{(id)}$
* Italià: musa $^{(it)}$
* Japonès: 熟考 $^{(ja)}$
* Llatí: Musa $^{(la)}$ f.
* Neerlandès: Muze $^{(nl)}$
* Noruec: muse $^{(no)}$
* Occità: musa $^{(oc)}$ f.
* Polonès: muza $^{(pl)}$ f.
* Romanès: zeiță $^{(ro)}$ f., muză $^{(ro)}$ f.
* Rus: му́за $^{(ru)}$ f. ‎(muza)
* Serbocroat: муза $^{(sh)}$ f. (ciríl·lic), muza $^{(sh)}$ f. (llatí)
* Txec: múza $^{(cs)}$ f.

### Verb

musa
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de musar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb musar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mu·sa (2)
* Anagrames: maus, suam, suma, sumà, usam

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# muréssem
## Català

   * Pronúncia: oriental /muˈɾe.səm/, occidental /muˈɾe.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

muréssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb murar.
# muréssiu
## Català

   * Pronúncia: /muˈɾe.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

muréssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb murar.
# mus
## Multilingüe
### Símbol

mus
* Codi de llengua ISO 639-2 del creek.

## Català
### Verb

mus
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de musar.

### Miscel·lània

* Anagrama: sum $^{(revers)}$
# modulavate
## Italià
### Verb

modulavate
* segona persona plural (voi) de l'imperfet d'indicatiu de modulare
# modulato
## Italià
### Verb

modulato m. ‎(femení modulata, plural masculí modulati, plural femení modulate)
* participi passat masculí singular de modulare
# modulau
## Català
### Verb

modulau
* (balear, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de modular.
* (balear, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb modular.
# modulavamo
## Italià
### Verb

modulavamo
* primera persona plural (noi) de l'imperfet d'indicatiu de modulare
# modulaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mu.ðuˈɫa.βəs/ balear /mo.ðuˈɫa.vəs/, /mu.ðuˈɫa.vəs/ Occidental: nord-occidental /mo.ðuˈɫa.βes/ valencià /mo.ðuˈɫa.ves/, /mo.ðuˈɫa.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

modulaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de modular.
# modulatus
## Llatí

   * Pronúncia: /mɔ.dʊˈlaː.tʊs/

### Verb

modulātus
* primera persona singular del pretèrit perfet d'indicatiu actiu de modulor
# modulavano
## Italià
### Verb

modulavano
* tercera persona plural (loro, essi/esse) de l'imperfet d'indicatiu de modulare
# neulíssiu
## Català

   * Pronúncia: oriental /nəwˈɫi.siw/, occidental /newˈɫi.siw/
   * Rimes: -isiw

### Verb

neulíssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb neulir-se.
# neumococo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /neu.moˈko.ko/
       Americà: alt /neu.moˈko.k(o)/, baix /neu.moˈko.ko/
   * Rimes: -oko
   * Etimologia: Del prefix neumo- i coco.

### Nom

neumococo m. ‎(plural neumococos)
* pneumococ

#### Derivats

* neumocócico

### Miscel·lània

* Síl·labes: neu·mo·co·co (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre neumococo
# neumocócico
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /neu.moˈko.θi.ko/
       Americà: alt /neu.moˈko.s(i).ko/, baix /neu.moˈko.si.ko/
   * Rimes: -oθiko
   * Etimologia: De neumococo i el sufix -ico.

### Adjectiu

neumocócico m. ‎(femení neumocócica, plural masculí neumocócicos, plural femení neumocócicas)
* pneumocòccic

### Miscel·lània

* Síl·labes: neu·mo·có·ci·co (5)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre neumocócico
# neumàtic
## Català

   * Pronúncia: oriental /nəwˈma.tik/, occidental /newˈma.tik/
   * Rimes: -atik
   * Etimologia: Del grec antic πνευματικός ‎(pneumatikós, «relatiu a l'aire»).

### Nom

neumàtic m. ‎(plural neumàtics)
* Cercle de goma que es posa al voltant de les rodes per suavitzar el sotragueig causat pel contacte amb el terra.

#### Variants

* pneumàtic

#### Traduccions

* Alemany: Reifen $^{(de)}$ m.
* Anglès: tyre $^{(en)}$
* Castellà: neumático $^{(es)}$
* Francès: pneu $^{(fr)}$
* Italià: gomma $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: neu·mà·tic (3)
* Heterograma de 8 lletres (aceimntu)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# neumococos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /neu.moˈko.kos/, meridional /neu.moˈko.koh/
       Americà: alt /neu.moˈko.k(o)s/, baix /neu.moˈko.koh/, austral /neu.moˈko.kos/
   * Rimes: -okos

### Nom

neumococos m. pl.
* forma plural de neumococo

### Miscel·lània

* Síl·labes: neu·mo·co·cos (4)
# neumocócicos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /neu.moˈko.θi.kos/, meridional /neu.moˈko.θi.koh/
       Americà: alt /neu.moˈko.si.k(o)s/, baix /neu.moˈko.si.koh/, austral /neu.moˈko.si.kos/
   * Rimes: -oθikos

### Adjectiu

neumocócicos m. pl.
* forma plural de neumocócico

### Miscel·lània

* Síl·labes: neu·mo·có·ci·cos (5)
# neumocócica
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /neu.moˈko.θi.ka/
       Americà: alt /neu.moˈko.s(i).ka/, baix /neu.moˈko.si.ka/
   * Rimes: -oθika

### Adjectiu

neumocócica f. ‎(plural neumocócicas)
* forma femenina de neumocócico

### Miscel·lània

* Síl·labes: neu·mo·có·ci·ca (5)
# neumocócicas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /neu.moˈko.θi.kas/, meridional /neu.moˈko.θi.kah/
       Americà: alt /neu.moˈko.si.k(a)s/, baix /neu.moˈko.si.kah/, austral /neu.moˈko.si.kas/
   * Rimes: -oθikas

### Adjectiu

neumocócicas f. pl.
* forma plural de neumocócica

### Miscel·lània

* Síl·labes: neu·mo·có·ci·cas (5)
# neumología
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /neu.mo.loˈxi.a/, meridional /neu.mo.loˈhi.a/
       Americà: alt /neu.mo.loˈxi.a/, baix /neu.mo.loˈhi.a/, austral /neu.mo.loˈxi.a/
   * Rimes: -ia
   * Etimologia: Del prefix neumo- i el sufix -logía.

### Nom

neumología f. ‎(només en singular)
* pneumologia

#### Derivats

* neumológico

#### Relacionats

* neumólogo

### Miscel·lània

* Síl·labes: neu·mo·lo·gí·a (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre neumología
# moldreu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /muɫˈdɾɛw/ balear /moɫˈdɾəw/, /muɫˈdɾɛw/ Occidental: /moɫˈdɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

moldreu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de moldre.
# moldria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /muɫˈdɾi.ə/ balear /moɫˈdɾi.ə/, /muɫˈdɾi.ə/ Occidental: /moɫˈdɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

moldria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de moldre.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de moldre.
# moldries
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /muɫˈdɾi.əs/ balear /moɫˈdɾi.əs/, /muɫˈdɾi.əs/ Occidental: /moɫˈdɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

moldries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de moldre.
# moldrà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /muɫˈdɾa/ balear /moɫˈdɾa/, /muɫˈdɾa/ Occidental: /moɫˈdɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

moldrà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de moldre.
# moldre
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈmɔɫ.dɾə/, occidental /ˈmɔɫ.dɾe/
   * Rimes: -ɔldɾe
   * Etimologia: Del llatí molere, segle XIV.

### Verb

moldre trans.
* Esmicolar materials a petits fragments fins a reduir-los a pols, amb la fricció i compressió d'una pedra o bé amb fulles de metall molt esmolades.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: molc, mol, molem Vocal rizotònica: /ɔ/

#### Compostos i expressions

* moldre els ossos: Fatigar-se fent activitat física.
* arribar i moldre: No haver-se d'esperar per aconseguir una cosa. Arribar en el moment d'obtenir un benefici sense haver hagut de treballar o esforçar-se per aconseguir-ho.
* "Qui primer arriba ,primer mol", dita sobre la importància de matinar.
* "D'aigua passada, molí no mol", dita aconsellant no retreure fets passats.

#### Sinònims

* molinar, trullar (olives)

#### Traduccions

* Anglès: grind $^{(en)}$
* Àrab: طَحَنَ‎ $^{(ar)}$
* Armeni: աղալ $^{(hy)}$ ‎(akhal)
* Belarús: мало́ць $^{(be)}$ ‎(malots)
* Búlgar: меля $^{(bg)}$ ‎(melia)
* Castellà: moler $^{(es)}$
* Coreà: 빻다 $^{(ko)}$ ‎(ppata)
* Danès: raspe $^{(da)}$, rive $^{(da)}$
* Eslovac: mlieť $^{(sk)}$
* Eslovè: mleti $^{(sl)}$
* Finès: jauhaa $^{(fi)}$
* Francès: moudre $^{(fr)}$
* Friülà: masanâ $^{(fur)}$, maldurâ $^{(fur)}$
* Gallec: moer $^{(gl)}$
* Georgià: დაფქვა $^{(ka)}$ ‎(dapkva)
* Grec: αλέθω $^{(el)}$ ‎(aletho)
* Grec antic: ἀλέω $^{(grc)}$ ‎(aléō)
* Hebreu: טחן‎ $^{(he)}$
* Hindi: घोटना $^{(hi)}$
* Hongarès: őröl $^{(hu)}$
* Italià: macinare $^{(it)}$
* Japonès: 挽く $^{(ja)}$
* Letó: malt $^{(lv)}$
* Lituà: malti $^{(lt)}$
* Llatí: molere $^{(la)}$
* Macedoni: меле $^{(mk)}$
* Neerlandès: malen $^{(nl)}$
* Noruec: raspe $^{(no)}$
* Occità: mòler $^{(oc)}$
* Polonès: mleć $^{(pl)}$
* Portuguès: moer $^{(pt)}$
* Retoromànic: moler $^{(rm)}$
* Romanès: măcina $^{(ro)}$
* Rus: моло́ть $^{(ru)}$ ‎(molot)
* Sard: molere $^{(sc)}$
* Serbocroat: млети $^{(sh)}$, mleti $^{(sh)}$
* Suec: mala $^{(sv)}$
* Tai: บด $^{(th)}$
* Turc: öğütmek $^{(tr)}$
* Txec: mlít $^{(cs)}$, drtit $^{(cs)}$
* Ucraïnès: моло́ти $^{(uk)}$ ‎(moloti)
* Való: moure $^{(wa)}$
* Vènet: masnar $^{(vec)}$, maxenar $^{(vec)}$
* Volapük: grainön $^{(vo)}$
* Xinès: 磨碎 $^{(zh)}$ ‎(mósuì)

### Miscel·lània

* Síl·labes: mol·dre (2)
* Heterograma de 6 lletres (delmor)
* Anagrama: oldrem

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# moldrien
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /muɫˈdɾi.ən/ balear /moɫˈdɾi.ən/, /muɫˈdɾi.ən/ Occidental: /moɫˈdɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

moldrien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de moldre.
# moldràs
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /muɫˈdɾas/ balear /moɫˈdɾas/, /muɫˈdɾas/ Occidental: /moɫˈdɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

moldràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de moldre.
# moldran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /muɫˈdɾan/ balear /moɫˈdɾan/, /muɫˈdɾan/ Occidental: /moɫˈdɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

moldran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de moldre.
# māuruuru
## Tahitià

   * Pronúncia: /ˈmaːˈu.ɾuˈu.ɾu/

### Adjectiu

māuruuru
* agradable, satisfactori

### Nom

māuruuru
* plaer, satisfacció

### Interjecció

māuruuru
* gràcies!

### Verb

māuruuru
* estar satisfet, content

### Relacionats

* mauru, en maori
# mărilor
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -lor.

### Nom

mărilor
* genitiu i datiu definit plural de mare
# mądry
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈmɔn.drɨ/

### Adjectiu

mądry ‎(comparatiu mądrzejszy, superlatiu najmądrzejszy)
* savi

#### Declinació

| cas | singular | singular | singular | singular | plural | plural |
| cas | masculí animat | masculí inanimat | neutre | femení | viril | no viril |
| nominatiu, vocatiu | mądry | mądry | mądre | mądra | mądrzy | mądre |
| genitiu | mądrego | mądrego | mądrego | mądrej | mądrych | mądrych |
| datiu | mądremu | mądremu | mądremu | mądrej | mądrym | mądrym |
| acusatiu | mądrego | mądry | mądre | mądrą | mądrych | mądre |
| instrumental | mądrym | mądrym | mądrym | mądrą | mądrymi | mądrymi |
| locatiu | mądrym | mądrym | mądrym | mądrej | mądrych | mądrych |

#### Sinònims

* inteligentny

### Miscel·lània

* Síl·labes: mą·dry (2)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Wielki słownik języka polskiego sobre mądry
* Per a més informació vegeu l'entrada al Słownik Języka Polskiego sobre mądry
* Per a més informació vegeu l'entrada al dict.com sobre mądry
# mārehurehu
## Tahitià

   * Pronúncia: /ˈmaː.ɾeˈhu.ɾeˈhu/
   * Etimologia: Compost del prefix modificatiu mā i la duplicació de rehu, «gris», literalment «fer-se grisós, fosc».

### Nom

mārehurehu
* crepuscle, especialment del vespre, capvespre

#### Sinònims

* ārehurehu
* rehurehu
# māʻohi
## Tahitià

   * Pronúncia: /ˈmaːˈʔo.hi/

### Adjectiu

māʻohi
* indígena, autòcton

#### Compostos i expressions

* pua'a mā'ohi (porc comú): porc polinesi
* tiare mā'ohi (flor corrent): tiara (Gardenia tahitensis)

#### Sinònims

* māori
# mării
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -i.

### Nom

mării
* genitiu i datiu definit singular de mare
# mądre
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈmɔn.drɛ/

### Adjectiu

mądre
* nominatiu, acusatiu i vocatiu neutre singular de mądry
* nominatiu, acusatiu i vocatiu no viril plural de mądry

### Miscel·lània

* Síl·labes: mą·dre (2)
# māti
## Tahitià

   * Pronúncia: /ˈmaː.ti/
   * Etimologia: [1] De l'anglès match. [2] De l'anglès March.

### Nom

māti
* llumí
* març

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | tēnuare | fepuare | māti | ʻēperēra | mē | tiunu | tiurai | ʻātete | tetepa | ʻātopa | novema | tītema |
# mări
## Romanès
### Nom

mări
* forma plural de mare
* genitiu i datiu indefinit singular de mare
* vocatiu plural de mare
# mările
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -le.

### Nom

mările
* nominatiu i acusatiu definit plural de mare
# mussita
## Català

   * Pronúncia: oriental /muˈsi.tə/, occidental /muˈsi.ta/
   * Rimes: -ita

### Verb

mussita
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de mussitar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb mussitar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mus·si·ta (3)
* Anagrames: assumit, Massutí, mustiàs
# mussitaren
## Català

   * Pronúncia: oriental /mu.siˈta.ɾən/, occidental /mu.siˈta.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

mussitaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de mussitar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb mussitar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mus·si·ta·ren (4)
* Anagrames: enturàssim, saturnisme
# mussitaran
## Català

   * Pronúncia: oriental /mu.si.təˈɾan/, occidental /mu.si.taˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

mussitaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de mussitar.
# mussitam
## Català
### Verb

mussitam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de mussitar.
# mussitar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /mu.siˈta/ Occidental: nord-occidental /mu.siˈta/ valencià /mu.siˈtaɾ/, /mu.siˈta/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: mussità
   * Etimologia: Del llatí mussitare, segle XX.

### Verb

mussitar intr., trans.
* Parlar amb veu molt baixa.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: mussito, mussita, mussitem

#### Traduccions

* Alemany: flüstern $^{(de)}$
* Anglès: mutter $^{(en)}$
* Castellà: musitar $^{(es)}$
* Francès: susurrer $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: mus·si·tar (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# modulerebbe
## Italià
### Verb

modulerebbe
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del condicional de modulare
# moduleremo
## Italià
### Verb

moduleremo
* primera persona plural (noi) del futur de modulare
# modulen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /muˈðu.ɫən/ balear /moˈðu.ɫən/, /muˈðu.ɫən/ Occidental: /moˈðu.ɫen/
   * Rimes: -ulen

### Verb

modulen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de modular.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb modular.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb modular.

### Miscel·lània

* Anagrama: ondulem
# modulerai
## Italià
### Verb

modulerai
* segona persona singular (tu) del futur de modulare
# modulerebbero
## Italià
### Verb

modulerebbero
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del condicional de modulare
# moduleranno
## Italià
### Verb

moduleranno
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del futur de modulare
# module professionnel
## Francès
### Nom

module professionnel m. ‎(plural modules professionnels)
* mòdul professional

### Vegeu també

* module professionnel. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# moduleremmo
## Italià
### Verb

moduleremmo
* primera persona plural (noi) del condicional de modulare
# modulerei
## Italià
### Verb

modulerei
* primera persona singular (io) del condicional de modulare
# noch
## Alemany
### Adverbi

noch
* encara

#### Compostos i expressions

* noch nicht
# nociamo
## Italià
### Verb

nociamo
* primera persona plural (noi) del present d'indicatiu de nuocere
* primera persona plural (noi) de l'imperatiu de nuocere
# noces
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈnɔ.səs/, occidental /ˈnɔ.ses/
   * Rimes: -ɔses
   * Etimologia: Del llatí vulgar *noptiās, del clàssic nū̆ptiae ‎(«conjunt dels ritus del casament»), de nū̆ptus, participi de nūbō ‎(«casar-se»), segle XIII.

### Nom

noces f. ‎(plurale tantum)
* Festa de celebració d'un casament.
* (antic, mallorquí, menorquí) casament

#### Sinònims

* (celebració d’un casament) bodes, núpcies, nuviances, nuviatge

#### Compostos i expressions

* noces d'argent, noces d'or

#### Traduccions

* Anglès: wedding reception $^{(en)}$
* Castellà: boda $^{(es)}$ f.
* Francès: noce $^{(fr)}$ f.
* Italià: nozze $^{(it)}$ f. pl.

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·ces (2)
* Anagrames: censo, escon

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈnɔ.keːs/

### Verb

nocēs
* segona persona singular del present d'indicatiu actiu de noceō
# noches
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈno.t͡ʃes/, meridional /ˈno.t͡ʃeh/
       Americà: alt /ˈno.t͡ʃ(e)s/, baix /ˈno.t͡ʃeh/, austral /ˈno.t͡ʃes/
   * Rimes: -otʃes

### Nom

noches f. pl.
* forma plural de noche

#### Compostos i expressions

* buenas noches
# nociceptiu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nu.si.səpˈtiw/ balear /no.si.səpˈtiw/, /nu.si.səpˈtiw/ Occidental: /no.si.sepˈtiw/
   * Rimes: -iw
   * Etimologia: De l'anglès nociceptive, mot creuat del llatí noceō ‎(«danyar, perjudicar, ser nociu») i de l’anglès receptive ‎(«receptiu»).

### Adjectiu

nociceptiu m. ‎(femení nociceptiva, plural masculí nociceptius, plural femení nociceptives)
* (biologia) Que percep estímuls dolorosos.
    una neurona nociceptiva, un receptor nociceptiu

#### Traduccions

* Anglès: nociceptive $^{(en)}$
* Castellà: nociceptivo $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·ci·cep·tiu (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, GDLC, DEM
# noche
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈno.t͡ʃe/
       Americà: alt /ˈno.t͡ʃ(e)/, baix /ˈno.t͡ʃe/
   * Rimes: -otʃe
   * Etimologia: Del llatí nox.

### Nom

noche f. ‎(plural noches)
* nit (sense llum de dia)
* vespre (primeres hores després el crepuscle)

#### Derivats

* nochebuena
* Nochevieja

#### Compostos i expressions

* hacer noche, fer nit
* de la noche a la mañana, de cop i volta
* noche toledana, nit del lloro

#### Relacionats

* noctámbulo
* nocturno

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·che (2)
* Anagrama: hocen

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre noche
# noch nicht
## Alemany
### Adverbi

noch nicht
* encara no

#### Antònims

* nicht mehr
# nochebuena
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \no.t͡ʃeˈβwe.na\
       Americà: alt /no.t͡ʃ(e)ˈbwe.na/, baix \no.t͡ʃeˈβwe.na\
   * Rimes: -ena
   * Etimologia: De noche i buena.

### Nom

nochebuena f. ‎(plural nochebuenas)
* Nit de Nadal

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·che·bue·na (4)
# nochebuenas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˌno.t͡ʃeˈβwe.nas\, meridional \ˌno.t͡ʃeˈβwe.nah\
       Americà: alt /ˌno.t͡ʃeˈbwe.n(a)s/, baix \ˌno.t͡ʃeˈβwe.nah\, austral \ˌno.t͡ʃeˈβwe.nas\
   * Rimes: -enas

### Nom

nochebuenas f. pl.
* forma plural de nochebuena
# nocete
## Italià
### Verb

nocete
* segona persona plural (voi) del present d'indicatiu de nuocere
* segona persona plural (voi) de l'imperatiu de nuocere
# necesito
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ne.θeˈsi.to/
       Americà: alt /ne.s(e)ˈsi.to/, baix /ne.seˈsi.to/
   * Rimes: -ito

### Verb

necesito
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb necesitar
# necesidad educativa
## Castellà
### Nom

necesidad educativa f. ‎(plural necesidades educativas)
* necessitat educativa

### Vegeu també

* necesidad educativa. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# necesidad social
## Castellà
### Nom

necesidad social f. ‎(plural necesidades sociales)
* necessitat social

### Vegeu també

* necesidad social. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# necesariamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ne.θeˌsa.ɾjaˈmen.te/
       Americà: alt /ne.s(e)ˌsa.ɾjaˈmen.te/, baix /ne.seˌsa.ɾjaˈmen.te/
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De necesario i el sufix -mente.

### Adverbi

necesariamente
* necessàriament

### Miscel·lània

* Síl·labes: ne·ce·sa·ria·men·te (6)
# nebulosamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ne.βuˌlo.saˈmen.te\
       Americà: alt /ne.buˌlo.saˈmen.t(e)/, baix \ne.βuˌlo.saˈmen.te\
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De nebuloso i el sufix -mente.

### Adverbi

nebulosamente
* boirosament

### Miscel·lània

* Síl·labes: ne·bu·lo·sa·men·te (6)
# necatoriasis
## Anglès
### Nom

necatoriasis ‎(incomptable)
* necatorosi

### Vegeu també

* necatoriasis. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# necesidades educativas especiales
## Castellà
### Nom

necesidades educativas especiales f. pl.
* necessitats educatives especials

#### Sinònims

* NEE

### Referències

* necesidades educativas especiales. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# necesidades sociales
## Castellà
### Nom

necesidades sociales f. pl.
* forma plural de necesidad social
# nec
## Llatí

   * Pronúncia: /nɛk/

### Adverbi

nec
* no
    Nec plus ultra. ― No és millor.

### Conjunció

nec
* ni, i no
    Ardet nec consumitur. ― Crema i no es consumeix.
# necesidades educativas
## Castellà
### Nom

necesidades educativas f. pl.
* forma plural de necesidad educativa
# mostrarien
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mus.tɾəˈɾi.ən/ balear /mos.tɾəˈɾi.ən/, /mus.tɾəˈɾi.ən/ Occidental: /mos.tɾaˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

mostrarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de mostrar.

### Miscel·lània

* Anagrama: esmortiran