OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# lluitar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʎujˈta/ Occidental: nord-occidental /ʎujˈta/ valencià /ʎujˈtaɾ/, /ʎwiˈta/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: lluità
   * Etimologia: Del llatí luctari, segle XIII.

### Verb

lluitar intr.
* Mantenir una lluita.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: lluito, lluita, lluitem

#### Sinònims

* barallar, disputar-se, enemistar
* encontrar-se, xocar

#### Traduccions

* Afrikaans: stryd $^{(af)}$
* Albanès: luftoj $^{(sq)}$
* Alemany: kämpfen $^{(de)}$, fechten $^{(de)}$
* Anglès: fight $^{(en)}$
* Àrab: عَارَكَ‎ $^{(ar)}$
* Armeni: կռվել $^{(hy)}$ ‎(krvel)
* Basc: borrokatu $^{(eu)}$
* Belarús: бі́цца $^{(be)}$ ‎(bitsa)
* Búlgar: боря́ се $^{(bg)}$ ‎(borià se)
* Castellà: luchar $^{(es)}$
* Coreà: 다투다 $^{(ko)}$ ‎(datuda)
* Danès: slås $^{(da)}$, kæmpe $^{(da)}$
* Eslovac: bojovať $^{(sk)}$, biť sa $^{(sk)}$
* Eslovè: boriti se $^{(sl)}$
* Esperanto: batali $^{(eo)}$
* Finès: tapella $^{(fi)}$
* Francès: lutter $^{(fr)}$
* Friülà: lotâ $^{(fur)}$
* Gallec: loitar $^{(gl)}$, lear $^{(gl)}$
* Gal·lès: brwydro $^{(cy)}$
* Georgià: ბრძოლა $^{(ka)}$ ‎(brdzola)
* Grec: παλεύω $^{(el)}$ ‎(palev́o), μάχομαι $^{(el)}$ ‎(màkhome)
* Grec antic: μάχομαι $^{(grc)}$ ‎(mákhomai)
* Hebreu: רָב‎ $^{(he)}$
* Hindi: लड़ना $^{(hi)}$
* Hongarès: harcol $^{(hu)}$, verekszik $^{(hu)}$
* Ídix: קעמפֿן‎ $^{(yi)}$
* Indonesi: kelahi $^{(id)}$
* Irlandès: troid $^{(ga)}$
* Islandès: slást $^{(is)}$, berjast $^{(is)}$
* Italià: lottare $^{(it)}$
* Japonès: 喧嘩する $^{(ja)}$
* Kazakh: төбелесу $^{(kk)}$ ‎(töbelesw/tobelessu)
* Letó: cinities $^{(lv)}$
* Lituà: kautis $^{(lt)}$, muštis $^{(lt)}$
* Llatí: pugnare $^{(la)}$, luctari $^{(la)}$
* Macedoni: се бори $^{(mk)}$
* Mongol: тэмцэх $^{(mn)}$
* Neerlandès: strijden $^{(nl)}$
* Noruec: slåss $^{(no)}$, kjempe $^{(no)}$
* Polonès: walczyć $^{(pl)}$, bić się $^{(pl)}$
* Portuguès: lutar $^{(pt)}$
* Romanès: lupta $^{(ro)}$, se bate $^{(ro)}$
* Rus: дра́ться $^{(ru)}$ ‎(dràtsia), би́ться $^{(ru)}$ ‎(bítsia), боро́ться $^{(ru)}$ ‎(borótsia)
* Serbocroat: борити се $^{(sh)}$, boriti se $^{(sh)}$
* Suahili: vita $^{(sw)}$
* Suec: strida $^{(sv)}$, slåss $^{(sv)}$, kämpa $^{(sv)}$
* Tadjik: ҷангидан $^{(tg)}$
* Tagal: awayin $^{(tl)}$
* Tai: สู้ $^{(th)}$
* Turc: savaşmak $^{(tr)}$
* Txec: bojovat $^{(cs)}$, zápasit $^{(cs)}$, bít se $^{(cs)}$
* Ucraïnès: би́тися $^{(uk)}$ ‎(bítissia)
* Urdú: لڑنا‎ $^{(ur)}$
* Uzbek: urushmoq $^{(uz)}$
* Xinès: 鬥爭 $^{(zh)}$ ‎(斗争, dòuzhēng)

### Miscel·lània

* Síl·labes: llui·tar (2)
* Anagrames: lliurat, traülli, traüllí, trillau

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: lluitar
# lluitaran
## Català
### Verb

lluitaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de lluitar.
# lluitaia
## Català
### Verb

lluitaia
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de lluitar.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de lluitar.
# lluitam
## Català
### Verb

lluitam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de lluitar.
# lucressis
## Català

   * Pronúncia: /ɫuˈkɾe.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

lucressis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb lucrar.
# lucro
## Català
### Verb

lucro
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de lucrar.
# lucressin
## Català

   * Pronúncia: /ɫuˈkɾe.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

lucressin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb lucrar.
# lucreu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɫuˈkɾɛw/ balear /ɫuˈkɾəw/, /ɫuˈkɾɛw/ Occidental: /ɫuˈkɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

lucreu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de lucrar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb lucrar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb lucrar.
# lucrà
## Català

   * Pronúncia: /ɫuˈkɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

lucrà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de lucrar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: lu·crà (2)
* Anagrama: cular
# lucràrem
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɫuˈkɾa.ɾəm/, occidental /ɫuˈkɾa.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

lucràrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de lucrar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb lucrar.
# lucresses
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɫuˈkɾe.səs/, occidental /ɫuˈkɾe.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

lucresses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb lucrar.
# lucrin
## Català

   * Pronúncia: /ˈɫu.kɾin/

### Verb

lucrin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb lucrar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb lucrar.
# lucris
## Català

   * Pronúncia: /ˈɫu.kɾis/

### Verb

lucris
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb lucrar.
# lucri
## Català

   * Pronúncia: /ˈɫu.kɾi/

### Verb

lucri
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de lucrar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb lucrar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb lucrar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb lucrar.
# línies de defensa
## Català
### Nom

línies de defensa f. pl.
* Forma plural de línia de defensa.
# línies de defensors
## Català
### Nom

línies de defensors f. pl.
* Forma plural de línia de defensors.
# línies de flotació
## Català
### Nom

línies de flotació f. pl.
* Forma plural de línia de flotació.
# línies de fora de joc
## Català
### Nom

línies de fora de joc f. pl.
* Forma plural de línia de fora de joc.
# línies de cop franc
## Català
### Nom

línies de cop franc f. pl.
* Forma plural de línia de cop franc.
# línies de falta
## Català
### Nom

línies de falta f. pl.
* Forma plural de línia de falta.
# línies de fons
## Català
### Nom

línies de fons f. pl.
* Forma plural de línia de fons.
# línies de fora
## Català
### Nom

línies de fora f. pl.
* Forma plural de línia de fora.
# línies de defenses
## Català
### Nom

línies de defenses f. pl.
* Forma plural de línia de defenses.
# línies de davanters
## Català
### Nom

línies de davanters f. pl.
* Forma plural de línia de davanters.
# manĝu
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈman.d͡ʒu/

### Verb

manĝu
* volitiu de manĝi
# maonesa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mə.uˈnɛ.zə/ balear /mə.oˈnə.zə/, /mə.uˈnɛ.zə/ Occidental: /ma.oˈne.za/
   * Rimes: -ɛza

### Nom

maonesa f. ‎(plural maoneses)
* Forma alternativa de maionesa.
    «El feien jurat de tots els premis, ja fossin de literatura, pintura o música —fins i tot dels concursos de salsa maonesa i dels certàmens de miss fotogènia.» (Pau Faner, Formigues dins els pantalons, 2019)
    «La salsa a la maionesa —o a la maonesa— és la reina de les salses fredes i s'utilitza, com tothom sap, per a servir el peix o la carn, les carns fredes i els pits dels animals de galliner.» (Josep Pla, El que hem menjat, 1972)
* Forma femenina de maonès.

### Adjectiu

maonesa f. ‎(plural maoneses)
* Forma femenina de maonès.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·o·ne·sa (4)
# maoneses
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mə.uˈnɛ.zəs/ balear /mə.oˈnə.zəs/, /mə.uˈnɛ.zəs/ Occidental: /ma.oˈne.zes/
   * Rimes: -ɛzes

### Adjectiu

maoneses f. pl.
* Forma plural de maonesa.

### Nom

maoneses f. pl.
* Forma plural de maonesa.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·o·ne·ses (4)
# maonesos
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mə.uˈnɛ.zus/ balear /mə.oˈnə.zos/, /mə.uˈnɛ.zus/ Occidental: /ma.oˈne.zos/
   * Rimes: -ɛzos

### Adjectiu

maonesos m. pl.
* Forma plural de maonès.

### Nom

maonesos m. pl.
* Forma plural de maonès.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·o·ne·sos (4)
# maonès
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mə.uˈnɛs/ balear /mə.oˈnəs/, /mə.uˈnɛs/ Occidental: /ma.oˈnes/
   * Rimes: -ɛs
   * Etimologia: De Maó i el sufix -ès.

### Adjectiu

maonès m. ‎(femení maonesa, plural masculí maonesos, plural femení maoneses)
* Relatiu o propi de Maó o dels seus habitants.

#### Variants

* maonés (valencià)

#### Traduccions

* Castellà: mahonés $^{(es)}$
* Francès: mahonnais $^{(fr)}$

### Nom

maonès m. ‎(plural maonesos, femení maonesa)
* Natural de Maó.

### Nom

maonès m. ‎(només en singular)
* Parlar menorquí de Florida centrat en la ciutat de Saint Augustine entre el segle XVIII i el primer terç del XX.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·o·nès (3)
* Heterograma de 6 lletres (aemnos)
* Anagrama: Amenós

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# manĝotoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /manˈd͡ʒo.toj/

### Verb

manĝotoj
* forma plural de manĝoto
# manĝus
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈman.d͡ʒus/

### Verb

manĝus
* condicional de manĝi
# maons
## Català

   * Pronúncia: oriental /məˈons/, occidental /maˈons/
   * Rimes: -ons

### Nom

maons m. pl.
* Forma plural de maó.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·ons (2)
* Anagrames: manos, manso, sonam
# manĝotojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /manˈd͡ʒo.tojn/

### Verb

manĝotojn
* acusatiu plural de manĝoto
# manĝoton
## Esperanto

   * Pronúncia: /manˈd͡ʒo.ton/

### Verb

manĝoton
* acusatiu de manĝoto
# mapatge de textura
## Català
### Nom

mapatge de textura m. ‎(plural mapatges de textura)
* (videojocs) Procés de la renderització consistent a revestir la superfície bidimensional d'un objecte gràfic amb un mapa de textura.

#### Traduccions

* Anglès: texture mapping $^{(en)}$, texture mapping technique $^{(en)}$
* Castellà: diseño de texturas $^{(es)}$, mapeo de texturas $^{(es)}$
* Francès: mappage de texture $^{(fr)}$, placage de textures $^{(fr)}$, texturage $^{(fr)}$

### Vegeu també

* mapatge de textura. Terminologia dels videojocs. Informació cedida per TERMCAT.
# mapatge d'entorn
## Català
### Nom

mapatge d'entorn m. ‎(plural mapatges d'entorn)
* (videojocs) Procés de la renderització consistent a revestir la superfície d'un objecte gràfic en 3D amb la imatge d'una part de l'entorn, a fi de simular un efecte de reflexió.

#### Traduccions

* Alemany: Umgebungsabbildung $^{(de)}$
* Anglès: environment mapping $^{(en)}$, reflection mapping $^{(en)}$
* Castellà: environment mapping $^{(es)}$
* Francès: mappage d'environnement $^{(fr)}$, placage d'environnement $^{(fr)}$

### Vegeu també

* mapatge d'entorn. Terminologia dels videojocs. Informació cedida per TERMCAT.
# mapatge de relleu
## Català
### Nom

mapatge de relleu m. ‎(plural mapatges de relleu)
* (videojocs) Tècnica d'il·luminació consistent a aplicar un mapa de textura d'aspecte irregular sobre un objecte gràfic en 3D a fi de simular un efecte de rugositat.

#### Traduccions

* Alemany: Reliefzuordnung $^{(de)}$
* Anglès: bump mapping $^{(en)}$
* Castellà: bump mapping $^{(es)}$
* Francès: placage de relief $^{(fr)}$, placage de rugosité $^{(fr)}$

### Vegeu també

* mapatge de relleu. Terminologia dels videojocs. Informació cedida per TERMCAT.
# mapatges d'entorn
## Català
### Nom

mapatges d'entorn m. pl.
* Forma plural de mapatge d'entorn.
# mapatges de relleu
## Català
### Nom

mapatges de relleu m. pl.
* Forma plural de mapatge de relleu.
# mapatge MIP
## Català
### Nom

mapatge MIP m. ‎(plural mapatges MIP)
* (videojocs) Mapatge de textura en què s'apliquen sobre l'objecte gràfic diferents mapes, els quals han estat creats i emmagatzemats prèviament, segons el nivell de detall necessari i la distància entre l'objecte i el punt d'observació, que permet optimitzar l'eficiència de la renderització sense disminuir la qualitat global de la imatge.

#### Traduccions

* Anglès: MIP mapping $^{(en)}$, mipmapping $^{(en)}$
* Castellà: mapeado MIP $^{(es)}$, mapeo MIP $^{(es)}$
* Francès: mappage MIP $^{(fr)}$

### Vegeu també

* mapatge MIP. Terminologia dels videojocs. Informació cedida per TERMCAT.
# mapatge
## Català

   * Pronúncia: oriental /məˈpad.ʒə/, occidental /maˈpa.d͡ʒe/
   * Rimes: -adʒe
   * Etimologia: De mapar i el sufix -atge ‎(«operació tècnica»).

### Nom

mapatge m. ‎(plural mapatges)
* Acció i efecte de mapar.
* (matemàtiques, informàtica) Operació per establir la correspondència entre dos conjunts de valors.

#### Traduccions

* Anglès: mapping $^{(en)}$
* Castellà: mapeo $^{(es)}$
* Francès: mappage $^{(fr)}$
* Italià: mappatura $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·pat·ge (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* mapatge. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# mapatges MIP
## Català
### Nom

mapatges MIP m. pl.
* Forma plural de mapatge MIP.
# mailurentzat
## Basc
### Nom

mailurentzat
* benefactiu indefinit de mailu
# mailuri
## Basc
### Nom

mailuri
* datiu indefinit de mailu
# mailurik
## Basc
### Nom

mailurik
* partitiu indefinit de mailu
# mailutatik
## Basc
### Nom

mailutatik
* ablatiu indefinit de mailu
# mailurengatik
## Basc
### Nom

mailurengatik
* causal indefinit de mailu
# mailutan
## Basc
### Nom

mailutan
* inessiu indefinit de mailu
# mailutara
## Basc
### Nom

mailutara
* al·latiu indefinit de mailu
# mailutaraino
## Basc
### Nom

mailutaraino
* terminatiu indefinit de mailu
# mailutarantz
## Basc
### Nom

mailutarantz
* al·latiu direccional indefinit de mailu
# mailutako
## Basc
### Nom

mailutako
* genitiu locatiu indefinit de mailu
# malentès
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌma.ɫənˈtɛs/ balear /ˌma.ɫənˈtəs/, /ˌma.ɫənˈtɛs/ Occidental: /ˌma.ɫenˈtes/
   * Rimes: -ɛs
   * Etimologia: De malentendre.

### Nom

malentès m. ‎(plural malentesos)
* Interpretació errònia, entès en un sentit diferent de la intencionalitat.
    «La llengua fou objecte d'expansió vers el sud i el sud-oest, de resultes de la reconquesta i del repoblament que la subseguí. Abans, però, voldria avançar-me a esvair un possible malentès del lector, un malentès que correspon a una manera molt estesa d'interpretar la gestació i els orígens de la llengua.» (Antoni Maria Badia i Margarit, La formació de la llengua catalana, 1981)

#### Antònims

* benentès

#### Notes

* La forma separada mal entès és un participi o adjectiu precedit de l’adverbi.

#### Traduccions

* Anglès: misunderstanding $^{(en)}$
* Castellà: malentendido $^{(es)}$ m.
* Francès: malentendu $^{(fr)}$ m.
* Italià: malinteso $^{(it)}$ m.

### Verb

malentès
* Participi masculí singular del verb malentendre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mal·en·tès (3)
* Anagrames: lamentes, lamentés

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, ésAdir
# maleolojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ma.leˈo.lojn/

### Nom

maleolojn
* acusatiu plural de maleolo
# maler
## Danès

   * Etimologia: De male i el sufix -er
   * Pronúncia:

### Nom

maler c.
* pintor

#### Declinació

Declinació de maler :
| Gènere comú | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Gènere comú | Indefinit | Definit | Indefinit | Definit |
| Nominatiu | maler | maleren | malere | malerne |
| Genitiu | malers | malerens | maleres | malernes |

#### Hipònims

* håndværksmaler
* bygningssmaler
* industrimaler
* kunstmaler
* skiltemaler

#### Derivats

* maleri
* malermester

### Vegeu també

Per a més informació vegeu l'entrada maler$^2$ al Ordbog over det danske Sprog
# maleolon
## Esperanto

   * Pronúncia: /ma.leˈo.lon/

### Nom

maleolon
* acusatiu de maleolo
# malerische
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈmaːləʀɪʃə/

### Adjectiu

malerische
* forma declinada de malerisch
# maleolo
## Esperanto

   * Pronúncia: /ma.leˈo.lo/

### Nom

maleolo ‎(acusatiu maleolon, plural maleoloj, plural acusatiu maleolojn)
* turmell

#### Sinònims

* piedartiko
# maleoloj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ma.leˈo.loj/

### Nom

maleoloj
* forma plural de maleolo
# marroquiní
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mə.ru.kiˈni/ balear /mə.ro.kiˈni/, /mə.ru.kiˈni/ Occidental: /ma.ro.kiˈni/
   * Rimes: -i

### Verb

marroquiní
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de marroquinar.
# marroquíes
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ma.roˈki.es/, meridional /ma.roˈki.eh/
       Americà: alt /ma.roˈki.(e)s/, baix /ma.roˈki.eh/, austral /ma.roˈki.es/
   * Rimes: -ies

### Adjectiu

marroquíes inv. pl.
* forma plural de marroquí

### Nom

marroquíes m. f. pl.
* forma plural de marroquí

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·rro·quí·es (4)
# marrow
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈmæɹəʊ/

### Nom

marrow ‎(plural marrows)
* (anatomia) medul·la

#### Sinònims

* medulla

### Vegeu també

* marrow. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# marroquinéssim
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mə.ru.kiˈne.sim/ balear /mə.ro.kiˈne.sim/, /mə.ru.kiˈne.sim/ Occidental: /ma.ro.kiˈne.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

marroquinéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb marroquinar.
# marroquí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mə.ruˈki/ balear /mə.roˈki/, /mə.ruˈki/ Occidental: /ma.roˈki/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: De Marroc i el sufix -í.

### Adjectiu

marroquí m. ‎(femení marroquina, plural masculí marroquins, plural femení marroquines)
* Relatiu o pertanyent al Marroc.
* Del sistema d'adob vegetal que consisteix a col·locar dins d'un clot capes de pell alternades amb escorça de sumac i recobrir-les amb aigua.

#### Traduccions

* Anglès: Moroccan $^{(en)}$
* Castellà: marroquí $^{(es)}$
* Francès: marocain $^{(fr)}$

### Nom

marroquí m. ‎(plural marroquins, femení marroquina)
* (gentilici) Individu natural del Marroc.

#### Traduccions

* Anglès: Moroccan $^{(en)}$
* Castellà: marroquí $^{(es)}$
* Francès: Marocain $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: mar·ro·quí (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia: /ma.roˈki/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: De l'àrab مُرَّاكُش‎ ‎(murrākuš, «Marràqueix»).

### Adjectiu

marroquí inv. ‎(plural marroquíes)
* marroquí

#### Relacionats

* Marruecos
* Marrakech

### Nom

marroquí m. f. ‎(plural marroquíes)
* marroquí

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·rro·quí (3)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre marroquí
# marrows
## Anglès
### Nom

marrows
* forma plural de marrow
# marroquinésseu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mə.ru.kiˈne.səw/ balear /mə.ro.kiˈne.səw/, /mə.ru.kiˈne.səw/ Occidental: /ma.ro.kiˈne.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

marroquinésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb marroquinar.
# marros
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈma.rus/ balear /ˈma.ros/, /ˈma.rus/ Occidental: /ˈma.ros/
   * Rimes: -aros

### Nom

marros m. pl.
* Forma plural de marro.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mar·ros (2)
* Anagrames: marors, sorram $^{(revers)}$
# marruc
## Català

   * Pronúncia: oriental /məˈruk/, occidental /maˈruk/
   * Rimes: -uk
   * Etimologia: De marrucar.

### Nom

marruc m. ‎(plural marrucs)
* parrup

### Verb

marruc
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de marrucar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mar·ruc (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# marroquinéssiu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mə.ru.kiˈne.siw/ balear /mə.ro.kiˈne.siw/, /mə.ru.kiˈne.siw/ Occidental: /ma.ro.kiˈne.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

marroquinéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb marroquinar.
# marrar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /məˈra/ Occidental: nord-occidental /maˈra/ valencià /maˈraɾ/, /maˈra/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: marrà
   * Etimologia: De l’antic marrir, segle XX, amb canvi de conjugació per analogia amb errar.

### Verb

marrar intr., trans.
* (intransitiu) Fer marrada, deixar el camí dret.
* (transitiu) Errar el camí.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: marro, marra, marrem

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: mar·rar (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# marrara
## Català
### Verb

marrara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb marrar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb marrar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mar·ra·ra (3)
* Anagrama: amarrar

## Basc
### Nom

marrara
* al·latiu definit singular de marra
# marranxa
## Català

   * Pronúncia: oriental /məˈraɲ.ʃə/, occidental /maˈraɲ.t͡ʃa/
   * Rimes: -aɲtʃa
   * Etimologia: De marrà per analogia amb marraixa.

### Nom

marranxa f. ‎(plural marranxes)
* astràgal
* (eivissenc) garrafa
* (gironí) lletera

### Miscel·lània

* Síl·labes: mar·ran·xa (3)
* Anagrama: marxaran

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, EEiF
# marranxó
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.rəɲˈʃo/, occidental /ma.raɲˈt͡ʃo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: De marrà i el sufix -ó, alterat en -xó per influx àrab andalusí.

### Nom

marranxó m. ‎(plural marranxons)
* (nord-occidental, eivissenc) garrí

### Miscel·lània

* Síl·labes: mar·ran·xó (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# marraran
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.rəˈɾan/, occidental /ma.raˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

marraran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de marrar.
# marraraino
## Basc
### Nom

marraraino
* terminatiu definit singular de marra
# marrarantz
## Basc
### Nom

marrarantz
* al·latiu direccional definit singular de marra
# malignament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /məˌɫiŋ.nəˈmen/ balear /məˌɫiŋ.nəˈment/, /məˌɫiŋ.nəˈmen/ Occidental: nord-occidental /maˌɫiŋ.naˈmen/ valencià /maˌɫiɡ.naˈment/, /maˌɫiɡ.naˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De maligne i el sufix -ment.

### Adverbi

malignament
* D’una manera maligna.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·lig·na·ment (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# malignar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /mə.ɫiŋˈna/ Occidental: nord-occidental /ma.ɫiŋˈna/ valencià /ma.ɫiɡˈnaɾ/, /ma.ɫiɡˈna/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: malignà
   * Etimologia: Del llatí malignare, segle XIV.

### Verb

malignar intr.
* malpensar

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: maligno, maligna, malignem

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·lig·nar (3)
* Anagrama: marginal

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# malprèn
## Català
### Verb

malprèn
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de malprendre.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb malprendre.
# malproksimigote
## Esperanto

   * Pronúncia: /mal.prok.si.miˈɡo.te/

### Verb

malproksimigote
* participi passiu adverbial futur de malproksimigi
# malproksimigu
## Esperanto

   * Pronúncia: /mal.prok.siˈmi.ɡu/

### Verb

malproksimigu
* volitiu de malproksimigi
# malproksimigotan
## Esperanto

   * Pronúncia: /mal.prok.si.miˈɡo.tan/

### Verb

malproksimigotan
* acusatiu de malproksimigota
# malproksimigotojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /mal.prok.si.miˈɡo.tojn/

### Verb

malproksimigotojn
* acusatiu plural de malproksimigoto
# malproksimigoton
## Esperanto

   * Pronúncia: /mal.prok.si.miˈɡo.ton/

### Verb

malproksimigoton
* acusatiu de malproksimigoto
# malproksimigoto
## Esperanto

   * Pronúncia: /mal.prok.si.miˈɡo.to/

### Verb

malproksimigoto ‎(plural malproksimigotoj, acusatiu malproksimigoton, plural acusatiu malproksimigotojn)
* participi passiu nominal futur de malproksimigi
# malproksimigotoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /mal.prok.si.miˈɡo.toj/

### Verb

malproksimigotoj
* forma plural de malproksimigoto
# malproksimigus
## Esperanto

   * Pronúncia: /mal.prok.siˈmi.ɡus/

### Verb

malproksimigus
* condicional de malproksimigi
# masclejàssim
## Català
### Verb

masclejàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb masclejar.
# masclejàssem
## Català
### Verb

masclejàssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb masclejar.