OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# femegéssem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fə.məˈʒe.səm/ Occidental: nord-occidental /fe.meˈʒe.sem/, valencià /fe.meˈd͡ʒe.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

femegéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb femejar.

#### Variants

* femegéssim, femejàssem, femejàrem
# femegéssiu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fə.məˈʒe.siw/ Occidental: nord-occidental /fe.meˈʒe.siw/, valencià /fe.meˈd͡ʒe.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

femegéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb femejar.

#### Variants

* femegésseu, femejàsseu, femejàreu
# femegués
## Català
### Verb

femegués
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb femar.

#### Variants

* femés, femàs, femara
# femegés
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fə.məˈʒes/ Occidental: nord-occidental /fe.meˈʒes/, valencià /fe.meˈd͡ʒes/
   * Rimes: -es

### Verb

femegés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb femejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb femejar.

#### Variants

* [1] femejara
* [2] femejara
# femegí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fə.məˈʒi/ Occidental: nord-occidental /fe.meˈʒi/, valencià /fe.meˈd͡ʒi/
   * Rimes: -i

### Verb

femegí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de femejar.
# extremadurera
## Basc

   * Pronúncia: /eʃ.tre.ma.du.ɾe.ɾa/
   * Etimologia: De Extremadura i el sufix -era.

### Nom

extremadurera inan. sing.
* extremeny (llengua)

#### Declinació

Nom comú inanimat -a orgànica
Cas
Singular
Absolutiu
extremadurera
Ergatiu
extremadurerak
Datiu
extremadurerari
Genitiu
extremadureraren
Comitatiu
extremadurerarekin
Benefactiu
extremadurerarentzat
Instrumental
extremadureraz
Causal
extremadurerarengatik :

#### Sinònims

* extremeño

#### Relacionats

* Extremadura

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en basc
# extremadurerak
## Basc
### Nom

extremadurerak
* ergatiu indefinit de extremadurera
# extrem dreta
## Català
### Nom

extrem dreta f. ‎(plural extrems dretes)
* Forma femenina de extrem dret.
# extrem esquerra
## Català
### Nom

extrem esquerra f. ‎(plural extrems esquerres)
* Forma femenina de extrem esquerre.
# extrem esquerre
## Català
### Nom

extrem esquerre m. ‎(plural extrems esquerres, femení extrem esquerra)
* (esports de pilota) Extrem que juga a l'esquerra de la línia davantera.

#### Sinònims

* davanter esquerre (hoquei sobre patins)

#### Traduccions

* Anglès: left forward $^{(en)}$, left winger $^{(en)}$
* Basc: ezker-hegalekoa $^{(eu)}$
* Castellà: delantero izquierda $^{(es)}$, delantero izquierdo $^{(es)}$, extremo izquierda $^{(es)}$, extremo izquierdo $^{(es)}$
* Francès: ailier gauche $^{(fr)}$, avant gauche $^{(fr)}$

### Vegeu també

* extrem esquerre. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# extremadamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \eks.tɾeˌma.ðaˈmen.te\, meridional \eh.tɾeˌma.ðaˈmen.te\
       Americà: alt /eks.t͡seˌma.daˈmen.t(e)/, baix \ekh.tɾeˌma.ðaˈmen.te\
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De extremado i el sufix -mente.

### Adverbi

extremadamente
* extremadament

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·tre·ma·da·men·te (6)
# extremadureraren
## Basc
### Nom

extremadureraren
* genitiu indefinit de extremadurera
# extrem dret
## Català
### Nom

extrem dret m. ‎(plural extrems drets, femení extrem dreta)
* (esports de pilota) Extrem que juga a la dreta de la línia davantera.

#### Sinònims

* davanter dret (hoquei sobre patins)

#### Traduccions

* Anglès: outside right $^{(en)}$, right forward $^{(en)}$, right winger $^{(en)}$
* Basc: eskuin-hegalekoa $^{(eu)}$
* Castellà: delantero derecha $^{(es)}$, delantero derecho $^{(es)}$, extremo derecha $^{(es)}$, extremo derecho $^{(es)}$
* Francès: ailier droit $^{(fr)}$, avant droit $^{(fr)}$

### Vegeu també

* extrem dret. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# extremadament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əks.tɾəˌma.ðəˈmen/ balear /əks.tɾəˌma.ðəˈment/, /əks.tɾəˌma.ðəˈmen/ Occidental: nord-occidental /eks.tɾeˌma.ðaˈmen/ valencià /eks.tɾeˌma.ðaˈment/, /eks.tɾeˌma.ðaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De extremat i el sufix -ment, segle XV.

### Adverbi

extremadament
* D’una manera extremada.
    «Vosaltres sou de Barcelona, no? preguntà finalment en Jan fent un esforç per no semblar tan extremadament tímid com l'Emma.» (Xavier Alcover, France 245, 2014)

#### Sinònims

* en extrem, exageradament, intensament

#### Antònims

* senzillament

#### Traduccions

* Anglès: extremely $^{(en)}$
* Castellà: extremadamente $^{(es)}$
* Francès: extrêmement $^{(fr)}$
* Italià: estremamente $^{(it)}$
* Marathi: अत्यंत $^{(mr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·tre·ma·da·ment (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# festejàsseu
## Català
### Verb

festejàsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb festejar.
# festival
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fəs.tiˈβaɫ/, balear /fəs.tiˈvaɫ/ Occidental: nord-occidental /fes.tiˈβaɫ/ valencià /fes.tiˈvaɫ/, /fes.tiˈβaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

festival m. ‎(plural festivals)
* Gran festa.
* Esdeveniment, celebració, o conjunt de manifestacions artístiques, culturals, o esportives, generalment de caràcter periòdic.
    Festival de la cançó d'autor. Festival de teatre amateur.

#### Derivats

* festa, festivament

#### Traduccions

* Anglès: festival $^{(en)}$
* Castellà: festival $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fes·ti·val (3)
* Heterograma de 8 lletres (aefilstv)
* Anagrama: liftaves

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Anglès

   * Etimologia: Del llatí fēstīvālis.

### Nom

festival ‎(plural festivals)
* festival

#### Descendents

* Castellà: festival

### Miscel·lània

* Síl·labes: fes·ti·val (3)
* Heterograma de 8 lletres (aefilstv)

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \fes.tiˈβal\, meridional \feh.tiˈβal\
       Americà: alt /f(e)s.tiˈbal/, baix \feh.tiˈβal\
   * Rimes: -al
   * Etimologia: De l'anglès festival.

### Nom

festival m. ‎(plural festivales)
* festival

#### Derivats

* festivalero

### Miscel·lània

* Síl·labes: fes·ti·val (3)
* Heterograma de 8 lletres (aefilstv)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre festival
# festejàssim
## Català
### Verb

festejàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb festejar.
# festejàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fəs.təˈʒa.βəw/ balear /fəs.təˈd͡ʒa.vəw/, /fəs.təˈʒa.vəw/ Occidental: nord-occidental /fes.teˈʒa.βew/ valencià /fes.teˈd͡ʒa.vew/, /fes.teˈd͡ʒa.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

festejàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de festejar.
# festivales
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \fes.tiˈβa.les\, meridional \feh.tiˈβa.leh\
       Americà: alt /fes.tiˈba.l(e)s/, baix \feh.tiˈβa.leh\, austral \feh.tiˈβa.les\
   * Rimes: -ales

### Nom

festivales m. pl.
* forma plural de festival

### Miscel·lània

* Síl·labes: fes·ti·va·les (4)
# festejàssiu
## Català
### Verb

festejàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb festejar.
# festejé
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fes.teˈxe/, meridional /feh.teˈhe/
       Americà: alt /fes.t(e)ˈxe/, baix /feh.teˈhe/, austral /feh.teˈxe/
   * Rimes: -e

### Verb

festejé
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb festejar
# ezkurraz
## Basc
### Nom

ezkurraz
* instrumental definit singular de ezkur
# ezkurrean
## Basc
### Nom

ezkurrean
* inessiu definit singular de ezkur
# ezkurreko
## Basc
### Nom

ezkurreko
* genitiu locatiu definit singular de ezkur
# ezkurren
## Basc
### Nom

ezkurren
* genitiu definit plural de ezkur
* genitiu indefinit de ezkur
# ezkurrengatik
## Basc
### Nom

ezkurrengatik
* causal indefinit de ezkur
* causal definit plural de ezkur
# ezkurrekin
## Basc
### Nom

ezkurrekin
* comitatiu indefinit de ezkur
* comitatiu definit plural de ezkur
# ezkurrentzat
## Basc
### Nom

ezkurrentzat
* benefactiu definit plural de ezkur
* benefactiu indefinit de ezkur
# ezkurrera
## Basc
### Nom

ezkurrera
* al·latiu definit singular de ezkur
# ezkurrei
## Basc
### Nom

ezkurrei
* datiu definit plural de ezkur
# ezkurrek
## Basc
### Nom

ezkurrek
* ergatiu indefinit de ezkur
* ergatiu definit plural de ezkur
# figurarum
## Llatí

   * Pronúncia: /fɪ.ɡuːˈraː.rʊm/

### Nom

figūrārum
* genitiu plural de figūra
# figurativament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fi.ɣu.ɾəˌti.βəˈmen/ balear /fi.ɣu.ɾəˌti.vəˈment/, /fi.ɣu.ɾəˌti.vəˈmen/ Occidental: nord-occidental /fi.ɣu.ɾaˌti.βaˈmen/ valencià /fi.ɣu.ɾaˌti.vaˈment/, /fi.ɣu.ɾaˌti.βaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De figuratiu i el sufix -ment.

### Adverbi

figurativament
* D’una manera figurativa.

#### Traduccions

* Anglès: figuratively $^{(en)}$
* Castellà: figurativamente $^{(es)}$
* Francès: figurativement $^{(fr)}$
* Italià: figurativamente $^{(it)}$
* Occità: figurativament $^{(oc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·gu·ra·ti·va·ment (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# figuras
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \fiˈɣu.ɾas\, meridional \fiˈɣu.ɾah\
       Americà: alt /fiˈɡu.(ɾa)s/, baix \fiˈɣu.ɾah\, austral \fiˈɣu.ɾas\
   * Rimes: -uɾas

### Nom

figuras f. pl.
* forma plural de figura

## Llatí

   * Pronúncia: /fɪˈɡuː.raːs/

### Nom

figūrās
* acusatiu plural de figūra

### Verb

figūrās
* segona persona singular del present d'indicatiu actiu de figūrō
# figurativa
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \fi.ɣu.ɾaˈti.βa\
       Americà: alt /f(i).ɡu.ɾaˈti.ba/, baix \fi.ɣu.ɾaˈti.βa\
   * Rimes: -iba

### Adjectiu

figurativa f. ‎(plural figurativas)
* forma femenina de figurativo
# figurativamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \fi.ɣu.ɾaˌti.βaˈmen.te\
       Americà: alt /fi.ɡu.ɾaˌti.baˈmen.t(e)/, baix \fi.ɣu.ɾaˌti.βaˈmen.te\
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De figurativo i el sufix -mente.

### Adverbi

figurativamente
* figurativament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·gu·ra·ti·va·men·te (7)

## Italià

   * Pronúncia: /fi.ɡu.raˌti.vaˈmen.te/
   * Etimologia: De figurativo i el sufix -mente.

### Adverbi

figurativamente
* figurativament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·gu·ra·ti·va·mén·te (7)
# figurare
## Llatí

   * Pronúncia: /fɪ.ɡuːˈraː.rɛ/

### Verb

figūrāre
* infinitiu del present actiu de figūrō
# figurativas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \fi.ɣu.ɾaˈti.βas\, meridional \fi.ɣu.ɾaˈti.βah\
       Americà: alt /fi.ɡu.ɾaˈti.b(a)s/, baix \fi.ɣu.ɾaˈti.βah\, austral \fi.ɣu.ɾaˈti.βas\
   * Rimes: -ibas

### Adjectiu

figurativas f. pl.
* forma plural de figurativa
# figurar-se
## Català
### Verb

figurar-se
* Forma pronominal de figurar.

### Miscel·lània

* Anagrames: furgaries, grufaries
# figurative
## Anglès
### Adjectiu

figurative ‎(comparatiu more figurative, superlatiu most figurative)
* figuratiu

### Vegeu també

* figurative. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 juliol 2014].
# festoon
## Anglès

   * Pronúncia: /fɛsˈtuːn/ àudio (EUA)

### Nom

festoon ‎(plural festoons)
* (escultura) fistó, garlanda

#### Sinònims

* swag

### Vegeu també

* festoon. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 juliol 2014].
# festuca
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəsˈtu.kə/, occidental /fesˈtu.ka/
   * Rimes: -uka
   * Etimologia: Del llatí festūca.

### Nom

festuca f. ‎(plural festuques)
* Varietat de gespa, la que millor s'adapta al clima mediterrani.

#### Traduccions

* Castellà: festuca $^{(es)}$
* Francès: fétu $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fes·tu·ca (3)
* Heterograma de 7 lletres (acefstu)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Llatí

   * Pronúncia: /fɛsˈtuː.ka/
   * Etimologia: Del protoindoeuropeu *bhes- («ràpid»).

### Nom

festūca f. ‎(genitiu festūcae)
* herba
    Qui homo in pratis per fenisecta festucas corradit.aquella persona corria per prats d'herba.
* festuca
* branquilló, brot
* vara ritual, per allibera esclaus

#### Declinació

1a declinació -a, -ae :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | festūca | festūcae |
| Vocatiu | festūca | festūcae |
| Acusatiu | festūcam | festūcās |
| Genitiu | festūcae | festūcārum |
| Datiu | festūcae | festūcīs |
| Ablatiu | festūcā | festūcīs |

### Vegeu també

* Julius Pokorny, Indogermanisches etymologisches Wörterbuch, 1959, p.143
# festucae
## Llatí

   * Pronúncia: /fɛsˈtuː.kaj/

### Nom

festūcae
* nominatiu plural de festūca
* vocatiu plural de festūca
* genitiu singular de festūca
* datiu singular de festūca
# festucas
## Llatí

   * Pronúncia: /fɛsˈtuː.kaːs/

### Nom

festūcās
* acusatiu plural de festūca
# festosament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fəsˌto.zəˈmen/ balear /fəsˌto.zəˈment/, /fəsˌto.zəˈmen/ Occidental: nord-occidental /fesˌto.zaˈmen/ valencià /fesˌto.zaˈment/, /fesˌto.zaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De festós i el sufix -ment.

### Adverbi

festosament
* D’una manera festosa.

#### Traduccions

* Italià: festosamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fes·to·sa·ment (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# festucarum
## Llatí

   * Pronúncia: /fɛs.tuːˈkaː.rʊm/

### Nom

festūcārum
* genitiu plural de festūca
# festoons
## Anglès
### Nom

festoons
* forma plural de festoon
# festosamente
## Italià

   * Pronúncia: /feˌsto.saˈmen.te/
   * Etimologia: De festoso i el sufix -mente.

### Adverbi

festosamente
* festosament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·sto·sa·mén·te (5)
# festucam
## Llatí

   * Pronúncia: /fɛsˈtuː.kam/

### Nom

festūcam
* acusatiu singular de festūca
# ferăstrașilor
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -lor.

### Nom

ferăstrașilor
* genitiu i datiu definit plural de ferăstraș
* vocatiu plural de ferăstraș
# ferăstrașii
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -i.

### Nom

ferăstrașii
* nominatiu i acusatiu definit plural de ferăstraș
# ferăstrașul
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -ul.

### Nom

ferăstrașul
* nominatiu i acusatiu definit singular de ferăstraș
# ferăstrașului
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -ului.

### Nom

ferăstrașului
* genitiu i datiu definit singular de ferăstraș
# fesol
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəˈzɔɫ/, occidental /feˈzɔɫ/
   * Rimes: -ɔl
   * Etimologia: Del llatí phaseolus, diminutiu de phaselus, del grec antic φάσηλος ‎(phásēlos), segle XIII.

### Nom

fesol m. ‎(plural fesols)
* mongeta
* mongetera
* (menorquí) pèsol

#### Notes

* Usat de forma preferent en valencià i tortosí, dialectalment en la resta del domini.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·sol (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* Atles lingüístic del domini català
# ferăstrașule
## Romanès
### Nom

ferăstrașule
* vocatiu singular de ferăstraș
# faena
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəˈe.nə/, occidental /faˈe.na/
   * Rimes: -ena
   * Etimologia: Del llatí vulgar *facenda, del clàssic facienda ‎(«coses a fer»), del verb facio ‎(«fer»), segle XIII.

### Nom

faena f. ‎(plural faenes)
* (antic, occidental) feina

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·e·na (3)
* Anagrames: afaén, afane

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV

## Català antic
### Nom

faena f. ‎(plural faenas o faenes)
* feina
    «Al present yo tinch molta faena, però si vós me pagau bé yo contentaré la voluntat vostra.» (Joanot Martorell, Tirant lo Blanc, 1460-1464)

#### Variants

* fahena, fasena, fazenda, feina

#### Descendents

* Aragonès: fayena
* Castellà: faena
* Català: faena, feina
* Gallec: faena
* Portuguès: faina
* Sard: faina

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo, DTCA

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /faˈe.na/
       Americà: alt /f(a)ˈe.na/, baix /faˈe.na/
   * Rimes: -ena
   * Etimologia: Del català antic faena, del llatí facienda, doblet de hacienda.

### Nom

faena f. ‎(plural faenas)
* feina
* mala passada

#### Sinònims

* [1]: quehacer, trabajo

#### Derivats

* faenar

### Verb

faena
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del present d’indicatiu del verb faenar
* segona persona del singular (tú) de l'imperatiu del verb faenar

#### Variants

* [2]: (voseo) faená

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·e·na (3)
* Anagrames: afane, afané, afean, anafe

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre faena
# faeneges
## Català
### Verb

faeneges
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de faenejar.
* (occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb faenejar.
# faenegesses
## Català
### Verb

faenegesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb faenejar.
# faem
## Català antic
### Verb

faem
* primera persona plural (nós, nosaltres) del present d'indicatiu de fer
* primera persona plural (nós, nosaltres) del passat de fer

#### Variants

* [1] fem
* [2] fem, faérem, férem
# faenege
## Català
### Verb

faenege
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de faenejar.
* (occidental) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb faenejar.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb faenejar.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb faenejar.
# faenegen
## Català
### Verb

faenegen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de faenejar.
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb faenejar.
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb faenejar.
# faenegessen
## Català
### Verb

faenegessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb faenejar.
# faecal
## Anglès
### Adjectiu

faecal ‎(no comparable)
* fecal

#### Variants

* fecal
# faenas
## Català antic
### Nom

faenas
* forma plural de faena

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /faˈe.nas/, meridional /faˈe.nah/
       Americà: alt /faˈe.n(a)s/, baix /faˈe.nah/, austral /faˈe.nas/
   * Rimes: -enas

### Nom

faenas f. pl.
* forma plural de faena
# fetichizaré
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /fe.ti.t͡ʃi.θaˈɾe/
       Americà: alt /fe.ti.t͡ʃ(i).saˈɾe/, baix /fe.ti.t͡ʃi.saˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

fetichizaré
* primera persona del singular (yo) del futur d'indicatiu del verb fetichizar

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·ti·chi·za·ré (5)
# fetching
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Adjectiu

fetching ‎(comparatiu more fetching, superlatiu most fetching)
* atractiu

### Nom

fetching ‎(plural fetchings)
* portada (acció de portar)

### Verb

fetching
* gerundi de fetch
# fetchings
## Anglès
### Nom

fetchings
* forma plural de fetching
# fetge
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfe.d͡ʒə/, occidental /ˈfe.d͡ʒe/
       Informal: /ˈfe.t͡ʃe/
   * Rimes: -edʒe
   * Etimologia: Del llatí vulgar *feticu(m), metàtesi de fīcātum, de ficus ‎(«figa»), per la locució iecur ficatum ‎(«fetge engreixat amb figues»), segle XIII.

### Nom

fetge m. ‎(plural fetges)
* Òrgan i glàndula del cos humà i d'altres animals, encarregat de funcions digestives (segrega bilis), participa en el metabolisme, sintetitza la proteïna del plasma, emmagatzema vitamines, etc.

#### Traduccions

* Alemany: Leber $^{(de)}$ f.
* Anglès: liver $^{(en)}$
* Basc: gibel $^{(eu)}$
* Belarús: пе́чань $^{(be)}$ f. ‎(pétxan)
* Castellà: hígado $^{(es)}$
* Danès: lever $^{(da)}$ c.
* Eslovac: pečeň $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: jetra $^{(sl)}$ n. pl.
* Esperanto: hepato $^{(eo)}$
* Estonià: maks $^{(et)}$
* Feroès: livur $^{(fo)}$ f.
* Finès: maksa $^{(fi)}$
* Francès: foie $^{(fr)}$
* Friülà: fiât $^{(fur)}$
* Gallec: fígado $^{(gl)}$ m.
* Grec: ήπαρ $^{(el)}$ n. ‎(ípar), συκώτι $^{(el)}$ n. ‎(sikoti)
* Grec antic: ἧπαρ $^{(grc)}$ n. ‎(hêpar)
* Hebreu: כָּבֵד‎ $^{(he)}$ m.
* Hongarès: máj $^{(hu)}$
* Indonesi: hati $^{(id)}$
* Islandès: lifur $^{(is)}$ f.
* Italià: fegato $^{(it)}$ m.
* Japonès: 肝臓 $^{(ja)}$
* Llatí: iecur $^{(la)}$ n.
* Macedoni: џигер $^{(mk)}$ m.
* Neerlandès: lever $^{(nl)}$ f.
* Occità: fetge $^{(oc)}$ m.
* Polonès: wątroba $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: fígado $^{(pt)}$ m.
* Quítxua: kipcan $^{(qu)}$
* Retoromànic: fio $^{(rm)}$ m.
* Romanès: ficat $^{(ro)}$ n.
* Rus: пе́чень $^{(ru)}$ f. ‎(petxen)
* Sard: fícadu $^{(sc)}$
* Serbocroat: јетра $^{(sh)}$, jetra $^{(sh)}$
* Sicilià: ficatu $^{(scn)}$ m.
* Suahili: ini $^{(sw)}$
* Suec: lever $^{(sv)}$ c.
* Turc: karaciğer $^{(tr)}$
* Txec: játra $^{(cs)}$ n. pl.
* Wolof: res $^{(wo)}$
* Xinès: 肝 $^{(zh)}$ ‎(gān)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fet·ge (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Petit Atles Lingüístic del Domini Català
# fetichizo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /fe.tiˈt͡ʃi.θo/
       Americà: alt /fe.t(i)ˈt͡ʃi.so/, baix /fe.tiˈt͡ʃi.so/
   * Rimes: -iθo

### Verb

fetichizo
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb fetichizar

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·ti·chi·zo (4)
# fetidamente
## Italià

   * Pronúncia: /ˌfɛ.ti.daˈmen.te/
   * Etimologia: De fetido i el sufix -mente.

### Adverbi

fetidamente
* fètidament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·ti·da·mén·te (5)
# fetichicé
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /fe.ti.t͡ʃiˈθe/
       Americà: alt /fe.ti.t͡ʃ(i)ˈse/, baix /fe.ti.t͡ʃiˈse/
   * Rimes: -e

### Verb

fetichicé
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb fetichizar

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·ti·chi·cé (4)
# fagioli
## Italià

   * Pronúncia: /faˈd͡ʒɔː.li/

### Nom

fagioli m. pl.
* forma plural de fagiolo
# fagiolo
## Italià

   * Pronúncia: /faˈd͡ʒɔː.lo/

### Nom

fagiolo m. ‎(plural fagioli)
* fesol

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·giò·lo (3)
# fagony
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəˈɣoɲ/, occidental /faˈɣoɲ/
   * Rimes: -oɲ
   * Etimologia: Del llatí favōnius ‎(«vent de ponent»), de Favōnius ‎(«Favoni, un dels déus del vent»). Doblet de foehn via l’alemany. Cognat de l’aragonès fagüeño i del castellà i italià favonio.

### Nom

fagony m. ‎(plural fagonys)
* foehn

#### Variants

* fogony

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·gony (2)
* Heterograma de 6 lletres (afgnoy)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# fagonys
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəˈɣoɲs/, occidental /faˈɣoɲs/
   * Rimes: -oɲs

### Nom

fagonys m. pl.
* Forma plural de fagony.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·gonys (2)
* Heterograma de 7 lletres (afgnosy)
# fago
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈfa.ɡo/

### Nom

fago ‎(acusatiu fagon, plural fagoj, plural acusatiu fagojn)
* faig
# fagoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈfa.ɡoj/ àudio

### Nom

fagoj
* forma plural de fago
# fagojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈfa.ɡojn/ àudio

### Nom

fagojn
* acusatiu plural de fago
# fagon
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈfa.ɡon/ àudio

### Nom

fagon
* acusatiu de fago