OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# musiquetes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mu.ziˈkɛ.təs/ balear /mu.ziˈkə.təs/, /mu.ziˈkɛ.təs/ Occidental: /mu.ziˈke.tes/
   * Rimes: -ɛtes

### Nom

musiquetes f. pl.
* Forma plural de musiqueta.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mu·si·que·tes (4)
* Anagrama: musteesqui
# musiquetxa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mu.ziˈkɛ.t͡ʃə/ balear /mu.ziˈkə.t͡ʃə/, /mu.ziˈkɛ.t͡ʃə/ Occidental: /mu.ziˈke.t͡ʃa/
   * Etimologia: De música i el sufix -etxa, segle XX.

### Nom

musiquetxa f. ‎(plural musiquetxes)
* Forma diminutiva de música.

#### Sinònims

* musiqueta, musicona, musiqueua, musiquiua

### Miscel·lània

* Síl·labes: mu·si·quet·xa (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# musiqueues
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mu.ziˈkɛ.wəs/ balear /mu.ziˈkə.wəs/, /mu.ziˈkɛ.wəs/ Occidental: /mu.ziˈke.wes/
   * Rimes: -ɛwes

### Nom

musiqueues f. pl.
* Forma plural de musiqueua.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mu·si·queu·es (4)
# musiquessis
## Català

   * Pronúncia: /mu.ziˈke.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

musiquessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb musicar.
# musiqueu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mu.ziˈkɛw/ balear /mu.ziˈkəw/, /mu.ziˈkɛw/ Occidental: /mu.ziˈkew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

musiqueu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de musicar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb musicar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb musicar.
# musiqueua
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mu.ziˈkɛ.wə/ balear /mu.ziˈkə.wə/, /mu.ziˈkɛ.wə/ Occidental: /mu.ziˈke.wa/
   * Rimes: -ɛwa
   * Etimologia: De música i el sufix -eua, segle XX.

### Nom

musiqueua f. ‎(plural musiqueues)
* Forma diminutiva de música.

#### Sinònims

* musiqueta, musiquetxa, musicona, musiquiua

### Miscel·lània

* Síl·labes: mu·si·queu·a (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# migrariven
## Català
### Verb

migrariven
* (alguerès) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de migrar.
# migraràs
## Català

   * Pronúncia: oriental /mi.ɣɾəˈɾas/, occidental /mi.ɣɾaˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

migraràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de migrar.
# migrariva
## Català
### Verb

migrariva
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) del condicional de migrar.
* (alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de migrar.
# migraré
## Català

   * Pronúncia: oriental /mi.ɣɾəˈɾe/, occidental /mi.ɣɾaˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

migraré
* Primera persona del singular (jo) del futur de migrar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mi·gra·ré (3)
* Anagrames: agrirem, agrírem, Argemir, emigrar, girarem, giràrem
# migrarives
## Català
### Verb

migrarives
* (alguerès) Segona persona del singular (tu) del condicional de migrar.
# migraries
## Català

   * Pronúncia: oriental /mi.ɣɾəˈɾi.əs/, occidental /mi.ɣɾaˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

migraries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de migrar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mi·gra·ri·es (4)
* Anagrames: esgrimira, esgrimirà, sargiríem
# muinoaz
## Basc
### Nom

muinoaz
* instrumental definit singular de muino
# muinoek
## Basc
### Nom

muinoek
* ergatiu definit plural de muino
# muinoengatik
## Basc
### Nom

muinoengatik
* causal definit plural de muino
# muinoen
## Basc
### Nom

muinoen
* genitiu definit plural de muino
# muinoentzat
## Basc
### Nom

muinoentzat
* benefactiu definit plural de muino
# muinoari
## Basc
### Nom

muinoari
* datiu definit singular de muino
# muinoekin
## Basc
### Nom

muinoekin
* comitatiu definit plural de muino
# muinoetan
## Basc
### Nom

muinoetan
* inessiu definit plural de muino
# muinoei
## Basc
### Nom

muinoei
* datiu definit plural de muino
# muinoetako
## Basc
### Nom

muinoetako
* genitiu locatiu definit plural de muino
# nahem
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈnaːəm/

### Adjectiu

nahem
* forma declinada de nah
# nahen
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈnaːən/

### Adjectiu

nahen
* forma declinada de nah
# naher
## Alemany

   * Pronúncia: /naːɐ/

### Adjectiu

naher
* forma declinada de nah
# nagład
## Polonès
### Nom

nagład
* rèmol
# nahe
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈnaːə/ àudio

### Adjectiu

nahe
* forma declinada de nah
# nahi izatea boterea da
## Basc
### Proverbi

nahi izatea boterea da
* voler és poder

#### Sinònims

* aski da nahi izatea
# nahua
## Català

   * Pronúncia: oriental /nəˈu.ə/, occidental /naˈu.a/
   * Rimes: -ua
   * Etimologia: Del nahua clàssic nāhuatlahtōlli ‎(literalment «parlar pla»), de nāhuatl ‎(«parla clara») i tlahtōlli ‎(«llengua»)

### Nom

nahua m. f. ‎(plural nahues)
* Individu amerindi de l'altiplà central de Mèxic i part de l'Amèrica Central.
* (invariable) Grup de llengües de la família utoasteca parlades principalment al centre de Mèxic i antigament a bona part de Mesoamèrica.

#### Variants

* nawa

#### Hipònims

* asteca
* nàhuatl

#### Traduccions

* Anglès: Nahua $^{(en)}$
* Castellà: náhuatl $^{(es)}$ m. f., nahua $^{(es)}$ m. f.
* Francès: Nahua $^{(fr)}$ m. f., Nahuatl $^{(fr)}$ m. f.
* Anglès: Nahuatl $^{(en)}$
* Castellà: náhuatl $^{(es)}$ m.
* Francès: nahuatl $^{(fr)}$ m.
* Italià: nahuatl $^{(it)}$ m.

### Adjectiu

nahua inv. ‎(plural nahues)
* Relatiu als pobles de llengua nahua.
* Relatiu a la llengua nahua.

### Miscel·lània

* Síl·labes: na·hu·a (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# nahar
## Caló català

   * Pronúncia: /nəˈxa/
   * Etimologia: Del romaní naśel ‎(«fugir»).

### Verb

nahar ‎(nəxá) ‎(present nahelo, imperatiu nahén)
* partir, fugir, anar-se'n

### Vegeu també

* Escudero, Jean-Paul; Adiego, Ignasi-Xavier. «Vocabulari del kalò català», I Tchatchipen, 2001, núm. 33
# nahes
## Alemany

   * Pronúncia: /naːəs/

### Adjectiu

nahes
* forma declinada de nah
# negligiríeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /nə.ɣɫi.ʒiˈɾi.əw/ Occidental: nord-occidental /ne.ɣɫi.ʒiˈɾi.ew/, valencià /ne.ɣɫi.d͡ʒiˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

negligiríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de negligir.

## Català antic
### Verb

negligiríeu
* segona persona plural (vós, vosaltres) del condicional de negligir

#### Variants

* negligiríets
# negligisca
## Català
### Verb

negligisca
* (occidental) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb negligir.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb negligir.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb negligir.
# negligissen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /nə.ɣɫiˈʒi.sən/ Occidental: nord-occidental /ne.ɣɫiˈʒi.sen/, valencià /ne.ɣɫiˈd͡ʒi.sen/
   * Rimes: -isen

### Verb

negligissen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb negligir.

## Català antic
### Verb

negligissen
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) de l'imperfet de subjuntiu de negligir

#### Variants

* negligiren
# negligisc
## Català
### Verb

negligisc
* (occidental) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de negligir.
# negligisses
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /nə.ɣɫiˈʒi.səs/ Occidental: nord-occidental /ne.ɣɫiˈʒi.ses/, valencià /ne.ɣɫiˈd͡ʒi.ses/
   * Rimes: -ises

### Verb

negligisses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb negligir.

## Català antic
### Verb

negligisses
* segona persona singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu de negligir

#### Variants

* negligires
# negligissi
## Català
### Verb

negligissi
* (col·loquial septentrional, alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb negligir.
* (col·loquial septentrional, alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb negligir.
# negligiríveu
## Català
### Verb

negligiríveu
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de negligir.
# nasitòrts
## Occità
### Nom

nasitòrts m. pl.
* forma plural de nasitòrt
# nasis
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈnaː.siːs/

### Nom

nāsīs
* datiu plural de nāsus
* ablatiu plural de nāsus
# nasitòrts salvatges
## Occità
### Nom

nasitòrts salvatges m. pl.
* forma plural de nasitòrt salvatge
# naskiĝanta
## Esperanto

   * Pronúncia: /na.skiˈd͡ʒan.ta/

### Verb

naskiĝanta ‎(plural naskiĝantaj, acusatiu naskiĝantan, plural acusatiu naskiĝantajn)
* participi actiu present de naskiĝi
# naskiĝantaj
## Esperanto

   * Pronúncia: /na.skiˈd͡ʒan.taj/

### Verb

naskiĝantaj
* forma plural de naskiĝanta
# naskiĝantan
## Esperanto

   * Pronúncia: /na.skiˈd͡ʒan.tan/

### Verb

naskiĝantan
* acusatiu de naskiĝanta
# nasions
## Anglès
### Nom

nasions
* forma plural de nasion
# nasitòrt
## Occità
### Nom

nasitòrt m. ‎(plural nasitòrts)
* morritort (Lepidium sativum)
* creixen (Nasturtium officinale)

#### Variants

* [1]: anitòrt, janitòrt, nanitòrt, nastòrt

#### Sinònims

* [2]: bèrla, creisselons, creissons, graisselon, graisson, nasitòrt salvatge, rima

#### Derivats

* nasitòrt salvatge

### Vegeu també

* Benoèt, Gui. Las plantas, 2008. Tolosa: IEO Edicions, 2008, 192. ISBN 978-2-85910-453-5.
# nasitòrt salvatge
## Occità
### Nom

nasitòrt salvatge m. ‎(plural nasitòrts salvatges)
* (botànica) Lepidium graminifolium L.
* (botànica) creixen (Nasturtium officinale R. Br.)

#### Sinònims

* [2]: bèrla, creisselons, creissons, graisselon, graisson, nasitòrt, rima

### Vegeu també

* Benoèt, Gui. Las plantas, 2008. Tolosa: IEO Edicions, 2008, 192. ISBN 978-2-85910-453-5.
# naskiĝantajn
## Esperanto

   * Pronúncia: /na.skiˈd͡ʒan.tajn/

### Verb

naskiĝantajn
* acusatiu plural de naskiĝanta
# narrowest
## Anglès
### Adjectiu

narrowest
* forma superlativa de narrow
# narri
## Català

   * Pronúncia: /ˈna.ri/
   * Rimes: -ari

### Verb

narri
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de narrar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb narrar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb narrar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb narrar.
# narrowly
## Anglès

   * Etimologia: De narrow i el sufix -ly.

### Adverbi

narrowly ‎(comparatiu more narrowly, superlatiu most narrowly)
* estretament
# narreu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nəˈrɛw/ balear /nəˈrəw/, /nəˈrɛw/ Occidental: /naˈrew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

narreu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de narrar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb narrar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb narrar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: nar·reu (2)
* Anagrames: arruen, runaré
# narrin
## Català

   * Pronúncia: /ˈna.rin/
   * Rimes: -arin

### Verb

narrin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb narrar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb narrar.
# narris
## Català

   * Pronúncia: /ˈna.ris/
   * Rimes: -aris

### Verb

narris
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb narrar.
# narrow
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈnæɹoʊ/, /ˈnɛɹoʊ/ àudio (EUA)

### Adjectiu

narrow ‎(comparatiu narrower, superlatiu narrowest)
* estret

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# narrower
## Anglès
### Adjectiu

narrower
* forma comparativa de narrow
# monzón
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /monˈθon/, meridional \moŋˈθoŋ\
       Americà: alt /monˈson/, baix \moŋˈsoŋ\, austral /monˈson/
   * Rimes: -on
   * Etimologia: Del portuguès monção o moução, de l'àrab مَوْسِم‎ ‎(mawsim, «temporada»).

### Nom

monzón m. ‎(plural monzones)
* monsó

### Miscel·lània

* Síl·labes: mon·zón (2)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre monzón
# monzones
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /monˈθo.nes/, meridional \moŋˈθo.neh\
       Americà: alt /monˈso.n(e)s/, baix \moŋˈso.neh\, austral /monˈso.nes/
   * Rimes: -ones

### Nom

monzones m. pl.
* forma plural de monzón

### Miscel·lània

* Síl·labes: mon·zo·nes (3)
# monàrquic
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /muˈnar.kik/ balear /moˈnaɾ.kik/, /muˈnar.kik/ Occidental: /moˈnaɾ.kik/
   * Etimologia: De monarquia i el sufix -ic.

### Adjectiu

monàrquic m. ‎(femení monàrquica, plural masculí monàrquics, plural femení monàrquiques)
* Relatiu o pertanyent a la monarquia.
* Dit d'una persona partidària de la monarquia.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: mo·nàr·quic (3)
* Heterograma de 9 lletres (acimnoqru)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# monyeca
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /muˈɲɛ.kə/ balear /moˈɲə.cə/, /muˈɲɛ.kə/ Occidental: /moˈɲe.ka/
   * Rimes: -ɛka
   * Etimologia: De monyó. El sentit de canell és pres del castellà muñeca.

### Nom

monyeca f. ‎(plural monyeques)
* Manyoc de roba xop de líquid usat per a fregar o envernissar.
* (col·loquial) canell

#### Variants

* monyica (valencià, tortosí)

#### Traduccions

* Alemany: Lutscher $^{(de)}$ m.
* Castellà: muñeca $^{(es)}$, muñequilla $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: mo·nye·ca (3)
* Heterograma de 7 lletres (acemnoy)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DCVB, Optimot
# monyó
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /muˈɲo/ balear /moˈɲo/, /muˈɲo/ Occidental: /moˈɲo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: D’origen preromà relacionat amb el basc muno ‎(«turó») o d’una arrel indoeuropea *monnio- ‎(«turó»), segle XIV. Cognat de l’occità monhon, del francès moignon i del castellà muñón.

### Nom

monyó m. ‎(plural monyons)
* Part d’un membre amputat que resta entre la cicatriu i l’articulació immediata.

#### Traduccions

* Anglès: stump $^{(en)}$
* Basc: muinoi $^{(eu)}$
* Castellà: muñón $^{(es)}$ f.
* Francès: moignon $^{(fr)}$
* Occità: monhon $^{(oc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: mo·nyó (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# monyica
## Català

   * Pronúncia: oriental /muˈɲi.kə/, occidental /moˈɲi.ka/
   * Rimes: -ika
   * Etimologia: Variant de monyeca.

### Nom

monyica f. ‎(plural monyiques)
* (valencià, tortosí) Forma alternativa de monyeca.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mo·nyi·ca (3)
* Heterograma de 7 lletres (acimnoy)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV
# negociavo
## Català
### Verb

negociavo
* (col·loquial central, nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de negociar.
# negocie
## Català
### Verb

negocie
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de negociar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb negociar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb negociar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb negociar.
# negociaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nə.ɣu.siˈa.βəs/ balear /nə.ɣo.siˈa.vəs/, /nə.ɣu.siˈa.vəs/ Occidental: nord-occidental /ne.ɣo.siˈa.βes/ valencià /ne.ɣo.siˈa.ves/, /ne.ɣo.siˈa.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

negociaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de negociar.
# negociau
## Català
### Verb

negociau
* (balear, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de negociar.
* (balear, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb negociar.
# negociaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nə.ɣu.siˈa.βən/ balear /nə.ɣo.siˈa.vən/, /nə.ɣu.siˈa.vən/ Occidental: nord-occidental /ne.ɣo.siˈa.βen/ valencià /ne.ɣo.siˈa.ven/, /ne.ɣo.siˈa.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

negociaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de negociar.
# negociassis
## Català
### Verb

negociassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb negociar.
# negociavi
## Català
### Verb

negociavi
* (col·loquial septentrional) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de negociar.
# nehavantoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ne.haˈvan.toj/

### Verb

nehavantoj
* forma plural de nehavanto
# nehavantojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ne.haˈvan.tojn/

### Verb

nehavantojn
* acusatiu plural de nehavanto
# nehavas
## Esperanto

   * Pronúncia: /neˈha.vas/

### Verb

nehavas
* present de nehavi
# nehavata
## Esperanto

   * Pronúncia: /ne.haˈva.ta/

### Verb

nehavata ‎(plural nehavataj, acusatiu nehavatan, plural acusatiu nehavatajn)
* participi passiu present de nehavi
# nehavataj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ne.haˈva.taj/

### Verb

nehavataj
* forma plural de nehavata
# nehavante
## Esperanto

   * Pronúncia: /ne.haˈvan.te/

### Verb

nehavante
* participi actiu adverbial present de nehavi
# nehavanto
## Esperanto

   * Pronúncia: /ne.haˈvan.to/

### Verb

nehavanto ‎(plural nehavantoj, acusatiu nehavanton, plural acusatiu nehavantojn)
* participi actiu nominal present de nehavi
# nehavanton
## Esperanto

   * Pronúncia: /ne.haˈvan.ton/

### Verb

nehavanton
* acusatiu de nehavanto
# nehavatajn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ne.haˈva.tajn/

### Verb

nehavatajn
* acusatiu plural de nehavata
# nehavatan
## Esperanto

   * Pronúncia: /ne.haˈva.tan/

### Verb

nehavatan
* acusatiu de nehavata
# mortadel·la
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mur.təˈðɛɫ.ɫə/, /mur.təˈðɛ.ɫə/ balear /moɾ.təˈðɛɫ.ɫə/, /mur.təˈðɛɫ.ɫə/ Occidental: nord-occidental /mor.taˈðɛɫ.ɫa/, /moɾ.taˈðɛ.ɫa/ valencià /moɾ.taˈðɛɫ.ɫa/, /moɾ.taˈðɛ.ɫɛ/
   * Rimes: -ɛlla
   * Etimologia: De l'italià mortadella, diminutiu del llatí murtatum ‎(«salsitxa farcida»), segle XIX.

### Nom

mortadel·la f. ‎(plural mortadel·les)
* Embotit de porc condimentat, a vegades amb bou, que pot portar trossos de carn o llard però també pistatxos, pebrot, olives, etc.

#### Traduccions

* Anglès: mortadella $^{(en)}$
* Castellà: mortadela $^{(es)}$ f.
* Francès: mortadelle $^{(fr)}$ f.
* Italià: mortadella $^{(it)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mor·ta·del·la (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# mortaio
## Italià

   * Pronúncia: /morˈtaː.jo/

### Nom

mortaio m. ‎(plural mortai)
* morter

### Miscel·lània

* Síl·labes: mor·tà·io (3)
# mortadelles
## Francès

   * Pronúncia: /mɔʁ.taˈdɛl/

### Nom

mortadelles f. pl.
* forma plural de mortadelle
# mortajas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /moɾˈta.xas/, meridional /moɾˈta.hah/
       Americà: alt /moɾˈta.x(a)s/, baix /moɾˈta.hah/, austral /moɾˈta.xas/
   * Rimes: -axas

### Nom

mortajas f. pl.
* forma plural de mortaja
# mortaldat
## Català

   * Pronúncia: oriental /mur.təɫˈdat/, occidental /moɾ.taɫˈdat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: Del llatí mortalǐtas ‎(«condició de mortal»).

### Nom

mortaldat f. ‎(plural mortaldats)
* Gran quantitat de morts causades per una guerra o una epidèmia.

#### Sinònims

massacre

#### Traduccions

* Anglès: slaughter $^{(en)}$
* Castellà: motandad $^{(es)}$
* Francès: abattage $^{(fr)}$
* Italià: moria $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: mor·tal·dat (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# mortaja
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /moɾˈta.xa/, meridional /moɾˈta.ha/
       Americà: alt /moɾˈta.x(a)/, baix /moɾˈta.ha/, austral /moɾˈta.xa/
   * Rimes: -axa

### Nom

mortaja f. ‎(plural mortajas)
* mortalla

### Miscel·lània

* Síl·labes: mor·ta·ja (3)
# mortai
## Italià

   * Pronúncia: /morˈtai/

### Nom

mortai m. pl.
* forma plural de mortaio
# mortal
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /murˈtaɫ/ balear /moɾˈtaɫ/, /murˈtaɫ/ Occidental: /moɾˈtaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: Del llatí mortālis.

### Adjectiu

mortal inv. ‎(plural mortals)
* Que pot morir.
* Que pot matar, letal.

#### Sinònims

* [2]: letal

#### Antònims

* [1]: inmortal

#### Traduccions

* Anglès: mortal $^{(en)}$
* Castellà: mortal $^{(es)}$
* Italià: mortale $^{(it)}$
* Anglès: mortal $^{(en)}$, lethal $^{(en)}$
* Castellà: mortal $^{(es)}$, letal $^{(es)}$
* Italià: mortale $^{(it)}$, letale $^{(it)}$

### Nom

mortal m. f. ‎(plural mortals)
* Persona o criatura que pot morir.
* Ésser humà, especialment en contraposició a la divinitat.

#### Traduccions

* Castellà: mortal $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: mor·tal (2)
* Heterograma de 6 lletres (almort)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Anglès

   * Pronúncia: /ˈmɔːtəl/ àudio (EUA)
   * Etimologia: Del llatí mortālis.

### Adjectiu

mortal ‎(comparatiu more mortal, superlatiu most mortal)
* mortal

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)

## Castellà

   * Pronúncia: /moɾˈtal/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: Del llatí mortālis.

### Adjectiu

mortal inv. ‎(plural mortales)
* mortal, letal
* mortal (que pot morir)

#### Sinònims

* letal

#### Antònims

* inmortal

#### Relacionats

* muerte

### Nom

mortal m. f. ‎(plural mortales)
* mortal

### Miscel·lània

* Síl·labes: mor·tal (2)
* Heterograma de 6 lletres (almort)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre mortal
# neologismemulo
## Esperanto

   * Pronúncia: /ne.o.lo.ɡis.meˈmu.lo/
   * Rimes: -ulo
   * Etimologia: De l'arrel √neolog, l'infix -ism-, l'infix -em-, l'infix -ul- i la desinència -o.

### Nom

neologismemulo ‎(acusatiu neologismemulon, plural neologismemuloj, plural acusatiu neologismemulojn)
* Persona que tendeix a emprar neologismes.

#### Relacionats

* neologismo
* neologismemo

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Plena Ilustrita Vortaro de Esperanto sobre neologismemulo
# neologisme
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nə.u.ɫuˈʒiz.mə/ balear /nə.o.ɫoˈʒiz.mə/, /nə.u.ɫuˈʒiz.mə/ Occidental: nord-occidental /ne.o.ɫoˈʒiz.me/, valencià /ne.o.ɫoˈd͡ʒiz.me/
   * Rimes: -izme
   * Etimologia: De neològic i el sufix -isme, segle XIX.

### Nom

neologisme m. ‎(plural neologismes)
* Unitat lèxica nova adoptada en una llengua.

#### Compostos i expressions

* neologisme semàntic: adaptació d’un significat vell a un nou significat per metàfora (el ratolí dels ordinadors)
* neologisme formal: formació basada en els procediments de la llengua (prefixació, sufixació, composició, abreujament...)

#### Relacionats

* manlleu (neologisme transferit d’una altra llengua, adaptat o no)
* barbarisme (neologisme que conviu amb algun mot tradicional)

#### Traduccions

* Anglès: neologism $^{(en)}$
* Castellà: neologismo $^{(es)}$ m.
* Esperanto: neologismo $^{(eo)}$, novvorto $^{(eo)}$
* Francès: néologisme $^{(fr)}$ m.
* Gallec: neoloxismo $^{(gl)}$ m., neologismo $^{(gl)}$ m. (reintegracionista)
* Ido: neologismo $^{(io)}$
* Italià: neologismo $^{(it)}$ m.
* Neerlandès: neologisme $^{(nl)}$ n.
* Portuguès: neologismo $^{(pt)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ne·o·lo·gis·me (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
# neologismes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nə.u.ɫuˈʒiz.məs/ balear /nə.o.ɫoˈʒiz.məs/, /nə.u.ɫuˈʒiz.məs/ Occidental: nord-occidental /ne.o.ɫoˈʒiz.mes/, valencià /ne.o.ɫoˈd͡ʒiz.mes/
   * Rimes: -izmes

### Nom

neologismes m. pl.
* Forma plural de neologisme.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ne·o·lo·gis·mes (5)
# neolithic
## Anglès
### Adjectiu

neolithic ‎(comparatiu more neolithic, superlatiu most neolithic)
* (informal) prehistòric, molt antiquat
# neologismemuloj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ne.o.lo.ɡis.meˈmu.loj/
   * Rimes: -uloj

### Nom

neologismemuloj
* forma plural de neologismemulo
# neologismemulojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ne.o.lo.ɡis.meˈmu.lojn/
   * Rimes: -ulojn

### Nom

neologismemulojn
* acusatiu plural de neologismemulo
# neologismemulon
## Esperanto

   * Pronúncia: /ne.o.lo.ɡis.meˈmu.lon/
   * Rimes: -ulon

### Nom

neologismemulon
* acusatiu de neologismemulo