OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# línia de tirs lliures
## Català
### Nom

línia de tirs lliures f. ‎(plural línies de tirs lliures)
* (basquetbol) Cadascuna de les dues línies de 3,6 m de llargària d'una pista de joc, una a cada camp, traçades paral·lelament a la línia de fons respectiva, a 5,8 m de distància.

#### Notes

Les línies de tirs lliures indiquen el lloc on s'han de situar els jugadors per llançar els tirs lliures.

#### Traduccions

* Anglès: charity line $^{(en)}$, charity stripe line $^{(en)}$, foul line $^{(en)}$, free-shot line $^{(en)}$, free-throw line $^{(en)}$
* Castellà: línea de tiros libres $^{(es)}$
* Francès: ligne de lancer franc $^{(fr)}$

### Vegeu també

* línia de tirs lliures. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# línia defensiu exterior
## Català
### Nom

línia defensiu exterior m. ‎(plural línies defensius exteriors, femení línia defensiva exterior)
* (futbol americà) Cadascun dels dos jugadors situats als extrems de la línia defensiva que s'encarreguen de placar el quarterback abans que passi o llanci la pilota procedent de l'esnap i d'interceptar els adversaris que avancin amb la pilota per l'exterior de la formació defensiva.

#### Notes

Els línies defensius exteriors es classifiquen, segons l'extrem que ocupin, en línies defensius exteriors drets i línies defensius exteriors esquerres.

#### Traduccions

* Anglès: defensive end $^{(en)}$
* Castellà: defensa exterior $^{(es)}$
* Francès: ailier défensif $^{(fr)}$

### Vegeu també

* línia defensiu exterior. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# línia defensiu interior
## Català
### Nom

línia defensiu interior m. ‎(plural línies defensius interiors, femení línia defensiva interior)
* (futbol americà) Cadascun dels dos jugadors de la línia defensiva situats a banda i banda del línia defensiu central que s'encarreguen principalment d'intentar placar el corredor que té la possessió de la pilota.

#### Notes

Els línies defensius interiors es classifiquen, segons la posició que ocupin respecte al línia central, en línies defensius interiors drets i línies defensius interiors esquerres.

#### Traduccions

* Anglès: defensive tackle $^{(en)}$
* Castellà: derribador defensivo $^{(es)}$
* Francès: bloqueur défensif $^{(fr)}$

### Vegeu també

* línia defensiu interior. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# línia de servei llarg de dobles
## Català
### Nom

línia de servei llarg de dobles f. ‎(plural línies de servei llarg de dobles)
* (bàdminton) Cadascuna de les dues línies d'una pista de dobles, una a cada camp, traçades paral·lelament a la xarxa, a 5,94 m de distància.

#### Notes

Les línies de servei llarg de dobles són el límit posterior de l'àrea de servei respectiva.

#### Traduccions

* Anglès: long service line for doubles $^{(en)}$
* Castellà: línea de servicio largo de dobles $^{(es)}$
* Francès: ligne de service long de double $^{(fr)}$

### Vegeu també

* línia de servei llarg de dobles. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# manumeteren
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.nu.məˈte.ɾən/, occidental /ma.nu.meˈte.ɾen/
   * Rimes: -eɾen

### Verb

manumeteren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de manumetre.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb manumetre.
# manumeteres
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.nu.məˈte.ɾəs/, occidental /ma.nu.meˈte.ɾes/
   * Rimes: -eɾes

### Verb

manumeteres
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de manumetre.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb manumetre.
# manumetesses
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.nu.məˈte.səs/, occidental /ma.nu.meˈte.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

manumetesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb manumetre.
# manumetera
## Català
### Verb

manumetera
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb manumetre.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb manumetre.
# manumetessen
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.nu.məˈte.sən/, occidental /ma.nu.meˈte.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

manumetessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb manumetre.
# manumetessis
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.nu.məˈte.sis/, occidental /ma.nu.meˈte.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

manumetessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb manumetre.
# manumetessin
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.nu.məˈte.sin/, occidental /ma.nu.meˈte.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

manumetessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb manumetre.
# manumeteu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mə.nu.məˈtɛw/ balear /mə.nu.məˈtəw/, /mə.nu.məˈtɛw/ Occidental: /ma.nu.meˈtew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

manumeteu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de manumetre.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb manumetre.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb manumetre.
# manumetes
## Català
### Verb

manumetes
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb manumetre.
# maleficiareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mə.ɫə.fi.si.əˈɾɛw/ balear /mə.ɫə.fi.si.əˈɾəw/, /mə.ɫə.fi.si.əˈɾɛw/ Occidental: /ma.ɫe.fi.si.aˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

maleficiareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de maleficiar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·le·fi·ci·a·reu (6)
# maleficiaràs
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.ɫə.fi.si.əˈɾas/, occidental /ma.ɫe.fi.si.aˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

maleficiaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de maleficiar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·le·fi·ci·a·ràs (6)
# maleficiaré
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.ɫə.fi.si.əˈɾe/, occidental /ma.ɫe.fi.si.aˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

maleficiaré
* Primera persona del singular (jo) del futur de maleficiar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·le·fi·ci·a·ré (6)
# maleficiaríem
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.ɫə.fi.si.əˈɾi.əm/, occidental /ma.ɫe.fi.si.aˈɾi.em/
   * Rimes: -iem

### Verb

maleficiaríem
* Primera persona del plural (nosaltres) del condicional de maleficiar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·le·fi·ci·a·rí·em (7)
# maleficiaren
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.ɫə.fi.siˈa.ɾən/, occidental /ma.ɫe.fi.siˈa.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

maleficiaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de maleficiar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb maleficiar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·le·fi·ci·a·ren (6)
# maleficiaria
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.ɫə.fi.si.əˈɾi.ə/, occidental /ma.ɫe.fi.si.aˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

maleficiaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de maleficiar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de maleficiar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·le·fi·ci·a·ri·a (7)
# maleficiarà
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.ɫə.fi.si.əˈɾa/, occidental /ma.ɫe.fi.si.aˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

maleficiarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de maleficiar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·le·fi·ci·a·rà (6)
# maleficiaries
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.ɫə.fi.si.əˈɾi.əs/, occidental /ma.ɫe.fi.si.aˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

maleficiaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de maleficiar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·le·fi·ci·a·ri·es (7)
# maleficiares
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.ɫə.fi.siˈa.ɾəs/, occidental /ma.ɫe.fi.siˈa.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

maleficiares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de maleficiar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb maleficiar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·le·fi·ci·a·res (6)
# maleficiarien
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.ɫə.fi.si.əˈɾi.ən/, occidental /ma.ɫe.fi.si.aˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

maleficiarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de maleficiar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·le·fi·ci·a·ri·en (7)
# manàssiu
## Català
### Verb

manàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb manar.
# manàsseu
## Català
### Verb

manàsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb manar.
# manàreu
## Català

   * Pronúncia: oriental /məˈna.ɾəw/, occidental /maˈna.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

manàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de manar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb manar.
# maiori
## Llatí

   * Pronúncia: /maːˈjoː.riː/

### Adjectiu

māiōrī
* datiu masculí/femení/neutre singular de māior
# maios
## Gallec
### Nom

maios m. pl.
* forma plural de maio
# maire
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈmaj.ɾə/, occidental /ˈmaj.ɾe/
   * Rimes: -ajɾe

### Nom

maire f. ‎(plural maires)
* Peix de la família dels gàdids, de cos fusiforme, ulls grossos, amb tres aletes dorsals (Micromesistius poutassou).
* boga

#### Sinònims

* abadeget, bacallaret, capellà, lluça, llúcera, mairona, mare de lluç, mare del lluç, peix de brom, peix rei, pixota, tabanc
* (arcaismes, localismes) bacalada, llúçara, llucera, llúçera, llusa, llússara, maira, mara del llus, pejerey, pex-reg, veny

#### Hiperònims

* peixos > gàdids

#### Traduccions

* Anglès: blue whiting $^{(en)}$
* Asturià: bacalada $^{(ast)}$, pregona $^{(ast)}$, abril $^{(ast)}$
* Castellà: bacaladilla $^{(es)}$
* Francès: merlan bleu $^{(fr)}$, poutassou $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: mai·re (2)
* Anagrames: aïrem, ameri, amerí, Emira, raíem

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
* maire. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.

## Francès

   * Pronúncia: /mɛʁ/
   * Etimologia: Del llatí major, amb el sentit antic de «conseller major».

### Nom

maire m. f. ‎(plural maires)
* alcalde, batlle

#### Sinònims

* bourgmestre (Bèlgica)
* président (Suïssa, als cantons de Vaud i Friburg)
* syndic (Suïssa, als cantons de Neuchâtel i Valais)

#### Notes

Formalment és un nom masculí, tant per un home (monsieur le maire) com una dona (madame le maire). L’ús en femení és facultatiu. Al Quebec i a Suïssa és habitual usar la forma femenina mairesse. A França i al Quebec s’utilitza en ocasions amb doble gènere (le maire, la maire).
A Suïssa s’utilitza maire als cantons de Ginebra, Berna i Jura.

#### Derivats

* mairie
* mairesse
# maiorum
## Llatí

   * Pronúncia: /maːˈjoː.rʊm/

### Adjectiu

māiōrum
* genitiu masculí/femení/neutre plural de māior
# mairastres
## Català

   * Pronúncia: oriental /məjˈɾas.tɾəs/, occidental /majˈɾas.tɾes/
   * Rimes: -astɾes

### Nom

mairastres f. pl.
* Forma plural de mairastra.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mai·ras·tres (3)
* Anagrames: aterràssim, tirassarem, tirassàrem, trairàssem
# maioribus
## Llatí

   * Pronúncia: /maːˈjoː.rɪ.bʊs/

### Adjectiu

māiōribus
* datiu masculí/femení/neutre plural de māior
* ablatiu masculí/femení/neutre plural de māior
# maioris
## Llatí

   * Pronúncia: /maːˈjoː.rɪs/

### Adjectiu

māiōris
* genitiu masculí/femení/neutre singular de māior
# maira
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈmaj.ɾə/, occidental /ˈmaj.ɾa/
   * Rimes: -ajɾa

### Nom

maira f. ‎(plural maires)
* Forma alternativa de maire.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mai·ra (2)
* Anagrames: Aimar, aïram, amari, amarí, amira, Maria, raima, raïma, raïmà

### Vegeu també

* maira. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# mairastra
## Català

   * Pronúncia: oriental /məjˈɾas.tɾə/, occidental /majˈɾas.tɾa/
   * Rimes: -astɾa
   * Etimologia: Del llatí matrastra amb evolució pròpia del nord-occidental, i amb influència occitana.

### Nom

mairastra f. ‎(plural mairastres)
* (nord-occidental, septentrional) Forma alternativa de madrastra.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mai·ras·tra (3)
* Anagrama: arraïmats

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# maire d'amploia
## Català
### Nom

maire d'amploia f. ‎(plural maires d'amploia)
* Peix marí d'aigües profundes, entre 45 i 1.000 m de fondària, endèmic de l’oest de la Mediterrània (Notoscopelus elongatus).
* anxova de fons

#### Sinònims

* maire d'amplova

#### Hiperònims

* peixos > mictòfids

### Vegeu també

* maire d'amploia. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# malbarati
## Català
### Verb

malbarati
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de malbaratar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb malbaratar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb malbaratar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb malbaratar.
# malbaratàrem
## Català
### Verb

malbaratàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de malbaratar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb malbaratar.
# malbaratin
## Català
### Verb

malbaratin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb malbaratar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb malbaratar.
# malbaratà
## Català
### Verb

malbaratà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de malbaratar.
# malbaratàreu
## Català
### Verb

malbaratàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de malbaratar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb malbaratar.
# malbaratàs
## Català
### Verb

malbaratàs
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb malbaratar.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb malbaratar.
# malbaratàssem
## Català
### Verb

malbaratàssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb malbaratar.
# malbaratis
## Català
### Verb

malbaratis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb malbaratar.
# malbarato
## Català
### Verb

malbarato
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de malbaratar.
# margà
## Català

   * Pronúncia: oriental /mərˈɡa/, occidental /maɾˈɣa/
   * Rimes: -a

### Verb

margà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de margar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mar·gà (2)
* Anagrames: agram $^{(revers)}$, amarg, gamar, magra
# margàrem
## Català

   * Pronúncia: oriental /mərˈɡa.ɾəm/, occidental /maɾˈɣa.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

margàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de margar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb margar.
# margàs
## Català
### Verb

margàs
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb margar.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb margar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mar·gàs (2)
* Anagrames: agrams, amargs
# margàssim
## Català
### Verb

margàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb margar.
# margàssem
## Català
### Verb

margàssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb margar.
# malgeneritzareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌmaɫ.ʒə.nə.ɾi.d͡zəˈɾɛw/ balear /ˌmaɫ.ʒə.nə.ɾi.d͡zəˈɾəw/, /ˌmaɫ.ʒə.nə.ɾi.d͡zəˈɾɛw/ Occidental: nord-occidental /ˌmaɫ.d͡ʒe.ne.ɾi.d͡zaˈɾew/, valencià /ˌmaɫ.d͡ʒe.ne.ɾi.zaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

malgeneritzareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de malgeneritzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·ge·ne·rit·za·reu (6)
# malgeneritzaràs
## Català
### Verb

malgeneritzaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de malgeneritzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·ge·ne·rit·za·ràs (6)
# malgeneritzaren
## Català
### Verb

malgeneritzaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de malgeneritzar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb malgeneritzar.

#### Variants

* [2] malgeneritzessin, malgeneritzessen, malgeneritzassin, malgeneritzassen

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·ge·ne·rit·za·ren (6)
# malgeneritzarà
## Català
### Verb

malgeneritzarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de malgeneritzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·ge·ne·rit·za·rà (6)
# malgeneritzares
## Català
### Verb

malgeneritzares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de malgeneritzar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb malgeneritzar.

#### Variants

* [2] malgeneritzessis, malgeneritzesses, malgeneritzassis, malgeneritzasses

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·ge·ne·rit·za·res (6)
# maquillar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /mə.kiˈʎa/ Occidental: nord-occidental /ma.kiˈʎa/ valencià /ma.kiˈʎaɾ/, /ma.kiˈʎa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: maquillà
   * Etimologia: Del francès maquiller, segle XX.

### Verb

maquillar trans.
* Aplicar cosmètics a la cara.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: maquillo, maquilla, maquillem

#### Sinònims

* pintar

#### Traduccions

* Anglès: make up $^{(en)}$
* Castellà: maquillar $^{(es)}$
* Esperanto: ŝminki $^{(eo)}$
* Francès: maquiller $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·qui·llar (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# maquillage
## Francès

   * Pronúncia: /ma.kiˈjaʒ/ àudio
   * Etimologia: De maquiller.

### Nom

maquillage m. ‎(plural maquillages)
* maquillatge
# maquillar-se
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mə.kiˈʎar.sə/ balear /mə.kiˈʎaɾ.sə/, /mə.ki.ʎərˈsə/ Occidental: /ma.kiˈʎaɾ.se/
   * Rimes: -aɾse

### Verb

maquillar-se
* Forma pronominal de maquillar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·qui·llar·se (4)
* Anagrama: maquillares
# maquill
## Català
### Verb

maquill
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de maquillar.
# maquillages
## Francès

   * Pronúncia: /ma.kiˈjaʒ/

### Nom

maquillages m. pl.
* forma plural de maquillage
# maquillam
## Català
### Verb

maquillam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de maquillar.
# massissau
## Català
### Verb

massissau
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de massissar.
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb massissar.
# massissassis
## Català
### Verb

massissassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb massissar.
# massissassin
## Català
### Verb

massissassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb massissar.
# massissava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mə.siˈsa.βə/, balear /mə.siˈsa.və/ Occidental: nord-occidental /ma.siˈsa.βa/ valencià /ma.siˈsa.va/, /ma.siˈsa.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

massissava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de massissar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de massissar.
# massissaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mə.siˈsa.βən/, balear /mə.siˈsa.vən/ Occidental: nord-occidental /ma.siˈsa.βen/ valencià /ma.siˈsa.ven/, /ma.siˈsa.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

massissaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de massissar.
# massissaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mə.siˈsa.βəs/, balear /mə.siˈsa.vəs/ Occidental: nord-occidental /ma.siˈsa.βes/ valencià /ma.siˈsa.ves/, /ma.siˈsa.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

massissaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de massissar.
# massisse
## Català
### Verb

massisse
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de massissar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb massissar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb massissar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb massissar.

### Miscel·lània

* Anagrama: samessis
# massissasses
## Català
### Verb

massissasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb massissar.
# massejaren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mə.səˈʒa.ɾən/ balear /mə.səˈd͡ʒa.ɾən/, /mə.səˈʒa.ɾən/ Occidental: nord-occidental /ma.seˈʒa.ɾen/, valencià /ma.seˈd͡ʒa.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

massejaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de massejar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb massejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mas·se·ja·ren (4)
* Anagrames: armejassen, marejassen, nassejarem, nassejàrem, ranejàssem
# massejaries
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /mə.sə.ʒəˈɾi.əs/ Occidental: nord-occidental /ma.se.ʒaˈɾi.es/, valencià /ma.se.d͡ʒaˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

massejaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de massejar.
# massejaran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /mə.sə.ʒəˈɾan/ Occidental: nord-occidental /ma.se.ʒaˈɾan/, valencià /ma.se.d͡ʒaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

massejaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de massejar.
# martell
## Català

   * Pronúncia: oriental /mərˈteʎ/, occidental /maɾˈteʎ/
   * Rimes: -eʎ
   * Etimologia: Del llatí martĕllus, diminutiu o variant del terme més antic martŭlus ‎(«eina per a picar»), segle XIII.

### Nom

martell m. ‎(plural martells)
* Eina pensada per a copejar i en especial per a clavar claus. Està composta per un mànec, típicament de fusta, i per l'extrem dur que copeja, típicament metàl·lic.
* Eina mecanitzada pensada per a copejar.
* En alguns aparells mecànics (despertadors, timbres, campanars mecanitzats, etc), peça que copeja una campana o element similar per produir un so vibrant.
* (peixos) llunada

#### Derivats

* amartellar

#### Traduccions

* Alemany: Hammer $^{(de)}$ m.
* Anglès: hammer $^{(en)}$
* Basc: mailu $^{(eu)}$
* Castellà: martillo $^{(es)}$ m.
* Cors: martellu $^{(co)}$
* Eslovac: kladivo $^{(sk)}$ n.
* Eslovè: kladivo $^{(sl)}$ n.
* Esperanto: martelo $^{(eo)}$ m.
* Estonià: haamer $^{(et)}$
* Feroès: hamari $^{(fo)}$ m.
* Francès: marteau $^{(fr)}$ m.
* Friülà: martiel $^{(fur)}$ m.
* Gallec: martelo $^{(gl)}$ m.
* Grec: σφυρί $^{(el)}$ n. ‎(sfirí)
* Hongarès: kalapács $^{(hu)}$
* Ido: martelo $^{(io)}$ m.
* Irlandès: casúr $^{(ga)}$ m.
* Italià: martello $^{(it)}$ m.
* Llatí: malleus $^{(la)}$ m.
* Maltès: martell $^{(mt)}$
* Occità: martèl $^{(oc)}$ m.
* Portuguès: martelo $^{(pt)}$ m.
* Quítxua: takana $^{(qu)}$
* Retoromànic: martè $^{(rm)}$ m., marti $^{(rm)}$ m., martel $^{(rm)}$ m.
* Romanès: ciocan $^{(ro)}$ n.
* Rus: молоток $^{(ru)}$ m. ‎(molotok)
* Sard: marteddu $^{(sc)}$, malteddu $^{(sc)}$ m.
* Sicilià: marteddu $^{(scn)}$ m.
* Suec: hammare $^{(sv)}$ c.
* Turc: çekiç $^{(tr)}$ m.
* Txec: kladivo $^{(cs)}$ n.
* Xinès: 錘子 $^{(zh)}$ ‎(锤子, chuízǐ)

### Miscel·lània

* Síl·labes: mar·tell (2)
* Anagrames: metrall, ratllem, trallem

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# martedì
## Italià

   * Pronúncia: /mar.teˈdi/
   * Etimologia: Del llatí Mārtis diēs.

### Nom

martedì m. ‎(plural invariable)
* dimarts

### Miscel·lània

* Síl·labes: mar·te·dì (3)
* Heterograma de 7 lletres (adeimrt)
# martellammo
## Italià
### Verb

martellammo
* primera persona plural (noi) del passat de martellare