OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# éditions
## Francès

   * Pronúncia: /e.diˈsjɔ̃/

### Nom

éditions f. pl.
* forma plural de édition
# éducateur
## Francès

   * Pronúncia: /e.dy.kaˈtœʁ/

### Nom

éducateur m. ‎(plural éducateurs, femení éducatrice)
* educador

### Vegeu també

* éducateur. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducateur d'adultes
## Francès
### Nom

éducateur d'adultes m. ‎(plural éducateurs d'adultes, femení éducatrice d'adultes)
* professor d'adults

#### Sinònims

* enseignant aux adultes
* formateur d'adultes

### Vegeu també

* éducateur d'adultes. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducateur de rue
## Francès
### Nom

éducateur de rue m. ‎(plural éducateurs de rue, femení éducatrice de rue)
* educador de carrer

### Vegeu també

* éducateur de rue. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# écuries
## Francès

   * Pronúncia: /e.kyˈʁi/

### Nom

écuries f. pl.
* forma plural de écurie
# éducabilités
## Francès

   * Pronúncia: /e.dy.ka.bi.liˈte/

### Nom

éducabilités f. pl.
* forma plural de éducabilité
# éducateur-animateur
## Francès
### Nom

éducateur-animateur m.
* educador en el lleure infantil i juvenil

#### Sinònims

* moniteur

### Vegeu també

* éducateur-animateur. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# zwartpootral
## Neerlandès

   * Etimologia: De zwart ‎(«negre»), poot ‎(«pota») i ral ‎(«rasclet, rascló»).

### Nom

zwartpootral m. ‎(plural zwartpootrallen)
* (ornitologia) rasclet de jungla (Rallina eurizonoides)

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès
# zwartschoudernachtzwaluw
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: Compost de zwart ‎(«negre»), schouder ‎(«espatlla») i nachtzwaluw ‎(«enganyapastors»).

### Nom

zwartschoudernachtzwaluw m. ‎(plural zwartschoudernachtzwaluwen)
* (ornitologia) enganyapastors músic d'espatlles negres (subespècie Caprimulgus pectoralis nigriscapularis)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# zwartvleugelstormvogel
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De zwart ‎(«negre»), vleugel ‎(«ala») i stormvogel ‎(«petrell; fulmar; baldriga»), imitació del nom científic d'aquest ocell, comparable a l'anglès black-winged petrel.

### Nom

zwartvleugelstormvogel m. ‎(plural zwartvleugelstormvogels)
* (ornitologia) petrell alanegre (Pterodroma nigripennis)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# zwartsnavelijsvogel
## Neerlandès

   * Etimologia: De zwart ‎(«negre»), snavel, bec ‎(«alció, blauet») i ijsvogel.

### Nom

zwartsnavelijsvogel m. ‎(plural zwartsnavelijsvogels)
* (ornitologia) blauet de Madagascar (Corythornis vintsioides / Alcedo vintsioides)

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
# zwartvoetpinguïn
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: Compost de zwart ‎(«negre»), voet ‎(«peu, pota») i pinguïn ‎(«pingüí»).

### Nom

zwartvoetpinguïn m. ‎(plural zwartvoetpinguïns)
* (ornitologia) pingüí (Spheniscus demersus)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# zwartoorstekelstaart
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De zwart ‎(«negre»), oor ‎(«orella») i stekelstaart ‎(«cuaespinós»), denominació anàloga al suec svartörad taggstjärt.

### Nom

zwartoorstekelstaart m. ‎(plural zwartoorstekelstaarten)
* (ornitologia) cuaespinós de Candé (Synallaxis candei)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# zwartsnavelooievaar
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De zwart ‎(«negre»), snavel ‎(«bec») i ooievaar ‎(«cigonya»), denominació paraŀlela a l'alemany Schwarzschnabelstorch.

### Nom

zwartsnavelooievaar m. ‎(plural zwartsnavelooievaars / zwartsnavelooievaaren)
* (ornitologia) cigonya oriental, cigonya blanca oriental (Ciconia boyciana)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# zwartsnaveltoerako
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De zwart ‎(«negre»), snavel ‎(«bec») i toerako ‎(«turac»).

### Nom

zwartsnaveltoerako m. ‎(plural zwartsnaveltoerako's)
* (ornitologia) turac becnegre (Tauraco schuettii)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# zwartrughavik
## Neerlandès

   * Etimologia: De zwart ‎(«negre»), rug ‎(«esquena, darrere») i havik ‎(«astor»).

### Nom

zwartrughavik m. ‎(plural zwartrughaviken)
* (ornitologia) astor negre-i-vermell (Accipiter melanochlamys)

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
# zwartsnavelmeeuw
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De zwart ‎(«negre»), snavel ‎(«bec») i meeuw ‎(«gavià, gavina»), denominació comparable a l'anglès black-billed gull o al suec svartnäbbad mås.

### Nom

zwartsnavelmeeuw m. ‎(plural zwartsnavelmeeuwen)
* (ornitologia) gavina de Buller (Chroicocephalus bulleri)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# ŝirontojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃiˈron.tojn/

### Verb

ŝirontojn
* acusatiu plural de ŝironto
# ŝirontaj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃiˈron.taj/

### Verb

ŝirontaj
* forma plural de ŝironta
# ŝirontan
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃiˈron.tan/

### Verb

ŝirontan
* acusatiu de ŝironta
# ŝironte
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃiˈron.te/

### Verb

ŝironte
* participi actiu adverbial futur de ŝiri
# ŝirontoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃiˈron.toj/

### Verb

ŝirontoj
* forma plural de ŝironto
# ŝirmus
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈʃir.mus/

### Verb

ŝirmus
* condicional de ŝirmi
# ŝironta
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃiˈron.ta/

### Verb

ŝironta ‎(plural ŝirontaj, acusatiu ŝirontan, plural acusatiu ŝirontajn)
* participi actiu futur de ŝiri
# ŝironto
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃiˈron.to/

### Verb

ŝironto ‎(plural ŝirontoj, acusatiu ŝironton, plural acusatiu ŝirontojn)
* participi actiu nominal futur de ŝiri
# ŝironton
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃiˈron.ton/

### Verb

ŝironton
* acusatiu de ŝironto
# ŝirontajn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃiˈron.tajn/

### Verb

ŝirontajn
* acusatiu plural de ŝironta
# ŝo
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃo/
   * Etimologia: De ŝ.

### Nom

ŝo ‎(acusatiu ŝo-on, plural ŝo-oj, plural acusatiu ŝo-ojn)
* Nom de la vint-i-tresena lletra de l'alfabet esperantista.

#### Variants

* sho (sistema h), sxo (sistema x)

#### Sinònims

* eŝ (Kálmán Kalocsay)

#### Relacionats

* ŝ (lletra)
* so (anterior), to (posterior)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Plena Ilustrita Vortaro de Esperanto sobre ŝo
# ŝo-oj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃo-oj/

### Nom

ŝo-oj
* plural de ŝo
# ŝo-ojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃo-ojn/

### Nom

ŝo-ojn
* acusatiu plural de ŝo
# ŝovelilon
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃo.veˈli.lon/

### Nom

ŝovelilon
* acusatiu de ŝovelilo
# ŝo-on
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃo-on/

### Nom

ŝo-on
* acusatiu de ŝo
# ŝranko
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈʃran.ko/

### Nom

ŝranko ‎(acusatiu ŝrankon, plural ŝrankoj, plural acusatiu ŝrankojn)
* armari
# ŝovelilo
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃo.veˈli.lo/

### Nom

ŝovelilo ‎(acusatiu ŝovelilon, plural ŝoveliloj, plural acusatiu ŝovelilojn)
* pala
# ŝoveliloj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃo.veˈli.loj/

### Nom

ŝoveliloj
* forma plural de ŝovelilo
# ŝovelilojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃo.veˈli.lojn/

### Nom

ŝovelilojn
* acusatiu plural de ŝovelilo
# ŝrankoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈʃran.koj/

### Nom

ŝrankoj
* forma plural de ŝranko
# टाखना
## Hindi

   * Pronúncia: /ʈaːkʰənaː/

### Nom

टाखना ‎(ṭākhanā) m.
* turmell

#### Sinònims

* टखना, एडी, टकना, टेंवना, घोटना, घूटी

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 354.
# टिप्पणी
## Marathi

   * Pronúncia: /ʈippəɳi/

### Nom

टिप्पणी ‎(ṭippaṇī) f.
* Comentari, anotació lliure o parafràstica.

### Vegeu també

* ↑ VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 232.
# टेंवना
## Hindi

   * Pronúncia: /ʈẽʋənaː/

### Nom

टेंवना ‎(ṭẽvanā) m.
* turmell

#### Sinònims

* टखना, एडी, टकना, टाखना, घोटना, घूटी

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 368.
# ड़
## Multilingüe

   * Pronúncia: /ɽ/

### Lletra

ड़ ‎(ṛ)
* Consonant de l'alfabet devanagari (Unicode: 0x095c).
# डाक
## Hindi

   * Pronúncia: /ɖaːk/

### Nom

डाक ‎(ḍāk) f.
* Correu, estafeta, posta, relleu d'homes a cavall o de corredors al llarg d'un trajecte amb la finalitat de portar el correu.
* vòmit continuat

### Nom

डाक ‎(ḍāk) m.
* Full d'or o plata col·locat a sota d'una gemma en un anell per realçar la seva lluïssor.

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 562.

## Marathi

   * Pronúncia: /ɖaːk/

### Nom

डाक ‎(ḍāk) f.
* Posta, relleu d'homes a cavall o de corredors al llarg d'un trajecte amb la finalitat de portar el correu.

### Vegeu també

* VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 241.
# ठ
## Multilingüe

   * Pronúncia: /ʈʰ/ Àudio

### Lletra

ठ ‎(ṭh)
* Consonant de l'alfabet devanagari (Unicode: 0x0920).
# टखना
## Hindi

   * Pronúncia: /ʈəkʰənaː/

### Nom

टखना ‎(ṭakhanā) m.
* turmell

#### Sinònims

* एडी, टाखना, टकना, टेंवना, घोटना, घूटी

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 356 i 358.
# ट्रान्सनिस्ट्रिया
## Marathi

   * Pronúncia: (pendent)
   * Àudio:
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ट्रान्सनिस्ट्रिया ‎(manca transliteració) ?
* Transnístria

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en marathi
# ड
## Multilingüe

   * Pronúncia: /ɖ/ Àudio

### Lletra

ड ‎(ḍa)
* Consonant de l'alfabet devanagari (Unicode: 0x0921, IAST: ḍ).
# ठीक
## Hindi

   * Pronúncia: /ʈʰik//

### Adjectiu

ठीक ‎(ṭhīk)
* Ferm, estable, cert, exacte, correcte.

### Adverbi

ठीक ‎(ṭhīk)
* Cert, exactament, correcte, així.

### Vegeu també

* 1 2 PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 366.
# पकौड़ी
## Hindi

   * Pronúncia: /pəkauɖi/

### Nom

पकौड़ी ‎(pakauḍī) f.
* Pakora, mandonguilla feta de farina de pèsols, o de cigrons, o d'altres ingredients vegetals, típic d'Índia i Pakistan.

#### Sinònims

* पकोड़ा, पकोड़ी

### Vegeu també

* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 266.
# पक्षी
## Hindi

   * Pronúncia: /pəkʰʃi/

### Nom

पक्षी ‎(pakśī) f.
* Ocell, au.

#### Sinònims

* पंछी, पखेरू, चिड़िया.

## Sànscrit

   * Pronúncia: /pəkʰʃi/

### Nom

पक्षी ‎(pakśī) m.
* Ocell, au.

#### Sinònims

* पक्षिणः, पक्षि

### Vegeu també

* 1 2 PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884.
# पराक्रमी
## Marathi

   * Pronúncia: /pəraːkrəmi/

### Adjectiu

पराक्रमी ‎(parākramī)
* Coratjós, poderós.

## Sànscrit

   * Pronúncia: /pəraːkrəmi/

### Adjectiu

पराक्रमी ‎(parākramī)
* Coratjós, audaç, poderós.

### Vegeu també

* ↑ VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 357.
* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 236.
# परोपकार
## Hindi

   * Pronúncia: /pəropəkaːr/

### Nom

परोपकार ‎(paropakār)
* Altruisme.

## Marathi

   * Pronúncia: /pəropəkaːr/

### Nom

परोपकार ‎(paropakār) m.
* Amabilitat, filantropia, benevolència.

### Vegeu també

* ↑ VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 359.
# पकोड़ा
## Hindi

   * Pronúncia: /pəkoɖaː/

### Nom

पकोड़ा ‎(pakoḍā) m.
* pakora (mandonguilla feta de farina de pèsols, o de cigrons, o d'altres ingredients vegetals, típic d'Índia i Pakistan)

#### Sinònims

* पकोड़ी, पकौड़ी

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en hindi
* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 266.
# पत्र
## Marathi

   * Pronúncia: /pət̪rə/

### Nom

पत्र ‎(patra) n.
* carta, epístola, nota
* fulla
* pètal d'una flor
* full d'un llibre
* pel·lícula de metall

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en marathi
* VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 351.
# पकोड़ी
## Hindi

   * Pronúncia: /pəkoɖi/

### Nom

पकोड़ी ‎(pakoḍī) f.
* Pakora, mandonguilla feta de farina de pèsols, o de cigrons, o d'altres ingredients vegetals, típic d'Índia i Pakistan.

#### Sinònims

* पकोड़ा, पकौड़ी

### Vegeu també

* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 266.
# पनीहा
## Hindi

   * Pronúncia: /pənihaː/

### Nom

पनीहा ‎(panīhā) m.
* Qualsevol cosa que visqui a l'aigua.

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 276.
# पर
## Hindi

   * Pronúncia: /pər/

### Conjunció

पर ‎(par)
* però
* ja, encara
* no obstant, nogensmenys

### Posposició

पर ‎(par)
* sobre, damunt
* com a conseqüència de, d'acord a, degut a, depenent de

### Vegeu també

* 1 2 3 PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 234.
* 1 2 PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 233.
# पखेरू
## Hindi

   * Pronúncia: /pəkʰeruː/

### Nom

पखेरू ‎(pakherū) m.
* ocell, au

#### Sinònims

* पंछी, पक्षी, चिड़िया

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884.
# 水
## Japonès
### Nom

水 ‎(hiragana みず, romaji mizu)
* aigua
# 泥
## Japonès
### Nom

泥 ‎(hiragana どろ, romaji doro)
* fang

## Xinès
### Nom

泥 ‎(tradicional i simplificat, pinyin ní)
* fang
# 流星
## Xinès
### Nom

流星 ‎(tradicional i simplificat, pinyin liúxīng)
* estel fugaç

#### Compostos i expressions

* 流星体 ‎(liúxīngtǐ)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 清真寺
## Xinès
### Nom

清真寺 ‎(tradicional i simplificat, pinyin qīngzhēnsì)
* mesquita
# 毫秒
## Xinès

   * Pronúncia: /xɑʊ̯³⁵ mjɑʊ̯²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/ (mandarí), /hou̯²¹ miːu̯¹³/ (cantonès)
   * Etimologia: De 毫 ‎(háo, «mil·lèsim») i 秒 ‎(miǎo, «segon»).

### Nom

毫秒 ‎(tradicional i simplificat, pinyin háomiǎo)
* mil·lisegon

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
* Per a més informació vegeu l'entrada al bab.la sobre 毫秒
# 水猪毛土
## Xinès

Forma simplificada de 水豬毛土 («capil·lera»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Sinònims

* 铁线蕨 ‎(tiěxiànjué)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 河北木蓝
## Xinès

Forma simplificada de 河北木藍 («Indigofera bungeana»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Sinònims

* 铁扫帚 ‎(tiěsǎozhǒu)

#### Relacionats

* 铁扫竹 ‎(tiěsǎozhú)

### Vegeu també

* Flora of China, eFlora, 57. Indigofera bungeana Walpers
# 法国
## Xinès

Forma simplificada de 法國 («França»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Compostos i expressions

* 法国梧桐 ‎(fǎguówútóng)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 法廷
## Japonès
### Nom

法廷 ‎(hiragana ほうてい, romaji hōtei)
* (dret) sala de justícia
    午後１時には法廷に入りました。gogo ichiji ni wa houtei ni hairimashitaA la una del migdia vaig entrar a la sala de justícia.

#### Notes

* 法廷 vol dir 'sala de justícia' o bé 'jutjat/tribunal' en general. 裁判所 ‎(saibansho), en canvi, sol fer referència a tot el palau de la justícia o 'els jutjats'.

#### Relacionats

* 裁判 ‎(saiban, «judici, cas»)
* 裁判所 ‎(saibansho, «palau de justícia, tribunals»)
* 検察官 ‎(kensatsukan, «fiscal de l'estat»)
* 裁判官 ‎(saibankan, «jutge»)
* 弁護士 ‎(bengoshi, «advocat»)
# 消極的
## Japonès

   * Etimologia: De 消極 ‎(sekkyoku, «negativitat») i el sufix 的 ‎(teki, «sufix adjectivador»)

### Adjectiu

消極的 ‎(hiragana しょうきょくてき, romaji shōkyokuteki)
* negatiu, ensopit, sense esma, passiu
    私は今まで消極的な行動しかしてこなかった。watashi wa ima made shoukyokuteki na koudou shika shitekonakattaFins ara he tingut sempre una actitud de passivitat total.

#### Antònims

* 積極的 ‎(sekkyokuteki, «proactiu, amb empenta»)

#### Relacionats

* 消極 ‎(shoukyoku, «assertivitat, empenta»)

### Adverbi

消極的に ‎(hiragana しょうきょくてきに, romaji shōkyokutekini)
* negativament, passivament, sense esma
    消極的に見えてそうではない。shoukyokutekini miete sou de wa naiSembla que tingui sang d'orxata, però és ben trempat.
# -ellum
## Llatí
### Sufix

-ellum
* nominatiu neutre singular de -ellus
* vocatiu neutre singular de -ellus
* acusatiu masculí singular de -ellus
* acusatiu neutre singular de -ellus
# -ello
## Català

   * Pronúncia: central /ˈe.ʎu/, occidental /ˈe.ʎo/
   * Etimologia: D’origen mossàrab, o bé de l'aragonès -iello cognat de -el·lo.

### Sufix

-ello
* (valencià) Diminutiu.

#### Derivats
## Llatí
### Sufix

-ellō
* datiu masculí singular de -ellus
* datiu neutre singular de -ellus
* ablatiu masculí singular de -ellus
* ablatiu neutre singular de -ellus
# -em
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈɛm/ balear /ˈəm/, /ˈɛm/ Occidental: /ˈem/
   * Etimologia: Del llatí -ēmus, desinència del present actiu d’indicatiu de la segona conjugació (dēbeō → dēbēmus).

### Desinència

-em ‎(verbal)
* Primera persona plural (nosaltres) del present d'indicatiu de la 2a conjugació.
    témer → temem, beure → bevem
# -ellis
## Llatí
### Sufix

-ellīs
* datiu masculí/femení/neutre plural de -ellus
* ablatiu masculí/femení/neutre plural de -ellus
# -ellorum
## Llatí
### Sufix

-ellōrum
* genitiu masculí plural de -ellus
* genitiu neutre plural de -ellus
# -ellus
## Llatí
### Sufix

-ellus m. ‎(femení -ella, neutre -ellum)
* Afegit a un nom o a un adjectiu, forma un diminutiu.
    Exemple: ager → agrellus

#### Declinació

Primera i segona declinació, -us, -a, -um.
| Cas | Singular | Singular | Singular | Plural | Plural | Plural |
| Cas | Masculí | Femení | Neutre | Masculí | Femení | Neutre |
| Nominatiu | -ellus | -ella | -ellum | -ellī | -ellae | -ella |
| Vocatiu | -elle | -ella | -ellum | -ellī | -ellae | -ella |
| Acusatiu | -ellum | -ellam | -ellum | -ellōs | -ellās | -ella |
| Genitiu | -ellī | -ellae | -ellī | -ellōrum | -ellārum | -ellōrum |
| Datiu | -ellō | -ellae | -ellō | -ellīs | -ellīs | -ellīs |
| Ablatiu | -ellō | -ellā | -ellō | -ellīs | -ellīs | -ellīs |

#### Sinònims

| -olus -illus -lus | -ulus -ullus -unculus |

#### Descendents

* Asturià: -iellu
* Castellà: -illo
* Català: -ell
* Francès: -el, -eau
* Gallec: -elo
* Italià: -ello
* Occità: -elh
* Portuguès: -elo
* Romanès: -el
# -el·lo
## Català

   * Pronúncia: (diminutiu) balear /ˈɛɫ.ɫo/, /ˈɛɫ.ɫu/
   * Pronúncia: (augmentatiu) balear /ˈeɫ.ɫo/, /ˈeɫ.ɫu/
   * Etimologia: Del llatí -ellus.

### Sufix

-el·lo
* (mallorquí, menorquí) Diminutiu.
* (eivissenc) Augmentatiu.

#### Traduccions

* Italià: -ello $^{(it)}$
# -elli
## Llatí
### Sufix

-ellī
* nominatiu masculí plural de -ellus
* vocatiu masculí plural de -ellus
* genitiu masculí singular de -ellus
* genitiu neutre singular de -ellus
# -ellos
## Llatí
### Sufix

-ellōs
* acusatiu masculí plural de -ellus
# Albáinis
## Irlandès
### Nom

Albáinis
* Albanès (llengua).
# Albàs
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɫˈβas/, occidental /aɫˈbas/
   * Rimes: -as
   * Etimologia: De albars, plural de albar ‎(«àlber»), del llatí *albāris ‎(«blanquinós»), de albus.

### Nom propi

Albàs
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Al·bàs (2)
* Anagrama: basal

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, OnCat
* Cognoms de la població, Idescat
# Albéric
## Francès

   * Etimologia: Del llatí Albericus.

### Nom propi

Albéric m.
* Prenom masculí

### Vegeu també

* G. Beleze, Dictionnaire des noms de baptême, Hachette, Paris, 1863, p. 13
# Albània
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɫˈβa.ni.ə/, occidental /aɫˈba.ni.a/
   * Rimes: -ania
   * Etimologia: Del llatí Albania.

### Nom propi

Albània f.
* Estat independent situat a la península balcànica i fronterer amb Montenegro, Kosovo, Macedònia (l'estat independent) i Grècia. El nom complet és República d'Albània.
* País que en l'època romana habitaven els albans i que ocupava aproximadament l'actual Azerbaidjan.

#### Gentilicis

* albanès (estat d’Albània)
* albà (regió històrica)

#### Traduccions

* Albanès: Shqipëria $^{(sq)}$
* Alemany: Albanien $^{(de)}$
* Anglès: Albania $^{(en)}$
* Àrab: ألبانيا $^{(ar)}$ f. ‎('albánya)
* Aragonès: Albania $^{(an)}$
* Asturià: Albania $^{(ast)}$
* Basc: Albania $^{(eu)}$
* Castellà: Albania $^{(es)}$
* Cors: Albania $^{(co)}$
* Esperanto: Albanio $^{(eo)}$
* Extremeny: Albánia $^{(ext)}$
* Francès: Albanie $^{(fr)}$
* Gallec: Albania $^{(gl)}$
* Hongarès: Albánia $^{(hu)}$
* Indonesi: Albania $^{(id)}$
* Japonès: アルバニア $^{(ja)}$ ‎(arubania)
* Llengua de signes catalana
* Occità: Albania $^{(oc)}$
* Portuguès: Albânia $^{(pt)}$
* Suec: Albanien $^{(sv)}$ n.
* Tètum: Albánia $^{(tet)}$
* Vietnamita: Albania $^{(vi)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: Al·bà·ni·a (4)
* Anagrames: ablania, albaïna

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, GEC, ésAdir
# Albánia
## Extremeny
### Nom propi

Albánia
* Albània (estat independent modern).

## Hongarès
### Nom propi

Albánia
* Albània (estat independent modern).

## Tètum
### Nom propi

Albánia
* Albània (estat independent modern).
# Albí
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɫˈβi/, occidental /aɫˈbi/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: Del prenom llatí Albīnus.

### Nom propi

Albí
* Prenom masculí
* Cognom

#### Relacionats

* Albina

#### Traduccions

* Castellà: Albino $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: Al·bí (2)
* Anagrames: balí, Blai, liba, libà

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Noms de la població, Cognoms de la població, Idescat

## Castellà

   * Pronúncia: \alˈβi\
   * Rimes: -i
   * Etimologia: Del català Albi per falsa etimologia del llatí Albīnus amb influència de Albino.

### Nom propi

Albí
* forma alternativa de Albi ‎(«municipi de les Garrigues»)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà
# Albà
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɫˈβa/, occidental /aɫˈba/
   * Rimes: -a
   * Etimologia: Del llatí Albanus.

### Nom propi

Albà
* Prenom masculí
* Cognom

#### Derivats

* Albanell

#### Traduccions

* Castellà: Albano $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: Al·bà (2)
* Anagrames: alab, bala

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Noms de la població, Cognoms de la població, Idescat
# Albó
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɫˈβo/, occidental /aɫˈbo/
   * Rimes: -o

### Nom propi

Albó
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Al·bó (2)
* Anagrames: baló, baol, bola

### Vegeu també

* Cerca Albó a Wikidata
* Obres de referència: DCVB
* Cognoms de la població, Idescat
# Alcahalí
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɫ.kə.əˈɫi/, occidental /aɫ.ka.aˈɫi/
   * Rimes: -i

### Nom propi

Alcahalí m.
* Alcalalí

### Miscel·lània

* Síl·labes: Al·ca·ha·lí (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# Albânia
## Portuguès
### Nom propi

Albânia
* Albània
# Antiloche
## Llatí

   * Pronúncia: /anˈtɪ.lɔ.kɛ/

### Nom propi

Antiloche
* vocatiu singular de Antilochus
# Antimons
## Alemany

   * Pronúncia: /antiˈmoːns/

### Nom

Antimons
* genitiu singular de Antimon
# Antigua eta Barbuda
## Basc
### Nom propi

Antigua eta Barbuda
* Antigua i Barbuda
# Antilocho
## Llatí

   * Pronúncia: /anˈtɪ.lɔ.koː/

### Nom propi

Antilochō
* datiu singular de Antilochus
* ablatiu singular de Antilochus