OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# buscarruidos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \bus.kaˈrwi.ðos\, meridional \buh.kaˈrwi.ðoh\
       Americà: alt /bus.kaˈrwi.d(o)s/, baix \buh.kaˈrwi.ðoh\, austral \buh.kaˈrwi.ðos\
   * Rimes: -idos

### Nom

buscarruidos m. f. ‎(plural invariable)
* cerca-renous

### Miscel·lània

* Síl·labes: bus·ca·rrui·dos (4)
# buscariven
## Català
### Verb

buscariven
* (alguerès) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de buscar.
# buscarono
## Italià
### Verb

buscarono
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del passat de buscare
# buscarives
## Català
### Verb

buscarives
* (alguerès) Segona persona del singular (tu) del condicional de buscar.
# buscarró
## Català

   * Pronúncia: oriental /bus.kəˈro/, occidental /bus.kaˈro/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: De Buixcarró.

### Nom

buscarró m. ‎(plural buscarrons)
* (valencià) Tipus de marbre propi de la serra de Buixcarró.

### Nom

buscarró m. ‎(plural buscarrons, femení buscarrona)
* (valencià) Persona que busca alguna cosa.
* (valencià) Persona que roba mitjançant l’engany.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bus·car·ró (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB
# buscaràs
## Català

   * Pronúncia: oriental /bus.kəˈɾas/, occidental /bus.kaˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

buscaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de buscar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bus·ca·ràs (3)
* Anagrama: cabussar
# caciquegés
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kə.si.kəˈʒes/ Occidental: nord-occidental /ka.si.keˈʒes/, valencià /ka.si.keˈd͡ʒes/
   * Rimes: -es

### Verb

caciquegés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb caciquejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb caciquejar.

#### Variants

* [1] caciquejàs, caciquejara
* [2] caciquejàs, caciquejara

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ci·que·gés (4)
# caciquegí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kə.si.kəˈʒi/ Occidental: nord-occidental /ka.si.keˈʒi/, valencià /ka.si.keˈd͡ʒi/
   * Rimes: -i

### Verb

caciquegí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de caciquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ci·que·gí (4)
* Anagrama: caciqueig
# caciquejada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kə.si.kəˈʒa.ðə/ balear /kə.si.kəˈd͡ʒa.ðə/, /kə.si.kəˈʒa.ðə/ Occidental: nord-occidental /ka.si.keˈʒa.ða/, valencià /ka.si.keˈd͡ʒa.ða/
   * Rimes: -ada

### Verb

caciquejada
* Participi femení singular del verb caciquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ci·que·ja·da (5)
# caciquejades
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kə.si.kəˈʒa.ðəs/ balear /kə.si.kəˈd͡ʒa.ðəs/, /kə.si.kəˈʒa.ðəs/ Occidental: nord-occidental /ka.si.keˈʒa.ðes/, valencià /ka.si.keˈd͡ʒa.ðes/
   * Rimes: -ades

### Verb

caciquejades
* Participi femení plural del verb caciquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ci·que·ja·des (5)
# caciquegéssim
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kə.si.kəˈʒe.sim/ Occidental: nord-occidental /ka.si.keˈʒe.sim/, valencià /ka.si.keˈd͡ʒe.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

caciquegéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb caciquejar.

#### Variants

* caciquegéssem, caciquejàssim, caciquejàssem, caciquejàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ci·que·gés·sim (5)
# caciquegésseu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kə.si.kəˈʒe.səw/ Occidental: nord-occidental /ka.si.keˈʒe.sew/, valencià /ka.si.keˈd͡ʒe.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

caciquegésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb caciquejar.

#### Variants

* caciquegéssiu, caciquejàssiu, caciquejàsseu, caciquejàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ci·que·gés·seu (5)
# caciqueja
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kə.siˈkɛ.ʒə/ balear /kə.siˈkə.ʒə/, /kə.siˈkɛ.ʒə/ Occidental: nord-occidental /ka.siˈke.ʒa/, valencià /ka.siˈke.d͡ʒa/
   * Rimes: -ɛʒa

### Verb

caciqueja
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de caciquejar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb caciquejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ci·que·ja (4)
# caciquegéssem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kə.si.kəˈʒe.səm/ Occidental: nord-occidental /ka.si.keˈʒe.sem/, valencià /ka.si.keˈd͡ʒe.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

caciquegéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb caciquejar.

#### Variants

* caciquegéssim, caciquejàssim, caciquejàssem, caciquejàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ci·que·gés·sem (5)
# caciquegéssiu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kə.si.kəˈʒe.siw/ Occidental: nord-occidental /ka.si.keˈʒe.siw/, valencià /ka.si.keˈd͡ʒe.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

caciquegéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb caciquejar.

#### Variants

* caciquegésseu, caciquejàssiu, caciquejàsseu, caciquejàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ci·que·gés·siu (5)
# caciqueig
## Català
### Verb

caciqueig
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de caciquejar.

#### Variants

* caciquejo, caciquege, caciquegi

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ci·queig (3)
* Anagrames: caciquegi, caciquegí
# cantera
## Català
### Nom

cantera f. ‎(plural canteres)
* (peixos, arcaisme) Forma alternativa de càntera.

### Miscel·lània

* Síl·labes: can·te·ra (3)
* Anagrames: acerant, atracen, cantaré, carenat, entacar, tacaren, tancaré, tencarà

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kanˈte.ɾa/, meridional \kaŋˈte.ɾa\
       Americà: alt /k(a)nˈte.ɾa/, baix \kaŋˈte.ɾa\, austral /kanˈte.ɾa/
   * Rimes: -eɾa

### Nom

cantera f. ‎(plural canteras)
* pedrera
* (esports) planter

### Miscel·lània

* Síl·labes: can·te·ra (3)
# canterana
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kan.teˈɾa.na/, meridional \kaŋ.teˈɾa.na\
       Americà: alt /kan.t(e)ˈɾa.na/, baix \kaŋ.teˈɾa.na\, austral /kan.teˈɾa.na/
   * Rimes: -ana

### Adjectiu

canterana f. ‎(plural canteranas)
* forma femenina de canterano
# cantellejàveu
## Català
### Verb

cantellejàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de cantellejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: can·te·lle·jà·veu (5)
# canten
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈkan.tən/, occidental /ˈkan.ten/
   * Rimes: -anten

### Verb

canten
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de cantar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb cantar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb cantar.

## Català antic
### Verb

canten
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) del present d'indicatiu de cantar
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) del present de subjuntiu de cantar
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) de l'imperatiu de cantar
# canteranno
## Italià
### Verb

canteranno
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del futur de cantare
# cantells del tauler
## Català
### Nom

cantells del tauler m. pl.
* Forma plural de cantell del tauler.
# canteranas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kan.teˈɾa.nas/, meridional \kaŋ.teˈɾa.nah\
       Americà: alt /kan.teˈɾa.n(a)s/, baix \kaŋ.teˈɾa.nah\, austral /kan.teˈɾa.nas/
   * Rimes: -anas

### Adjectiu

canteranas f. pl.
* forma plural de canterana
# canterai
## Italià
### Verb

canterai
* segona persona singular (tu) del futur de cantare
# cadastral
## Anglès
### Adjectiu

cadastral ‎(comparatiu more cadastral, superlatiu most cadastral)
* cadastral

## Francès
### Adjectiu

cadastral m. ‎(femení cadastrale, plural masculí cadastraux, plural femení cadastrales)
* cadastral
# cadastrales
## Francès

   * Pronúncia: /ka.dasˈtʁal/

### Adjectiu

cadastrales f. pl.
* forma plural de cadastrale
# cadascú és cadascú
## Català
### Frase feta

cadascú és cadascú
* Forma alternativa de cada u és cadascú.

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV
# cadastraux
## Francès

   * Pronúncia: /ka.dasˈtʁo/

### Adjectiu

cadastraux m. pl.
* forma plural de cadastral
# cadascú és cadasqual
## Català

   * Etimologia: Calc del castellà cada uno es cada cual.

### Frase feta

cadascú és cadasqual
* Cada persona és diferent.
    Jo ho faria així, però cadascú és cadasqual

#### Variants

* cada u és cadascú, cadascú és cadascú
# cadastre
## Català

   * Pronúncia: oriental /kəˈðas.tɾə/, occidental /kaˈðas.tɾe/
   * Rimes: -astɾe

### Nom

cadastre m. ‎(plural cadastres)
* Inventari de bens immobiliaris que fan les autoritats per tal de gravar als propietaris amb un impost.

#### Traduccions

* Anglès: cadastre $^{(en)}$
* Castellà: catastro $^{(es)}$
* Francès: cadastre $^{(fr)}$
* Italià: catasto $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·das·tre (3)
* Anagrames: destacar, escardat, trescada

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# cadascú
## Català

   * Pronúncia: oriental /kə.ðəsˈku/, occidental /ka.ðasˈku/
   * Rimes: -u
   * Etimologia: Encreuament de cada u i quiscú, segle XV.

### Pronom

cadascú
* Cada persona, tothom de manera distributiva.

#### Variants

* cada u, cascú, quiscú

#### Compostos i expressions

* cadascú és cadasqual

#### Traduccions

* Anglès: everyone $^{(en)}$
* Castellà: cada uno $^{(es)}$, cada cual $^{(es)}$
* Francès: chacun $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·das·cú (3)
* Anagrama: caducàs

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# cadastrale
## Francès

   * Pronúncia: /ka.dasˈtʁal/

### Adjectiu

cadastrale f. ‎(plural cadastrales)
* forma femenina de cadastral
# capacitat
## Català

   * Pronúncia: oriental /kə.pə.siˈtat/, occidental /ka.pa.siˈtat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: Del llatí capācĭtas, segle XV.

### Nom

capacitat f. ‎(plural capacitats)
* Contingut que cap en un espai concret.
    El tanc tenia 1000 litres de capacitat.
* Aptitud que permet a una persona de reeixir en l'exercici d'una activitat determinada.

#### Sinònims

* amplitud
* competència, preparació
* contingut
* enginy, habilitat, intel·ligència
* enginy, habilitat, poder

#### Derivats

* discapacitat

#### Traduccions

* Anglès: capacity $^{(en)}$
* Castellà: capacidad $^{(es)}$
* Francès: capacité $^{(fr)}$
* Anglès: ability $^{(en)}$, capability $^{(en)}$
* Castellà: capacidad $^{(es)}$
* Francès: capacité $^{(fr)}$

### Verb

capacitat
* Participi masculí singular del verb capacitar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·pa·ci·tat (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* capacitat. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: capacitat
# capacitassis
## Català
### Verb

capacitassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb capacitar.

#### Variants

* capacitessis, capacitesses, capacitasses, capacitares

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·pa·ci·tas·sis (5)
# capacitat intel·lectual
## Català
### Nom

capacitat intel·lectual f. ‎(plural capacitats intel·lectuals)
* Capacitat d'una persona de pensar de manera abstracta i conceptual, de prendre'n consciència, de comprendre i de decidir.

#### Traduccions

* Anglès: intellectual capacity $^{(en)}$, mental capacity $^{(en)}$
* Castellà: capacidad intelectual $^{(es)}$
* Francès: capacité intellectuelle $^{(fr)}$

### Vegeu també

* capacitat intel·lectual. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# capacitasses
## Català
### Verb

capacitasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb capacitar.

#### Variants

* capacitessis, capacitesses, capacitassis, capacitares

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·pa·ci·tas·ses (5)
# capacitassin
## Català
### Verb

capacitassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb capacitar.

#### Variants

* capacitessin, capacitessen, capacitassen, capacitaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·pa·ci·tas·sin (5)
# capacitats intel·lectuals
## Català
### Nom

capacitats intel·lectuals f. pl.
* Forma plural de capacitat intel·lectual.
# capacitaríeu
## Català

   * Pronúncia: oriental /kə.pə.si.təˈɾi.əw/, occidental /ka.pa.si.taˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

capacitaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de capacitar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·pa·ci·ta·rí·eu (6)
# capacitassen
## Català
### Verb

capacitassen
* (valencià, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb capacitar.

#### Variants

* capacitessin, capacitessen, capacitassin, capacitaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·pa·ci·tas·sen (5)
# capacitat intel·lectual límit
## Català
### Nom

capacitat intel·lectual límit f.
* Capacitat intel·lectual en què el quocient intel·lectual se situa entre 71 i 84.

#### Traduccions

* Anglès: borderline intellectual capacity $^{(en)}$, borderline intellectual functioning $^{(en)}$
* Castellà: capacidad intelectual límite $^{(es)}$
* Francès: fonctionnement intellectuel limite $^{(fr)}$

### Vegeu també

* capacitat intel·lectual límit. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# canviarien
## Català
### Verb

canviarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de canviar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: can·vi·a·ri·en (5)
* Anagrama: incinerava
# canviaran
## Català
### Verb

canviaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de canviar.
# canviaries
## Català
### Verb

canviaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de canviar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: can·vi·a·ri·es (5)
* Anagrames: neviscaria, saciariven
# canviariva
## Català
### Verb

canviariva
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) del condicional de canviar.
* (alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de canviar.
# canviaria
## Català
### Verb

canviaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de canviar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de canviar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: can·vi·a·ri·a (5)
* Anagrama: aviciaran
# cap-rojos de fonera
## Català
### Nom

cap-rojos de fonera m. pl.
* Forma plural de cap-roig de fonera.
# cap-sec
## Català
### Nom

cap-sec m. ‎(plural cap-secs)
* Forma alternativa de capsec.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cap·sec (2)
* Anagrames: capces, capcés, capesc

### Vegeu també

* cap-sec. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# cap-plà
## Català
### Nom

cap-plà m. ‎(plural cap-plans)
* (arcaisme) Forma alternativa de capplà.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cap·plà (2)

### Vegeu també

* cap-plà. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# cap-roig
## Català

   * Pronúncia: /ˌkabˈrɔt͡ʃ/
   * Rimes: -ɔtʃ
   * Etimologia: De cap i roig, segle XV.

### Nom

cap-roig m. ‎(plural cap-roigs o cap-rojos)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Scorpaena scrofa)

#### Sinònims

* cap de drac, escorpí, escórpora, escórpora de cap roig, escórpora de fang, escórpora de fonera, escórpora dels bruts, escórpora groga, escórpora roja, gallina, gallina de mar, gallina de penegal, gallineta, penegal, polla, polla d'alguer, polla de mar, raina, rascassa, rascla, rasclot, roja, rufí
* (arcasimes, localismes) cavet, ciprino, escorpa, escorpena, escorpi, escòrpora, panegal, rascasa, rotja

#### Variants

* ca-roig, ca-rotgell, ca-rotgí, calroig, cap roig, capo, capròtj

#### Hiperònims

* peixos > escorpènids

#### Traduccions

* Alemany: Grouper $^{(de)}$, Roter Drachenkopf $^{(de)}$
* Anglès: grooper $^{(en)}$, large-scaled scorpion fish $^{(en)}$, red scorpionfish $^{(en)}$
* Asturià: tiñosu $^{(ast)}$, cabrachu $^{(ast)}$, obispu $^{(ast)}$
* Castellà: araña $^{(es)}$, cabracho $^{(es)}$, escorpena $^{(es)}$, escórpena $^{(es)}$, escorpina $^{(es)}$, raño $^{(es)}$, rascacio $^{(es)}$
* Francès: rascasse rouge $^{(fr)}$
* Italià: scorfano rosso $^{(it)}$
* Occità: escorpena $^{(oc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: cap·roig (2)
* Heterograma de 7 lletres (acgiopr)
* Anagrama: capgiro

### Vegeu també

* cap-roig. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# cap-rodo
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌkabˈrɔ.ðu/ balear /ˌkabˈrɔ.ðo/, /ˌkabˈrɔ.ðu/ Occidental: /ˌkabˈrɔ.ðo/
   * Etimologia: De cap i rodar.

### Nom

cap-rodo m. ‎(plural cap-rodos)
* (empordanès, gironí) rodament de cap

#### Traduccions

* Castellà: vahido $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cap·ro·do (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# cap-roig de fonera
## Català
### Nom

cap-roig de fonera m. ‎(plural cap-roigs de fonera o cap-rojos de fonera)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Scorpaena elongata)

#### Sinònims

* escórpora allargada, gallineta rosada

#### Hiperònims

* peixos > escorpènids

#### Traduccions

* Anglès: slender rockfish $^{(en)}$
* Francès: rascasse rose $^{(fr)}$

### Vegeu també

* cap-roig de fonera. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# cap-roigs de fonera
## Català
### Nom

cap-roigs de fonera m. pl.
* Forma plural de cap-roig de fonera.
# bāsan
## Japonès
### Nom

bāsan
* forma romaji de ばあさん ‎(bāsan)
# błąd
## Polonès

   * Pronúncia: /bwɔ̃nt/
   * Etimologia: Del protoeslau *blǫdъ.

### Nom

błąd m. inan.
* errada

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | błąd | błędy |
| Genitiu | błędu | błędów |
| Datiu | błędowi | błędom |
| Acusatiu | błąd | błędy |
| Instrumental | błędem | błędami |
| Locatiu | błędzie | błędach |
| Vocatiu | błędzie | błędy |

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Wielki słownik języka polskiego sobre błąd
* Per a més informació vegeu l'entrada al Słownik Języka Polskiego sobre błąd
# c'erano
## Italià
### Verb

c'erano
* tercera persona plural (loro, essi/esse) de l'imperfet d'indicatiu de esserci
# bʋla
## Moore

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: Del francès bleu.

### Nom

bʋla
* blau

#### Sinònims

* koobr gelle, yir gelle
# c'era
## Italià
### Verb

c'era
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) de l'imperfet d'indicatiu de esserci
# bāchan
## Japonès
### Nom

bāchan
* forma romaji de ばあちゃん ‎(bāchan)
# będę
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈbɛn.dɛ/

### Verb

będę
* primera persona singular del futur de być

### Miscel·lània

* Síl·labes: bę·dę (2)
# c'eravamo
## Italià
### Verb

c'eravamo
* primera persona plural (noi) de l'imperfet d'indicatiu de esserci
# calientes
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kaˈljen.tes/, meridional \kaˈljeŋ.teh\
       Americà: alt /kaˈljen.t(e)s/, baix \kaˈljeŋ.teh\, austral /kaˈljen.tes/
   * Rimes: -entes

### Adjectiu

calientes inv. pl.
* forma plural de caliente
# calif.
## Castellà
### Abreviatura

calif.
* forma abreujada de calificativo
# califas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kaˈli.fas/, meridional /kaˈli.fah/
       Americà: alt /kaˈli.f(a)s/, baix /kaˈli.fah/, austral /kaˈli.fas/
   * Rimes: -ifas

### Nom

califas m. pl.
* forma plural de califa
# calien
## Català
### Verb

calien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de caldre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·li·en (3)
* Heterograma de 6 lletres (aceiln)
* Anagrames: Ceilan, encalí
# caliento
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kaˈljen.to/, meridional \kaˈljeŋ.to\
       Americà: alt /kaˈljen.t(o)/, baix \kaˈljeŋ.to\, austral /kaˈljen.to/
   * Rimes: -ento

### Verb

caliento
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb calentar
# calife
## Francès
### Nom

calife m. ‎(plural califes)
* califa
# caliente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kaˈljen.te/, meridional \kaˈljeŋ.te\
       Americà: alt /kaˈljen.t(e)/, baix \kaˈljeŋ.te\, austral /kaˈljen.te/
   * Rimes: -ente

### Adjectiu

caliente inv. ‎(plural calientes)
* calent

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·lien·te (3)
# calif
## Anglès
### Nom

calif ‎(plural califs)
* califa
# califa
## Català

   * Pronúncia: oriental /kəˈɫi.fə/, occidental /kaˈɫi.fa/
   * Rimes: -ifa
   * Etimologia: De l'àrab خليفة ‎(ẖalīfʰ, «successor, representant»), de l'arrel خلف ‎(ẖalafa, «succeir»).

### Nom

califa m. ‎(plural califes)
* Títol que designava la màxima autoritat de l'islam, tant a nivell espiritual com polític

#### Derivats

* califat

#### Traduccions

* Albanès: kalif $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Kalif $^{(de)}$ m.
* Anglès: caliph $^{(en)}$, calif $^{(en)}$, khalifa $^{(en)}$, khalif $^{(en)}$, kaliph $^{(en)}$
* Àrab: خَلِيفَة‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: խալիֆ $^{(hy)}$ ‎(khalif)
* Búlgar: хали́ф $^{(bg)}$ m. ‎(khalif)
* Castellà: califa $^{(es)}$ m.
* Coreà: 칼리파 $^{(ko)}$ ‎(kallipa)
* Danès: kalif $^{(da)}$ c.
* Eslovac: kalif $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: kalif $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: ĥalifo $^{(eo)}$, kalifo $^{(eo)}$
* Estonià: kaliif $^{(et)}$
* Feroès: kaliffur $^{(fo)}$ m.
* Finès: kalifi $^{(fi)}$
* Francès: calife $^{(fr)}$ m.
* Gallec: califa $^{(gl)}$ m.
* Georgià: ხალიფა $^{(ka)}$ ‎(khàlipa)
* Grec: χαλίφης $^{(el)}$ m. ‎(khalifis)
* Grec antic: χαλιφᾶς $^{(grc)}$ m. ‎(khaliphâs)
* Hebreu: ח׳ליפה‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: ख़लीफ़ा $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: kalifa $^{(hu)}$
* Indonesi: khalifah $^{(id)}$
* Irlandès: cailif $^{(ga)}$ m.
* Italià: califfo $^{(it)}$ m.
* Japonès: カリフ $^{(ja)}$ ‎(karifu)
* Kazakh: халиф $^{(kk)}$ ‎(xalïf/khalif)
* Kirguís: халиф $^{(ky)}$ ‎(khalif)
* Kurd: xelîfe $^{(ku)}$ m.
* Letó: kalifs $^{(lv)}$ m.
* Lituà: kalifas $^{(lt)}$ m.
* Macedoni: калиф $^{(mk)}$ m.
* Malai: khalifah $^{(ms)}$
* Neerlandès: kalief $^{(nl)}$ m.
* Noruec: kalif $^{(no)}$ m.
* Polonès: kalif $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: califa $^{(pt)}$ m.
* Rus: хали́ф $^{(ru)}$ m. ‎(khalif)
* Serbocroat: калиф $^{(sh)}$ m. (ciríl·lic), kalif $^{(sh)}$ m. (llatí)
* Suec: kalif $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: халифа $^{(tg)}$
* Tagal: halipa $^{(tl)}$
* Tàtar: хәлифә $^{(tt)}$
* Turc: halife $^{(tr)}$
* Txec: kalif $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: халіф $^{(uk)}$ m. ‎(khalif)
* Urdú: خلیفہ‎ $^{(ur)}$ m.
* Uzbek: xalifa $^{(uz)}$
* Xinès: 哈里發 $^{(zh)}$ ‎(哈里发, hālǐfā)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·li·fa (3)
* Anagrames: alifac, calafí, facial

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /kaˈli.fa/
       Americà: alt /kaˈli.f(a)/, baix /kaˈli.fa/
   * Rimes: -ifa

### Nom

califa m. ‎(plural califas)
* califa

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·li·fa (3)
# capgiréssem
## Català
### Verb

capgiréssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb capgirar.

#### Variants

* capgireguéssom, capgiréssim, capgiràssim, capgiràssem, capgiràrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: cap·gi·rés·sem (4)
* Anagrama: parcegéssim
# capgirésseu
## Català
### Verb

capgirésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb capgirar.

#### Variants

* capgireguéssou, capgiréssiu, capgiràssiu, capgiràsseu, capgiràreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: cap·gi·rés·seu (4)
* Anagrames: parcegéssiu, perseguisca
# capgiréssiu
## Català
### Verb

capgiréssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb capgirar.

#### Variants

* capgireguéssou, capgirésseu, capgiràssiu, capgiràsseu, capgiràreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: cap·gi·rés·siu (4)
# capgiréssim
## Català
### Verb

capgiréssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb capgirar.

#### Variants

* capgireguéssom, capgiréssem, capgiràssim, capgiràssem, capgiràrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: cap·gi·rés·sim (4)