OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# droguer
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /dɾuˈɣe/ balear /dɾoˈɣe/, /dɾuˈɣe/ Occidental: nord-occidental /dɾoˈɣe/, valencià /dɾoˈɣeɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: De droga i el sufix -er, segle XX.

### Nom

droguer m. ‎(plural droguers, femení droguera)
* Comerciant de drogues.
* Venedor en una drogueria.

#### Variants

* adroguer

#### Derivats

* drogueria

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: dro·guer (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionari Descriptiu de la Llengua Catalana sobre droguer

## Francès

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: De drogue i la desinència -er.

### Verb

droguer
* drogar

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Dictionnaire Larousse Français sobre droguer
* Entrada «droguer» al Trésor de la langue française informatisé (TLFi).
# drogueres
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /dɾuˈɣe.ɾəs/ balear /dɾoˈɣe.ɾəs/, /dɾuˈɣe.ɾəs/ Occidental: /dɾoˈɣe.ɾes/
   * Rimes: -eɾes

### Nom

drogueres f. pl.
* Forma plural de droguera.

### Miscel·lània

* Síl·labes: dro·gue·res (3)
# drogodependientes
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \dɾo.ɣo.ðe.penˈdjen.tes\, meridional \dɾo.ɣo.ðe.peŋˈdjeŋ.teh\
       Americà: alt /d͡zo.ɡo.de.penˈdjen.t(e)s/, baix \dɾo.ɣo.ðe.peŋˈdjeŋ.teh\, austral \dɾo.ɣo.ðe.penˈdjen.tes\
   * Rimes: -entes

### Nom

drogodependientes m. f. pl.
* forma plural de drogodependiente
# drogue
## Català
### Verb

drogue
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de drogar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb drogar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb drogar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb drogar.

#### Variants

* [1] drogo, drogui, drog
* [2] drogui, drogo
* [3] drogui, drogo
* [4] drogui

### Miscel·lània

* Síl·labes: dro·gue (2)
* Heterograma de 6 lletres (degoru)

## Francès

   * Pronúncia: /dʁɔɡ/

### Nom

drogue f. ‎(plural drogues)
* droga

### Vegeu també

* drogue. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# droguera
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /dɾuˈɣe.ɾə/ balear /dɾoˈɣe.ɾə/, /dɾuˈɣe.ɾə/ Occidental: /dɾoˈɣe.ɾa/
   * Rimes: -eɾa

### Nom

droguera f. ‎(plural drogueres)
* Forma femenina de droguer.

### Miscel·lània

* Síl·labes: dro·gue·ra (3)
* Anagrama: adroguer
# drogodependiente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \dɾo.ɣo.ðe.penˈdjen.te\, meridional \dɾo.ɣo.ðe.peŋˈdjeŋ.te\
       Americà: alt /d͡zo.ɡo.de.penˈdjen.t(e)/, baix \dɾo.ɣo.ðe.peŋˈdjeŋ.te\, austral \dɾo.ɣo.ðe.penˈdjen.te\
   * Rimes: -ente

### Nom

drogodependiente m. f. ‎(plural drogodependientes)
* drogoaddicte

#### Sinònims

* drogadicto
* toxicómano

### Miscel·lània

* Síl·labes: dro·go·de·pen·dien·te (6)

### Vegeu també

* drogodependiente. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# drogueria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /dɾu.ɣəˈɾi.ə/ balear /dɾo.ɣəˈɾi.ə/, /dɾu.ɣəˈɾi.ə/ Occidental: /dɾo.ɣeˈɾi.a/
   * Rimes: -ia
   * Etimologia: De droguer i el sufix -ia, segle XV.

### Nom

drogueria f. ‎(plural drogueries)
* Botiga on venen drogues.

#### Relacionats

* adrogueria

#### Traduccions

* Anglès: drugstore $^{(en)}$
* Castellà: droguería $^{(es)}$
* Francès: droguerie $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: dro·gue·ri·a (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# destitui
## Llatí

   * Pronúncia: /deːsˈtɪ.tʊ.iː/

### Verb

dēstituī
* primera persona singular del pretèrit perfet d'indicatiu actiu de dēstituō
# destituiguesses
## Català
### Verb

destituiguesses
* (col·loquial) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb destituir.

#### Variants

* destituigueres, destituïssis, destituïsses, destituïres
# destituigueva
## Català
### Verb

destituigueva
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de destituir.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de destituir.

#### Variants

* [1] destituïva, destituïa
* [2] destituïva, destituïa
# destituia
## Català antic
### Verb

destituia
* primera persona singular (io, yo, jo) de l'imperfet d'indicatiu de destituir
* tercera persona singular (él, eyl, ell) de l'imperfet d'indicatiu de destituir
# destituies
## Català antic
### Verb

destituies
* segona persona singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de destituir
# destituigueren
## Català
### Verb

destituigueren
* (col·loquial balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de destituir.
* (col·loquial valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb destituir.

#### Variants

* [1] destituïren
* [2] destituiguessen, destituïssin, destituïssen, destituïren
# destituigueres
## Català
### Verb

destituigueres
* (col·loquial balear) Segona persona del singular (tu) del passat simple de destituir.
* (col·loquial valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb destituir.

#### Variants

* [1] destituïres
* [2] destituiguesses, destituïssis, destituïsses, destituïres
# destituien
## Català antic
### Verb

destituien
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) de l'imperfet d'indicatiu de destituir
# destituiguera
## Català
### Verb

destituiguera
* (col·loquial valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb destituir.
* (col·loquial valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb destituir.

#### Variants

* [1] destituigués, destituïssi, destituís, destituïra
* [2] destituigués, destituïssi, destituís, destituïra
# destituiguessen
## Català
### Verb

destituiguessen
* (col·loquial) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb destituir.

#### Variants

* destituigueren, destituïssin, destituïssen, destituïren
# diñé
## Castellà

   * Pronúncia: /diˈɲe/
   * Rimes: -e

### Verb

diñé
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb diñar
# diòcesi
## Català

   * Pronúncia: oriental /diˈɔ.sə.zi/, occidental /diˈɔ.se.zi/
   * Etimologia: Del llatí diocesis, segle XVII, del grec antic διοίκησις ‎(dioíkēsis, «administració»).

### Nom

diòcesi f. ‎(plural diòcesis)
* Districte o territori de l'església catòlica on té, i hi exerceix jurisdicció espiritual, un prelat: arquebisbe, bisbe, etc.
* En l'imperi Romà, divisió administrativa originària de les províncies orientals.

#### Traduccions

* Alemany: Diözese $^{(de)}$ f.
* Anglès: diocese $^{(en)}$
* Àrab: أَبْرَشِيَّة‎ $^{(ar)}$ f.
* Armeni: թեմ $^{(hy)}$ ‎(tem)
* Belarús: епа́рхія $^{(be)}$ f. ‎(iepàrkhia)
* Castellà: diócesis $^{(es)}$ f.
* Coreà: 교구 $^{(ko)}$ ‎(gyogu)
* Danès: bispedømme $^{(da)}$ n.
* Eslovac: diecéza $^{(sk)}$ f.
* Esperanto: diocezo $^{(eo)}$
* Feroès: biskupsdømi $^{(fo)}$ n.
* Finès: hiippakunta $^{(fi)}$
* Francès: diocèse $^{(fr)}$ m.
* Friülà: diòcese $^{(fur)}$ f.
* Gallec: diocese $^{(gl)}$ f.
* Grec: επισκοπή $^{(el)}$ f. ‎(episkopí)
* Hongarès: püspökség $^{(hu)}$
* Indonesi: keuskupan $^{(id)}$
* Irlandès: deoise $^{(ga)}$ f.
* Islandès: biskupsdæmi $^{(is)}$ n.
* Italià: diocesi $^{(it)}$ f.
* Japonès: 教区 $^{(ja)}$
* Letó: dieceze $^{(lv)}$ f.
* Lituà: vyskupija $^{(lt)}$ f.
* Macedoni: епархија $^{(mk)}$ f.
* Neerlandès: bisdom $^{(nl)}$, diocees $^{(nl)}$ n.
* Noruec: bispedømme $^{(no)}$ n.
* Polonès: diecezja $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: diocese $^{(pt)}$ f.
* Romanès: dioceză $^{(ro)}$ f.
* Rus: епа́рхия $^{(ru)}$ f. ‎(iepàrkhia)
* Serbocroat: дијецеза $^{(sh)}$, dijeceza $^{(sh)}$ f.
* Suahili: dayosisi $^{(sw)}$
* Suec: stift $^{(sv)}$ n.
* Turc: başpiskoposluk $^{(tr)}$
* Txec: diecéze $^{(cs)}$ f.
* Vietnamita: giáo phận $^{(vi)}$
* Xinès: 教區 $^{(zh)}$ ‎(教区, jiàoqū)

### Miscel·lània

* Síl·labes: di·ò·ce·si (4)
* Anagrames: decisió, sedició

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# diòxid
## Català

   * Pronúncia: /diˈɔk.sit/
   * Etimologia: Del prefix di- i òxid.

### Nom

diòxid m. ‎(plural diòxids)
* Compost químic binari amb dos àtoms d'oxigen (O$_2$).

#### Compostos i expressions

* diòxid de carboni
* diòxid de nitrogen
* diòxid de sofre

#### Traduccions

* Anglès: dioxide $^{(en)}$
* Castellà: dióxido $^{(es)}$ m.
* Francès: dioxyde $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: di·ò·xid (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# diño
## Castellà

   * Pronúncia: /ˈdi.ɲo/
   * Rimes: -iɲo

### Verb

diño
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb diñar
# diòxid de sofre
## Català
### Nom

diòxid de sofre m.
* Compost químic de fórmula SO$_2$, que a temperatura ambient és un gas tòxic d'olor sufocant.

#### Sinònims

* E220, usat com a additiu alimentari.

#### Traduccions

* Alemany: Schwefeldioxid $^{(de)}$
* Anglès: sulfur dioxide $^{(en)}$
* Basc: sufre dioxido $^{(eu)}$
* Castellà: dióxido de azufre $^{(es)}$
* Francès: dioxyde de soufre $^{(fr)}$
* Grec: διοξείδιο του θείου $^{(el)}$ ‎(dioxidio tu thiu)
* Italià: diossido di zolfo $^{(it)}$
* Portuguès: dióxido de enxofre $^{(pt)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
# diócesis
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈdjo.θe.sis/, meridional /ˈdjo.θe.sih/
       Americà: alt /ˈdjo.se.s(i)s/, baix /ˈdjo.se.sih/, austral /ˈdjo.se.sis/
   * Rimes: -oθesis

### Nom

diócesis f. ‎(plural diócesis)
* diòcesi

### Miscel·lània

* Síl·labes: dió·ce·sis (3)
# diñaré
## Castellà

   * Pronúncia: /di.ɲaˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

diñaré
* primera persona del singular (yo) del futur d'indicatiu del verb diñar
# dióxido
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈdjok.si.ðo\
       Americà: alt /ˈdjok.s(i).do/, baix \ˈdjok.si.ðo\
   * Rimes: -oksido

### Nom

dióxido m. ‎(plural dióxidos)
* diòxid

### Miscel·lània

* Síl·labes: dió·xi·do (3)
# doní
## Català
### Verb

doní
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de donar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: do·ní (2)
* Anagrames: dino $^{(alfagrama)}$, ondi, ondí

## Català antic
### Verb

doní
* primera persona singular (io, yo, jo) del passat de donar
# donéssom
## Català
### Verb

donéssom
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb donar.
# door
## Anglès

   * Pronúncia:
       RU /dɔː(ɹ)/ àudio (RU)
       EUA /dɔːɹ/, /doʊɹ/ àudio (EUA)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

door ‎(plural doors)
* Porta.
# doorcase
## Anglès
### Nom

doorcase ‎(plural doorcases)
* (arquitectura) brancalada

#### Sinònims

* doorframe

### Vegeu també

* doorcase. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 juliol 2014].
# doolhof
## Afrikaans
### Nom

doolhof ‎(plural doolhowe)
* laberint (com a joc)
* embolic

#### Sinònims

* [1] dwaaltuin
# dooms
## Anglès

   * Pronúncia: /duːmz/

### Nom

dooms
* forma plural de doom
# doomsdays
## Anglès
### Nom

doomsdays
* forma plural de doomsday
# donéssou
## Català
### Verb

donéssou
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb donar.
# doom
## Anglès

   * Pronúncia: /duːm/ àudio (EUA)
   * Etimologia: Del protogermànic *dōmaz («judici»).

### Nom

doom ‎(plural dooms)
* destí
    «When should I expect him? Roy said, resigned to his doom.» (Billy Lee Brammer, “Fustian Days: Book One: Sonic Goddam Boom”, publicat en: Southwest Review, 2007, volum 92, núm. 4, p. 495)Quan s'espera que arribi? digué Roy resignat al seu destí.
* desesperació, fatalitat
    «She halted her pacing steps as the ugly significance of Nicholas Caulfield's pending arrival washed over her. Ruin. Destitution. Doom settled like a heavy stone in her chest.» (Sophie Jordan, Once upon a wedding night, 2006)Ella aturà les seves passes a mesura que l'arribada de Nicholas Caulfield s'insinuava lletjament i s'imposava fent-la desaparèixer. La perdició. La desgràcia. La desesperació s'instal·laren com una pedra feixuga sobre el seu pit.
* llei, regla, norma
    «What ye will not that other men should do unto you, that do ye not unto other men. From this one doom, comments Alfred, a man may bethink him how he should judge every one rightly: he needs no other doombook.» (Beatrice Adelaide Lees, Alfred the Great: the truth teller, maker of England, 848-899, 1915)Allò que no vulguis que els altres et facin, no facis als altres. Partint d'aquesta llei, comenta Alfred, un home pot meditar sobre com actuar correctament amb els altres, no li cal cap altre llibre de normes.
* condemna, sentència, pena
    «The first dooms of London provide especially the recovery of cattle belonging to the citizens.» (John Richard Green, A Short History of the English People, 1874)Les primeres condemnes a Londres tenien a veure sobretot amb la recuperació de bestiar que pertanyia als ciutadans.
* destí
    They met an untimely doom when the mineshaft caved in.Trobaren una mort prematura quan la galeria de la mina s'esfondrà.

#### Antònims

* fortune

#### Derivats

| doomer doomful doomless doomlike | doomsayer doomsday doomster doomy |

#### Compostos i expressions

* doom-and-gloomer
* gloom-and-doomer
* doom metal
* gloom and doom
# doomsday
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈduːmz.deɪ/ àudio (EUA)
   * Etimologia: De domes i day.

### Nom

doomsday ‎(comptable i incomptable, plural doomsdays)
* dia del judici final
    «Master Stewart, I am resolved, and were you to talk from now till doomsday, you would not turn me from my purpose.» (Rafael Sabatini, The Tavern Knight, 1904, cap.3)Mestre Stewart, hi estic decidit i encara que estigueu parlant fins al dia del judici final no em fareu canviar d'opinió.
# disseny experimental
## Català
### Nom

disseny experimental m. ‎(plural dissenys experimentals)
* Disseny en què l'investigador manipula el fenomen o variable experimental i els subjectes són assignats als grups de manera aleatòria.

#### Traduccions

* Anglès: design of experiments $^{(en)}$, experimental design $^{(en)}$
* Castellà: diseño experimental $^{(es)}$
* Francès: plan d'expérience $^{(fr)}$, plan expérimental $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* disseny experimental. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# disseny per a tothom
## Català
### Nom

disseny per a tothom m. ‎(plural dissenys per a tothom)
* disseny universal

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* disseny per a tothom. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# disseny quasiexperimental
## Català
### Nom

disseny quasiexperimental m. ‎(plural dissenys quasiexperimentals)
* Disseny en què els subjectes no són assignats a l'atzar als grups experimental i control, de manera que no hi ha control sobre les variables estranyes.

#### Traduccions

* Anglès: quasi-experimental design $^{(en)}$
* Castellà: diseño cuasi-experimental $^{(es)}$
* Francès: modèle quasi-expérimental $^{(fr)}$, plan quasi expérimental $^{(fr)}$

### Vegeu també

* disseny quasiexperimental. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# dissenya
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /diˈsɛ.ɲə/ balear /diˈsə.ɲə/, /diˈsɛ.ɲə/ Occidental: /diˈse.ɲa/
   * Rimes: -ɛɲa

### Verb

dissenya
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de dissenyar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb dissenyar.
# disseny gràfic
## Català
### Nom

disseny gràfic m. ‎(plural dissenys gràfics)
* Especialitat de les arts gràfiques que s'ocupa de la composició dels elements gràfics i textuals que intervenen en la pàgina impresa i dels processos de reproducció i estampació que s'hi relacionen.

#### Sinònims

* grafisme

#### Traduccions

* Anglès: graphic design $^{(en)}$
* Castellà: diseño gráfico $^{(es)}$, grafismo $^{(es)}$
* Francès: graphisme $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* disseny gràfic. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# disseny universal
## Català
### Nom

disseny universal m. ‎(plural dissenys universals)
* Disseny de productes, serveis i entorns físics o virtuals fàcils d'utilitzar per al major nombre de persones possible, sense la necessitat d'adaptacions posteriors ni d'un disseny especial.

#### Sinònims

* disseny per a tothom

#### Traduccions

* Anglès: design for all $^{(en)}$, universal design $^{(en)}$
* Castellà: diseño para todos $^{(es)}$, diseño universal $^{(es)}$
* Francès: design pour tous $^{(fr)}$, design universel $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* disseny universal. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# disseny universal de l'aprenentatge
## Català
### Nom

disseny universal de l'aprenentatge m. ‎(plural dissenys universals de l'aprenentatge)
* Disseny del contingut, les activitats i els materials d'un currículum per fer-lo accessible i aplicable a tots els alumnes amb antecedents, estils d'aprenentatge i capacitats diferents en contextos d'aprenentatge diferents.

#### Sinònims

* DUA

#### Traduccions

* Anglès: universal design for learning $^{(en)}$, UDL $^{(en)}$
* Castellà: diseño universal para el aprendizaje $^{(es)}$, DUA $^{(es)}$
* Francès: design universel de l'apprentissage $^{(fr)}$

### Vegeu també

* disseny universal de l'aprenentatge. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# ductuli prostatici
## Llatí
### Nom

ductuli prostatici
* (Terminologia Anatomica) conducte prostàtic, canalicle prostàtic

### Vegeu també

* ductuli prostatici. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# ductus cysticus
## Llatí
### Nom

ductus cysticus
* (Terminologia Anatomica) conducte cístic

### Vegeu també

* ductus cysticus. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# ductus endolymphaticus
## Llatí
### Nom

ductus endolymphaticus
* (Terminologia Anatomica) conducte endolimfàtic

### Vegeu també

* ductus endolymphaticus. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# ductum
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈdʊk.tʊm/

### Verb

ductum
* supí acusatiu de duco
# ductus biliaris
## Llatí
### Nom

ductus biliaris
* (Terminologia Anatomica) colèdoc, conducte biliar, conducte colèdoc

#### Sinònims

* ductus choledochus

### Vegeu també

* ductus biliaris. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# ductus choledochus
## Llatí
### Nom

ductus choledochus
* (Terminologia Anatomica) colèdoc, conducte biliar, conducte colèdoc

#### Sinònims

* ductus biliaris

### Vegeu també

* ductus choledochus. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# ductus communis hepatis
## Llatí
### Nom

ductus communis hepatis
* (Terminologia Anatomica) conducte hepàtic comú

### Vegeu també

* ductus communis hepatis. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# ductus ejaculatorius
## Llatí
### Nom

ductus ejaculatorius
* (Terminologia Anatomica) conducte ejaculador

### Vegeu també

* ductus ejaculatorius. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# ductus cochlearis
## Llatí
### Nom

ductus cochlearis
* (Terminologia Anatomica) conducte coclear, còclea membranosa

### Vegeu també

* ductus cochlearis. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# ductus deferens
## Llatí
### Nom

ductus deferens
* (Terminologia Anatomica) conducte deferent

### Vegeu també

* ductus deferens. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# dudé
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \duˈðe\
       Americà: alt /duˈde/, baix \duˈðe\
   * Rimes: -e

### Verb

dudé
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb dudar
# due
## Italià

   * Pronúncia: /ˈduː.e/
   * Etimologia: Del llatí duo.

### Numeral

due
* dos

### Miscel·lània

* Síl·labes: dù·e (2)
# dudo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈdu.ðo\
       Americà: alt /ˈdu.do/, baix \ˈdu.ðo\
   * Rimes: -udo

### Verb

dudo
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb dudar
# dudáis
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \duˈðais\, meridional \duˈðaih\
       Americà: alt /duˈda(i)s/, baix \duˈðaih\, austral \duˈðais\
   * Rimes: -ais

### Verb

dudáis
* segona persona del plural (vosotros, vosotras) del present d’indicatiu del verb dudar

### Miscel·lània

* Síl·labes: du·dáis (2)
# dudás
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \duˈðas\, meridional \duˈðah\
       Americà: alt /duˈdas/, baix \duˈðah\, austral \duˈðas\
   * Rimes: -as

### Verb

dudás
* segona persona del singular (vos) del present d’indicatiu del verb dudar

#### Variants

* dudas

### Miscel·lània

* Síl·labes: du·dás (2)
* Anagrama: sudad
# dudicèsimi
## Sicilià

   * Pronúncia: (pendent)

### Numeral

dudicèsimi inv. pl.
* forma plural de dudicèsimu
* forma plural de dudicèsima

### Miscel·lània

* Síl·labes: du·di·cè·si·mi (5)
# duelo
## Castellà

   * Pronúncia: /ˈdwe.lo/
   * Rimes: -elo
   * Etimologia:
       [1] Del llatí duellum.
       [2] Del llatí dolus.

### Nom

duelo m. ‎(plural duelos)
* duel

#### Derivats

* duelista

### Nom

duelo m. ‎(plural duelos)
* dol

### Verb

duelo
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb doler

### Miscel·lània

* Síl·labes: due·lo (2)
* Anagrames: eludo, leudo, leudó

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre duelo
# dudicèsimu
## Sicilià

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: De dùdici i el sufix -èsimu.

### Numeral

dudicèsimu ‎(femení dudicèsima, plural dudicèsimi)
* dotzè (ordinal)

#### Compostos i expressions

* in dudicèsimu

### Miscel·lània

* Síl·labes: du·di·cè·si·mu (5)

### Vegeu també

* Traina, Antonino. Nuovo vocabolario siciliano-italiano, 1a (en italià). Palermo: Pedone Lauriel editore, 1868.
# dudosamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \duˌðo.saˈmen.te\
       Americà: alt /duˌdo.saˈmen.t(e)/, baix \duˌðo.saˈmen.te\
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De dudoso i el sufix -mente.

### Adverbi

dudosamente
* dubtosament

### Miscel·lània

* Síl·labes: du·do·sa·men·te (5)
# dudá
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \duˈða\
       Americà: alt /duˈda/, baix \duˈða\
   * Rimes: -a

### Verb

dudá
* (voseo) segona persona del singular (vos) de l'imperatiu del verb dudar

### Miscel·lània

* Síl·labes: du·dá (2)
# desvelàssim
## Català
### Verb

desvelàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb desvelar.
# desvelé
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \dez.βeˈle\, meridional \deh.βeˈle\
       Americà: alt \dez.βeˈle\, baix \deh.βeˈle\
   * Rimes: -e

### Verb

desvelé
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb desvelar
# desveléssem
## Català
### Verb

desveléssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb desvelar.
# desveléssiu
## Català
### Verb

desveléssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb desvelar.
# desvelàssiu
## Català
### Verb

desvelàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb desvelar.
# desvelés
## Català
### Verb

desvelés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb desvelar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb desvelar.
# desvelàveu
## Català
### Verb

desvelàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de desvelar.
# desvelésseu
## Català
### Verb

desvelésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb desvelar.