OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Чеськословеньско
## Plantilla:-rue-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

Чеськословеньско ‎(manca transliteració)
* Txecoslovàquia

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en rutè
# Чилє
## Eslavònic

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

Чилє ‎(manca transliteració)
* Xile

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en eslavònic
# Соул
## Plantilla:-rue-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

Соул ‎(manca transliteració)
* Seül

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en rutè
# Чылі
## Belarús

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

Чылі • ‎(Txili)
* Xile

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en belarús
# éducation spéciale
## Francès
### Nom

éducation spéciale f. ‎(plural éducations spéciales)
* educació especial

#### Sinònims

* éducation spécialisée

### Vegeu també

* éducation spéciale. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation spécialisée
## Francès
### Nom

éducation spécialisée f. ‎(plural éducations spécialisées)
* educació especial

#### Sinònims

* éducation spéciale

### Vegeu també

* éducation spécialisée. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation visuelle
## Francès
### Nom

éducation visuelle f. ‎(plural éducations visuelles)
* educació visual i plàstica

#### Sinònims

* éducation visuelle et plastique

### Vegeu també

* éducation visuelle. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation sexuelle
## Francès
### Nom

éducation sexuelle f. ‎(plural éducations sexuelles)
* educació sexual

### Vegeu també

* éducation sexuelle. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation visuelle et plastique
## Francès
### Nom

éducation visuelle et plastique f. ‎(plural éducations visuelles et plastiques)
* educació visual i plàstica

#### Sinònims

* éducation visuelle

### Vegeu també

* éducation visuelle et plastique. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation sociale
## Francès
### Nom

éducation sociale f. ‎(plural éducations sociales)
* educació social

### Vegeu també

* éducation sociale. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation urbaine
## Francès
### Nom

éducation urbaine f. ‎(plural éducations urbaines)
* educació urbana

### Vegeu també

* éducation urbaine. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation religieuse
## Francès
### Nom

éducation religieuse f. ‎(plural éducations religieuses)
* educació religiosa

### Vegeu també

* éducation religieuse. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation récurrente
## Francès
### Nom

éducation récurrente f. ‎(plural éducations récurrentes)
* educació recurrent

### Vegeu també

* éducation récurrente. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation sensorielle
## Francès
### Nom

éducation sensorielle f. ‎(plural éducations sensorielles)
* educació sensorial

### Vegeu també

* éducation sensorielle. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# zasca
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈθas.ka/, meridional /ˈθah.ka/
       Americà: alt /ˈsas.k(a)/, baix /ˈsah.ka/
   * Rimes: -aska
   * Etimologia: De zas ‎(«xac») i el sufix augmentatiu -asca, o bé apòcope de zascandil ‎(«cop sobtat»).

### Interjecció

¡zasca!
* patapam

### Nom

zasca m. ‎(plural zascas)
* clatellot

### Miscel·lània

* Síl·labes: zas·ca (2)
# zarrinos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /θaˈri.nos/, meridional /θaˈri.noh/
       Americà: alt /saˈri.n(o)s/, baix /saˈri.noh/, austral /saˈri.nos/
   * Rimes: -inos

### Adjectiu

zarrinos m. pl.
* forma plural de zarrino
# zarzuela
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /θaɾˈθwe.la/
       Americà: alt /s(a)ɾˈswe.la/, baix /saɾˈswe.la/
   * Rimes: -ela
   * Etimologia: Derivat de zarza ‎(«esbarzer») i del nom del primer teatre on es va representar una obra d'aquest gènere, el Real Teatro de la Zarzuela, construït en una antiga finca reial on creixien esbarzers.

### Nom

zarzuela f. ‎(plural zarzuelas)
* sarsuela

#### Descendents

* Català: sarsuela

### Miscel·lània

* Síl·labes: zar·zue·la (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre zarzuela
# zarzuelas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /θaɾˈθwe.las/, meridional /θaɾˈθwe.lah/
       Americà: alt /saɾˈswe.l(a)s/, baix /saɾˈswe.lah/, austral /saɾˈswe.las/
   * Rimes: -elas

### Nom

zarzuelas f. pl.
* forma plural de zarzuela
# zascandila
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /θas.kanˈdi.la/, meridional \θah.kaŋˈdi.la\
       Americà: alt /s(a)s.kanˈdi.la/, baix \sah.kaŋˈdi.la\, austral /sah.kanˈdi.la/
   * Rimes: -ila

### Nom

zascandila f. ‎(plural zascandilas)
* forma femenina de zascandil
# zarrino
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /θaˈri.no/
       Americà: alt /s(a)ˈri.no/, baix /saˈri.no/
   * Rimes: -ino

### Adjectiu

zarrino m. ‎(femení zarrina, plural masculí zarrinos, plural femení zarrinas)
* sarrí (gentilici).

### Miscel·lània

* Síl·labes: za·rri·no (3)
# zascandil
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /θas.kanˈdil/, meridional \θah.kaŋˈdil\
       Americà: alt /s(a)s.kanˈdil/, baix \sah.kaŋˈdil\, austral /sah.kanˈdil/
   * Rimes: -il

### Nom

zascandil m. ‎(plural zascandiles, femení zascandila)
* baliga-balaga

### Miscel·lània

* Síl·labes: zas·can·dil (3)
# zascandilas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /θas.kanˈdi.las/, meridional \θah.kaŋˈdi.lah\
       Americà: alt /s(a)s.kanˈdi.las/, baix \sah.kaŋˈdi.lah\, austral /sah.kanˈdi.las/
   * Rimes: -ilas

### Nom

zascandilas f. pl.
* forma plural de zascandila
# zarrinas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /θaˈri.nas/, meridional /θaˈri.nah/
       Americà: alt /saˈri.n(a)s/, baix /saˈri.nah/, austral /saˈri.nas/
   * Rimes: -inas

### Adjectiu

zarrinas f. pl.
* forma plural de zarrina
# बॉलीवुड
## Hindi

   * Pronúncia: /boliʋʊɖ/

### Nom propi

बॉलीवुड ‎(bolīvuḍ)
* Bollywood
# बोधक
## Marathi

   * Pronúncia: /bod̪ʱək/

### Adjectiu

बोधक ‎(bodhak)
* Explicatiu, instructiu.

## Sànscrit

   * Pronúncia: /bod̪ʱək/

### Adjectiu

बोधक ‎(bodhak)
* Informatiu, educatiu, que aporta coneixement.

### Vegeu també

* ↑ VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 429.
* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 174.
# भ
## Multilingüe

   * Pronúncia: /bʱ/ Àudio

### Lletra

भ ‎(bh)
* Consonant de l'alfabet devanagari (Unicode: 0x092D).
# भंवई
## Marathi

   * Pronúncia: /bʱãvi/

### Nom

भंवई ‎(bhãvī) f.
* Cella (pèl).

#### Sinònims

* Cella: भिवई, भुंवई, भ्रू

### Vegeu també

* ↑ VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 434.
# भंवरा
## Hindi

   * Pronúncia: /bʱãʋraː/

### Nom

भंवरा ‎(bhãvrā) m.
* abella negra de grans dimensions

#### Relacionats

* भौंरी (abella), मधुमक्खी (abella mel·lífera)

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 194.
# ब्लॉगर
## Hindi

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: De l'anglès blogger.

### Nom

ब्लॉगर ‎(blŏgar)
* bloguer

## Marathi

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: De l'anglès blogger.

### Nom

ब्लॉगर ‎(blŏgar)
* bloguer
# भय
## Marathi

   * Pronúncia: /bʱəj/

### Nom

भय ‎(bhay) n.
* por, aprensió, terror
* risc

### Vegeu també

* VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 432.

## Sànscrit

   * Pronúncia: /bʱəj/

### Nom

भय ‎(bhay) m.
* por, aprensió, terror

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 198.
# भला
## Hindi

   * Pronúncia: /bʱəlaː/
   * Etimologia: Del sànscrit भद्रकः.

### Adjectiu

भला ‎(bhalā)
* bo, excel·lent, virtuós, correcte
* honest, respectable
* benvolent, amable
* meravellós, admirable
* còmic, divertit

#### Declinació
### Interjecció

भला ‎(bhalā)
* bé!, molt bé!

### Nom

भला ‎(bhalā) m.
* bé, béns

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 190.
# बोच
## Hindi

   * Pronúncia: /botʃ/

### Nom

बोच ‎(boc) m.
* al·ligàtor, cocodril

#### Sinònims

* मगर, कुम्हीर, गाह, गोह, घड़ियाल, नाका, नाकू

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 174.
# ètim
## Català

   * Pronúncia: /ˈɛ.tim/

### Nom

ètim m. ‎(plural ètims)
* Forma originària d'un mot, la paraula d'on una altra procedeix.

#### Traduccions

* Anglès: etymon $^{(en)}$
* Castellà: étimo $^{(es)}$ m.
* Francès: étymon $^{(fr)}$ m.
* Italià: etimo $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: è·tim (2)
* Anagrames: ítem, meti, metí, mite $^{(revers)}$, temi, temí, time

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# ètims
## Català

   * Pronúncia: /ˈɛ.tims/

### Nom

ètims m. pl.
* Forma plural de ètim.

### Miscel·lània

* Síl·labes: è·tims (2)
* Anagrames: estim, istme, ítems, metis, mites, temis, Temis, tmesi
# èticament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌɛ.ti.kəˈmen/ balear /ˌɛ.ti.kəˈment/, /ˌɛ.ti.kəˈmen/ Occidental: nord-occidental /ˌɛ.ti.kaˈmen/ valencià /ˌɛ.ti.kaˈment/, /ˌɛ.ti.kaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De ètic i el sufix -ment.

### Adverbi

èticament
* D'una manera ètica.

#### Traduccions

* Anglès: ethically $^{(en)}$
* Francès: éthiquement $^{(fr)}$
* Italià: eticamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: è·ti·ca·ment (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# ètic
## Català

   * Pronúncia: /ˈɛ.tik/
   * Rimes: -ɛtik
   * Etimologia: [1] Del llatí ēthicus, del grec antic ἠθικός ‎(ēthikós), de ἦθος ‎(êthos, «costum, moral»), segle XIX.
   * Etimologia: [2] Variant de hèctic, del grec antic ἑκτικός [πυρετός] ‎(hektikós [pyretós], literalment «febre constant»), de ἕξις ‎(héxis, «estat, condició»).
   * Etimologia: [3] De l'anglès etic, creat generalitzant el concepte phonetic ‎(«fonètic»).

### Adjectiu

ètic m. ‎(femení ètica, plural masculí ètics, plural femení ètiques)
* Relatiu als principis morals.

#### Relacionats

* ètica

#### Traduccions

* Anglès: ethical $^{(en)}$
* Castellà: ético $^{(es)}$
* Francès: éthique $^{(fr)}$
* Italià: etico $^{(it)}$

### Adjectiu

ètic m. ‎(femení ètica, plural masculí ètics, plural femení ètiques)
* Forma alternativa de hèctic.

### Adjectiu

ètic m. ‎(femení ètica, plural masculí ètics, plural femení ètiques)
* (ciències socials) Basat en la descripció de fets observables per qualsevol observador desproveït de qualsevol intent de descobrir el significat que els agents involucrats li donen.
* (etnopoètica) Basat en el mètode de recerca i anàlisi en el qual els investigadors utilitza ferramentes metodològiques i categories, sobretot en estudis transculturals i comparatius.

#### Relacionats

* èmic

#### Traduccions

* Anglès: etic $^{(en)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: è·tic (2)
* Anagrama: cite $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, PTV
* TermFolk
# ètica
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɛ.ti.kə/, occidental /ˈɛ.ti.ka/
   * Rimes: -ɛtika

### Nom

ètica f. ‎(plural ètiques)
* Disciplina filosòfica que té per objecte determinar la rectitud i el sentit del comportament humà, segons uns principis normatius dels quals es deriven uns deures i unes obligacions.

#### Notes

* La moral i l'ètica només es distingeixen convencionalment, i en aquest sentit se sol entendre l'ètica com a disciplina estrictament filosòfica, mentre que en la moral s'inclouen també elements sociològics, lingüístics, culturals i teològics.

#### Traduccions

* Anglès: ethics $^{(en)}$
* Castellà: ética $^{(es)}$
* Francès: éthique $^{(fr)}$

### Adjectiu

ètica f. ‎(plural ètiques)
* Forma femenina de ètic.

### Miscel·lània

* Síl·labes: è·ti·ca (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* ètica. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# ètica ambiental
## Català
### Nom

ètica ambiental f. ‎(plural ètiques ambientals)
* Part de l'ètica aplicada que estudia la responsabilitat humana en el problema específic de la conservació del medi i de l'ecologia.

#### Traduccions

* Anglès: environmental ethics $^{(en)}$
* Castellà: ética ambiental $^{(es)}$
* Francès: éthique de l'environnement $^{(fr)}$

### Vegeu també

* ètica ambiental. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# ètics
## Català

   * Pronúncia: /ˈɛ.tiks/
   * Rimes: -ɛtiks

### Adjectiu

ètics m. pl.
* Forma plural de ètic.

### Miscel·lània

* Síl·labes: è·tics (2)
* Anagrames: cites, cités, estic
# ètiques
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɛ.ti.kəs/, occidental /ˈɛ.ti.kes/
   * Rimes: -ɛtikes

### Adjectiu

ètiques f. pl.
* Forma plural de ètica.

### Nom

ètiques f. pl.
* Forma plural de ètica.

### Miscel·lània

* Síl·labes: è·ti·ques (3)
* Anagrama: quietes
# Anaïs
## Francès

   * Pronúncia: /a.naˈis/

### Nom propi

Anaïs f.
* Prenom femení, equivalent al català Anaís.
# Anatole
## Francès

   * Etimologia: Del llatí Anatolius

### Nom propi

Anatole m.
* Prenom masculí

#### Hiperònims

* nom de baptême

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en francès
* G. Beleze, Dictionnaire des noms de baptême, Hachette, París, 1863, pp. 23
# Anatolien
## Francès

   * Etimologia: Del llatí Anatolianus

### Nom propi

Anatolien m.
* Prenom masculí

#### Variants

* Antholein
* Antolien

#### Hiperònims

* nom de baptême

### Vegeu també

* G. Beleze, Dictionnaire des noms de baptême, Hachette, París, 1863, pp. 35
# Anaís
## Català

   * Pronúncia: oriental /ə.nəˈis/, occidental /a.naˈis/
   * Rimes: -is

### Nom propi

Anaís f.
* Prenom femení

#### Traduccions

* Francès: Anaïs $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: A·na·ís (3)
* Anagrames: aïnàs, anisa, anisà, ànsia

### Vegeu també

* Obres de referència: Optimot
* Noms de la població, Idescat
# Anberesek
## Basc
### Nom propi

Anberesek
* ergatiu indefinit de Anberes
# Anbereseko
## Basc
### Nom propi

Anbereseko
* genitiu locatiu indefinit de Anberes
# Anastasie
## Francès

   * Etimologia: Del llatí Anastasia.

### Nom propi

Anastasie f.
* Prenom femení

#### Relacionats

* Anastase m.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en francès
* G. Beleze, Dictionnaire des noms de baptême, Hachette, París, 1863, pp. 23
# Anberes
## Basc
### Nom propi

Anberes inan.
* Anvers

#### Declinació

Nom propi inanimat en consonant
Cas
Indefinit
Absolutiu
Anberes
Ergatiu
Anberesek
Datiu
Anberesi
Genitiu
Anberesen
Comitatiu
Anberesekin
Benefactiu
Anberesentzat
Instrumental
Anberesez
Partitiu
Anberesik
Prolatiu
Anberestzat
Causal
Anberesengatik
Locatius
Inessiu
Anberesen
Ablatiu
Anberesetik
Al·latiu
Anberesera
Terminatiu
Anbereseraino
Al·l. direcional
Anbereserantz
Gen. locatiu
Anbereseko :
# Anberesekin
## Basc
### Nom propi

Anberesekin
* comitatiu indefinit de Anberes
# Anaz
## Basc
### Nom propi

Anaz
* instrumental indefinit de Ana
# Berbers
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈbɛʁbɐs/

### Nom

Berbers
* genitiu singular de Berber
# Berberin
## Alemany
### Nom

Berberin f. ‎(genitiu Berberin, plural Berberinnen)
* forma femenina de Berber

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | die | Berberin | die | Berberinnen |
| Genitiu | der | Berberin | der | Berberinnen |
| Datiu | der | Berberin | den | Berberinnen |
| Acusatiu | die | Berberin | die | Berberinnen |
# Berdagué
## Català

   * Pronúncia: oriental /bər.dəˈɣe/, occidental /beɾ.ðaˈɣe/
   * Etimologia: Variant arcaica de Verdeguer.

### Nom propi

Berdagué
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ber·da·gué (3)
* Anagrames: berguedà, Berguedà

### Vegeu també

* Cerca Berdagué a Wikidata
* Obres de referència: Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Berdegué
## Català

   * Pronúncia: oriental /bər.dəˈɣe/, occidental /beɾ.ðeˈɣe/
   * Etimologia: Variant arcaica de Verdeguer.

### Nom propi

Berdegué
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ber·de·gué (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Berberinnen
## Alemany
### Nom

Berberinnen
* forma plural de Berberin
# Berbère
## Francès

   * Pronúncia: /bɛʁˈbɛʁ/

### Nom

Berbère m. f. ‎(plural Berbères)
* berber
# Berdaguer
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /bər.dəˈɣe/ Occidental: nord-occidental /ber.ðaˈɣe/, valencià /beɾ.ðaˈɣeɾ/
   * Etimologia: Variant arcaica de Verdeguer.

### Nom propi

Berdaguer
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ber·da·guer (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Berenguella
## Català

   * Pronúncia: oriental /bə.ɾəŋˈɡe.ʎə/, occidental /be.ɾeŋˈɡe.ʎa/
   * Rimes: -eʎa
   * Etimologia: Variant de Berenguera.

### Nom propi

Berenguella
* (històric) Prenom femení

#### Traduccions

* Castellà: Berenguela $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: Be·ren·gue·lla (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# Berbern
## Alemany
### Nom

Berbern
* datiu plural de Berber
# Berbères
## Francès

   * Pronúncia: /bɛʁˈbɛʁ/

### Nom

Berbères m. f. pl.
* forma plural de Berbère
# Aiskoarengan
## Basc
### Nom propi

Aiskoarengan
* inessiu indefinit de Aiskoa
# Aiskoarengatik
## Basc
### Nom propi

Aiskoarengatik
* causal indefinit de Aiskoa
# Aiskoaren
## Basc
### Nom propi

Aiskoaren
* genitiu indefinit de Aiskoa
# Aiskoarenganaino
## Basc
### Nom propi

Aiskoarenganaino
* terminatiu indefinit de Aiskoa
# Aiskoari
## Basc
### Nom propi

Aiskoari
* datiu indefinit de Aiskoa
# Aiskoarengandik
## Basc
### Nom propi

Aiskoarengandik
* ablatiu indefinit de Aiskoa
# Aiskoarengana
## Basc
### Nom propi

Aiskoarengana
* al·latiu indefinit de Aiskoa
# Aiskoarenganako
## Basc
### Nom propi

Aiskoarenganako
* genitiu locatiu indefinit de Aiskoa
# Aiskoarenganantz
## Basc
### Nom propi

Aiskoarenganantz
* al·latiu direccional indefinit de Aiskoa
# Aiskoarentzat
## Basc
### Nom propi

Aiskoarentzat
* benefactiu indefinit de Aiskoa
# Ayalarekin
## Basc
### Nom propi

Ayalarekin
* comitatiu indefinit de Ayala
# Axorengandik
## Basc
### Nom propi

Axorengandik
* ablatiu indefinit de Axo
# Ayalak
## Basc
### Nom propi

Ayalak
* ergatiu indefinit de Ayala
# Ayala
## Basc

   * Etimologia: Grafia tradicional de Aiala.

### Nom propi

Ayala anim.
* Cognom

#### Declinació

Nom propi animat en vocal
Cas
Indefinit
Absolutiu
Ayala
Ergatiu
Ayalak
Datiu
Ayalari
Genitiu
Ayalaren
Comitatiu
Ayalarekin
Benefactiu
Ayalarentzat
Instrumental
Ayalaz
Causal
Ayalarengatik
Locatius
Inessiu
Ayalarengan
Ablatiu
Ayalarengandik
Al·latiu
Ayalarengana
Terminatiu
Ayalarenganaino
Al·l. direcional
Ayalarenganantz
Gen. locatiu
Ayalarenganako :
# Axori
## Basc
### Nom propi

Axori
* datiu indefinit de Axo
# Axorenganantz
## Basc
### Nom propi

Axorenganantz
* al·latiu direccional indefinit de Axo
# Axorengatik
## Basc
### Nom propi

Axorengatik
* causal indefinit de Axo
# Ayalaren
## Basc
### Nom propi

Ayalaren
* genitiu indefinit de Ayala
# Axorentzat
## Basc
### Nom propi

Axorentzat
* benefactiu indefinit de Axo
# Axoz
## Basc
### Nom propi

Axoz
* instrumental indefinit de Axo
# Casajoanes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kə.zə.ʒuˈa.nəs/ balear /kə.zə.ʒoˈa.nəs/, /kə.zə.ʒuˈa.nəs/ Occidental: nord-occidental /ka.za.ʒoˈa.nes/, valencià /ka.za.d͡ʒoˈa.nes/
   * Rimes: -anes
   * Etimologia: Plural de parentiu de Casajoana.

### Nom propi

Casajoanes
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ca·sa·jo·a·nes (5)

### Vegeu també

* Cognoms de la població, Idescat
# Casal
## Català

   * Pronúncia: oriental /kəˈzaɫ/, occidental /kaˈzaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: De casal ‎(«casa gran»).

### Nom propi

Casal
* Cognom

#### Relacionats

* Casals

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ca·sal (2)
* Anagrames: ascla, asclà, calàs, lacàs, lasca, lascà

### Vegeu també

* Cerca Casal a Wikidata
* Obres de referència: Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Casala
## Català

   * Pronúncia: oriental /kəˈza.ɫə/, occidental /kaˈza.ɫa/
   * Rimes: -ala
   * Etimologia: Femení de Casals com a sobrenom de la filla de la família.

### Nom propi

Casala
* Cognom d’origen d’habitatge

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ca·sa·la (3)
* Anagrames: acalàs, Lacasa

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
* Cognoms de la població, Idescat
# Casajuana
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kə.zə.ʒuˈa.nə/ Occidental: nord-occidental /ka.za.ʒuˈa.na/, valencià /ka.za.d͡ʒuˈa.na/
   * Etimologia: Variant de Casajoana.

### Nom propi

Casajuana
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ca·sa·ju·a·na (5)

### Vegeu també

* Cerca Casajuana a Wikidata
* Obres de referència: Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Casalins
## Català

   * Pronúncia: oriental /kə.zəˈɫins/, occidental /ka.zaˈlins/
   * Rimes: -ins
   * Etimologia: Diminutiu de Casals com a sobrenom del fill de la família.

### Nom propi

Casalins
* Cognom d’origen d’habitatge

#### Relacionats

* Casalí, Casalís, Casalius

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ca·sa·lins (3)
* Anagrames: calassin, lacassin

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
* Cognoms de la població, Idescat
# Casaldàliga
## Català

   * Pronúncia: oriental /kəˌzaɫˈda.ɫi.ɣə/, occidental /kaˌzaɫˈda.ɫi.ɣa/
   * Etimologia: De casal d'àliga.

### Nom propi

Casaldàliga
* Cognom d’origen d’habitatge

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ca·sal·dà·li·ga (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
* Cognoms de la població, Idescat
# Casafont
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kə.zəˈfɔn/ balear /kə.zəˈfɔnt/, /kə.zəˈfɔn/ Occidental: nord-occidental /ka.zaˈfɔn/ valencià /ka.zaˈfɔnt/, /ka.zaˈfɔn/
   * Rimes: -ɔnt
   * Etimologia: Compost de casa i Font.

### Nom propi

Casafont
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ca·sa·font (3)

### Vegeu també

* Cerca Casafont a Wikidata
* Obres de referència: DCVB
* Cognoms de la població, Idescat
# Casagran
## Català

   * Pronúncia: oriental /kə.zəˈɣɾan/, occidental /ka.zaˈɣɾan/
   * Rimes: -an
   * Etimologia: Compost de casa i gran.

### Nom propi

Casagran
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ca·sa·gran (3)

### Vegeu també

* Cerca Casagran a Wikidata
* Obres de referència: DCVB
* Cognoms de la població, Idescat
# Casajoana
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kə.zə.ʒuˈa.nə/ balear /kə.zə.ʒoˈa.nə/, /kə.zə.ʒuˈa.nə/ Occidental: nord-occidental /ka.za.ʒoˈa.na/, valencià /ka.za.d͡ʒoˈa.na/
   * Rimes: -ana
   * Etimologia: Compost de casa i Joana usat com a adjectiu «casa de Joan».

### Nom propi

Casajoana
* Cognom d’origen d'habitatge

#### Variants

* Casajuana
* Casajoanes

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ca·sa·jo·a·na (5)

### Vegeu també

* Cerca Casajoana a Wikidata
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Casaldelbosch
## Català

   * Pronúncia: oriental /kəˌzaɫ.dəɫˈβɔsk/, occidental /kaˌzaɫ.deɫˈbɔsk/
   * Rimes: -ɔsk
   * Etimologia: De Casal del Bosch.

### Nom propi

Casaldelbosch
* Cognom d’origen d’habitatge

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ca·sal·del·bosch (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# Armadans
## Català

   * Pronúncia: oriental /ər.məˈðans/, occidental /aɾ.maˈðans/
   * Rimes: -ans
   * Etimologia: Plural de Armadà.

### Nom propi

Armadans
* Cognom

#### Variants

* Ardamans

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ar·ma·dans (3)
* Anagrama: Ardamans

### Vegeu també

* Cerca Armadans a Wikidata
* Obres de referència: DCVB
* Cognoms de la població, Idescat