OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# witkapbijeneter
## Neerlandès

   * Etimologia: De wit ‎(«blanc»), kap ‎(«capell») i bijeneter ‎(«abellerol»).

### Nom

witkapbijeneter m. ‎(plural witkapbijeneters)
* (ornitologia) abellerol frontblanc (Merops bullockoides)

#### Sinònims

* roodkeelbijeneter

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
# witkeelral
## Neerlandès

   * Etimologia: De wit ‎(«blanc»), keel ‎(«gorja») i ral ‎(«rasclet, rascló»).

### Nom

witkeelral m. ‎(plural witkeelrallen)
* (ornitologia) rascló de Cuvier (Dryolimnas cuvieri)

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès
# witkeelstekelstaart
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De wit ‎(«blanc»), keel ‎(«gorja») i stekelstaart ‎(«cuaespinós»), imitació del nom científic d'aquest ocell.

### Nom

witkeelstekelstaart m. ‎(plural witkeelstekelstaarten)
* (ornitologia) cuaespinós gorjablanc (Synallaxis albigularis)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# witkeeldwergral
## Neerlandès

   * Etimologia: De wit ‎(«blanc»), keel ‎(«gorja») i dwergral ‎(«rasclet»).

### Nom

witkeeldwergral m. ‎(plural witkeeldwergrallen)
* (ornitologia) rasclet gorjablanc (Laterallus albigularis)

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès
# witkeeltaling
## Neerlandès

   * Etimologia: De wit ‎(«blanc»), keel ‎(«gorja») i taling ‎(«xarxet»).

### Nom

witkeeltaling m. ‎(plural witkeeltalingen)
* (ornitologia) grijze witkeeltaling xarxet gris (Anas gracilis)

#### Sinònims

* Australische taling

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# without
## Anglès

   * Pronúncia: /wɪθˈaʊt/, /wɪðˈaʊt/
      * àudio (EUA)

### Preposició

without
* sense.

#### Antònims

* with
# witkeelbijeneter
## Neerlandès

   * Etimologia: De wit ‎(«blanc»), keel ‎(«gorja») i bijeneter ‎(«abellerol»).

### Nom

witkeelbijeneter m. ‎(plural witkeelbijeneters)
* (ornitologia) abellerol gorjablanc (Merops albicollis)

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
# witkeeltinamoe
## Neerlandès

   * Etimologia: De wit ‎(«blanc»), keel ‎(«gorja») i tinamoe ‎(«tinamú»).

### Nom

witkeeltinamoe m. ‎(plural witkeeltinamoes)
* (ornitologia) tinamú gorjablanc (Tinamus guttatus)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
# éducation internationale
## Francès
### Nom

éducation internationale f. ‎(plural éducations internationales)
* educació internacional

### Vegeu també

* éducation internationale. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation morale
## Francès
### Nom

éducation morale f. ‎(plural éducations morales)
* educació moral

### Vegeu també

* éducation morale. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation multiculturelle
## Francès
### Nom

éducation multiculturelle f. ‎(plural éducations multiculturelles)
* educació multicultural

### Vegeu també

* éducation multiculturelle. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation libertaire
## Francès
### Nom

éducation libertaire f. ‎(plural éducations libertaires)
* educació llibertària

### Vegeu també

* éducation libertaire. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation mixte
## Francès
### Nom

éducation mixte f. ‎(plural éducations mixtes)
* educació mixta

### Vegeu també

* éducation mixte. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation non-directive
## Francès
### Nom

éducation non-directive f. ‎(plural éducations non-directives)
* educació no directiva

#### Sinònims

* pédagogie non directive

### Vegeu també

* éducation non-directive. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation non formelle
## Francès
### Nom

éducation non formelle f. ‎(plural éducations non formelles)
* educació no formal

### Vegeu també

* éducation non formelle. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation non mixte
## Francès
### Nom

éducation non mixte f. ‎(plural éducations nons mixtes)
* educació diferenciada

### Vegeu també

* éducation non mixte. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation patrimoniale
## Francès
### Nom

éducation patrimoniale f. ‎(plural éducations patrimoniales)
* educació patrimonial

### Vegeu també

* éducation patrimoniale. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation musicale
## Francès
### Nom

éducation musicale f. ‎(plural éducations musicales)
* educació musical

#### Sinònims

* enseignement de la musique

### Vegeu també

* éducation musicale. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# zífid de Perrin
## Català

   * Etimologia: Anomenat en honor al biòleg americà William F. Perrin (1932-2022).

### Nom

zífid de Perrin m. ‎(plural zífids de Perrin)
* Cetaci d’aigües profundes que es pot capbussar fins a dues hores, i que habita a l’oceà Pacífic septentrional (Mesoplodon perrini).

#### Hiperònims

* cetacis > odontocets > zífids

#### Traduccions

* Anglès: Perrin's beaked whale $^{(en)}$
* Castellà: zifio de Perrin $^{(es)}$
* Francès: baleine à bec de Perrin $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: Termcat
# zífid de Travers
## Català
### Nom

zífid de Travers m. ‎(plural zífids de Travers)
* zífid de dents de pala

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# zífid de Sowerby
## Català
### Nom

zífid de Sowerby m. ‎(plural zífids de Sowerby)
* balena de bec de Sowerby

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# zífid de Stejneger
## Català

   * Etimologia: Anomenat en honor al zoòleg noruec Leonhard Hess Stejneger (1851-1943).

### Nom

zífid de Stejneger m. ‎(plural zífids de Stejneger)
* Espècie de cetaci odontocet de la família dels zífids, de cap estret, boca curta i dents grans, amb una protuberància en la mandíbula inferior (Mesoplodon stejnegeri).

#### Sinònims

* zifi de Stejneger

#### Traduccions

* Anglès: Stejneger's beaked whale $^{(en)}$
* Castellà: zifio de Stejneger $^{(es)}$
* Francès: baleine à bec de Stejneger $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: Termcat
# zífid de True
## Català
### Nom

zífid de True m. ‎(plural zífids de True)
* balena de bec de True

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# zífid de dents de ginkgo
## Català
### Nom

zífid de dents de ginkgo m. ‎(plural zífids de dents de ginkgo)
* Cetaci de la família dels zífids amb dues dents en forma de fulla de ginkgo (Mesoplodon ginkgodens).

#### Sinònims

* zifi de Nishiwaki, zífid de Nishiwaki

#### Hiperònims

* cetacis > odontocets > zífids

#### Traduccions

* Anglès: ginkgo-toothed beaked whale $^{(en)}$
* Castellà: zifio japonés $^{(es)}$
* Francès: baleine à bec de Nishiwaki $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# zífid de Layard
## Català

   * Etimologia: Anomenat en honor al naturista britànic Edgar Leopold Layard (1832-1900).

### Nom

zífid de Layard m. ‎(plural zífids de Layard)
* Cetaci de fins a 6,2 m i 1.300 kg que habita a l’oceà Antàrtic (Mesoplodon layardii).

#### Sinònims

* zifi de Layard

#### Hiperònims

* cetacis > odontocets > zífids

#### Traduccions

* Anglès: strap-toothed whale $^{(en)}$
* Castellà: zifio de Layard $^{(es)}$
* Francès: baleine à bec de Layard $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: Termcat
# zífid de Longman
## Català
### Nom

zífid de Longman m. ‎(plural zífids de Longman)
* zífid de l'Indopacífic

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# zífid de Nishiwaki
## Català
### Nom

zífid de Nishiwaki m. ‎(plural zífids de Nishiwaki)
* zífid de dents de ginkgo

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# zífid de Shepherd
## Català
### Nom

zífid de Shepherd m. ‎(plural zífids de Shepherd)
* zífid becut de Shepherd

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# ŝminkintaj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃminˈkin.taj/

### Verb

ŝminkintaj
* forma plural de ŝminkinta
# ŝminkinta
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃminˈkin.ta/

### Verb

ŝminkinta ‎(plural ŝminkintaj, acusatiu ŝminkintan, plural acusatiu ŝminkintajn)
* participi actiu passat de ŝminki
# ŝminkis
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈʃmin.kis/

### Verb

ŝminkis
* passat de ŝminki
# ŝminkinto
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃminˈkin.to/

### Verb

ŝminkinto ‎(plural ŝminkintoj, acusatiu ŝminkinton, plural acusatiu ŝminkintojn)
* participi actiu nominal passat de ŝminki
# ŝminkinte
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃminˈkin.te/

### Verb

ŝminkinte
* participi actiu adverbial passat de ŝminki
# ŝminkintoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃminˈkin.toj/

### Verb

ŝminkintoj
* forma plural de ŝminkinto
# ŝminkinton
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃminˈkin.ton/

### Verb

ŝminkinton
* acusatiu de ŝminkinto
# ŝminkintan
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃminˈkin.tan/

### Verb

ŝminkintan
* acusatiu de ŝminkinta
# ŝminkintojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃminˈkin.tojn/

### Verb

ŝminkintojn
* acusatiu plural de ŝminkinto
# ŝminkintajn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃminˈkin.tajn/

### Verb

ŝminkintajn
* acusatiu plural de ŝminkinta
# xuplessis
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃuˈpɫe.sis/, occidental /t͡ʃuˈpɫe.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

xuplessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb xuplar.
# xuplin
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʃu.pɫin/, occidental /ˈt͡ʃu.pɫin/

### Verb

xuplin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb xuplar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb xuplar.
# xuplàreu
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃuˈpɫa.ɾəw/, occidental /t͡ʃuˈpɫa.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

xuplàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de xuplar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb xuplar.
# xuplessin
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃuˈpɫe.sin/, occidental /t͡ʃuˈpɫe.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

xuplessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb xuplar.
# xuplis
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʃu.pɫis/, occidental /ˈt͡ʃu.pɫis/

### Verb

xuplis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb xuplar.
# xupleu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃuˈpɫɛw/ balear /ʃuˈpɫəw/, /ʃuˈpɫɛw/ Occidental: /t͡ʃuˈpɫew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

xupleu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de xuplar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb xuplar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb xuplar.
# xupli
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʃu.pɫi/, occidental /ˈt͡ʃu.pɫi/

### Verb

xupli
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de xuplar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb xuplar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb xuplar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb xuplar.
# xuplà
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃuˈpɫa/, occidental /t͡ʃuˈpɫa/
   * Rimes: -a

### Verb

xuplà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de xuplar.
# xuplàrem
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃuˈpɫa.ɾəm/, occidental /t͡ʃuˈpɫa.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

xuplàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de xuplar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb xuplar.
# xetar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃəˈta/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃeˈta/ valencià /t͡ʃeˈtaɾ/, /t͡ʃeˈta/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Etimologia: Del castellà chetar, de l'anglès cheat ‎(«fer trampa»), segle XXI.

### Verb

xetar trans.
* (castellanisme, juvenil, especialment videojocs) potenciar, enfortir, envigorir
    En aquest joc pots xetar el teu personatge donant-li les pastilles grogues.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: xeto, xeta, xetem

#### Derivats

* xetat

#### Traduccions

* Castellà: chetar $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: xe·tar (2)
* Anagrames: extra, ratxe, retxa

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Com Ho Diria sobre xetar
# xevat
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃəˈβat/, balear /ʃəˈvat/ Occidental: nord-occidental /ʃeˈβat/ valencià /ʃeˈvat/, /ʃeˈβat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: De l'hebreu שְׁבָט.

### Nom

xevat m. ‎(plural xevats)
* Mes del calendari hebreu, cinquè de l'any civil i onzè de l'any religiós.

#### Relacionats

Mesos del calendari hebreu :
| estació | tardor | tardor | tardor | hivern | hivern | hivern | primavera | primavera | primavera | estiu | estiu | estiu |
| any civil | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| mes | tixrí | heixvan | quisleu | tevet | xevat | adar | nissan | iar | sivan | tammuz | av | elul |

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: xe·vat (2)
* Anagrama: vexat

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# xestà
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃəsˈta/, occidental /t͡ʃesˈta/
   * Rimes: -a
   * Etimologia: De Xest i el sufix -à.

### Nom

xestà m. ‎(plural xestans, femení xestana)
* Natural de Xest (Foia de Bunyol).

#### Traduccions

* Castellà: chestano $^{(es)}$

### Adjectiu

xestà m. ‎(femení xestana, plural masculí xestans, plural femení xestanes)
* Originari, pertanyent o relatiu a Xest (Foia de Bunyol).

#### Traduccions

* Castellà: chestano $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: xes·tà (2)
* Anagrames: atxes, sexta, taxes, taxés, Texas, xates
# xevats
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃəˈβats/, balear /ʃəˈvats/ Occidental: nord-occidental /ʃeˈβats/ valencià /ʃeˈvats/, /ʃeˈβats/
   * Rimes: -ats

### Nom

xevats m. pl.
* Forma plural de xevat.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xe·vats (2)
* Heterograma de 6 lletres (aestvx)
* Anagrama: vexats
# xestalguí
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃəs.təɫˈɣi/, occidental /t͡ʃes.taɫˈɣi/
   * Rimes: -i

### Adjectiu

xestalguí m. ‎(femení xestalguina, plural masculí xestalguins, plural femení xestalguines)
* Originari, pertanyent o relatiu a Xestalgar (Serrans).

#### Traduccions

* Castellà: gestalguino $^{(es)}$

### Nom

xestalguí m. ‎(plural xestalguins, femení xestalguina)
* Natural de Xestalgar (Serrans).

#### Traduccions

* Castellà: gestalguino $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: xes·tal·guí (3)
* Heterograma de 9 lletres (aegilstux)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV
# xestanes
## Català
### Adjectiu

xestanes f. pl.
* Forma plural de xestana.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xes·ta·nes (3)
* Anagrama: taxessen
# xevut
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃəˈβut/, balear /ʃəˈvut/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃeˈβut/ valencià /t͡ʃeˈvut/, /t͡ʃeˈβut/
   * Rimes: -ut

### Nom

xevut m. ‎(plural xevuts)
* (Vilanova de Sau) xuixo

### Miscel·lània

* Síl·labes: xe·vut (2)

### Vegeu també

* Teresa Romero (25 novembre 2018). El xuixo de Girona fa un segle. Diari de Terrassa.
* Salvador Garcia Arbós (4 abril 2019). Xuixos, des de 1929. Aules d'Extensió Universitària per a la Gent Gran de Girona.
# àvol
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈa.βuɫ/ balear /ˈa.voɫ/, /ˈa.vuɫ/ Occidental: nord-occidental /ˈa.βoɫ/ valencià /ˈa.voɫ/, /ˈa.βoɫ/
   * Etimologia: Del llatí habilis. Doblet de hàbil prenent el sentit «d’hàbil en males pràctiques».

### Adjectiu

àvol inv. ‎(plural àvols)
* (antic, literari) Roí o amb maldat.

#### Traduccions

* Anglès: mean $^{(en)}$
* Castellà: ruin $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: à·vol (2)
* Anagrames: oval, való, vola, volà

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# ábaco
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈa.βa.ko\
       Americà: alt /ˈa.ba.k(o)/, baix \ˈa.βa.ko\
   * Etimologia: Del llatí abăcus, del grec antic ἄβαξ ‎(ábax).

### Nom

ábaco m. ‎(plural ábacos)
* àbac

### Miscel·lània

* Síl·labes: á·ba·co (3)
* Anagrames: aboca, abocá, acabo, acabó, caoba

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre ábaco

## Gallec

   * Pronúncia: /ˈa.ba.ko/
   * Etimologia: Del llatí abăcus.

### Nom

ábaco m. ‎(plural ábacos)
* àbac

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario da Real Academia Galega sobre ábaco
* Per a més informació vegeu l'entrada al Dicionário Estraviz sobre ábaco
# àvies
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈa.βi.əs/, balear /ˈa.vi.əs/ septentrional /ˈa.βis/ Occidental: nord-occidental /ˈa.βi.es/ valencià /ˈa.vi.es/, /ˈa.βi.es/
   * Rimes: -avies
   * Homòfon: avis ‎(septentrional)

### Nom

àvies f. pl.
* Forma plural de àvia.

### Miscel·lània

* Síl·labes: à·vi·es (3)
* Anagrames: avesi, avesí, avise, esvaí, seïva
# àvolment
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌa.βuɫˈmen/ balear /ˌa.voɫˈment/, /ˌa.vuɫˈmen/ Occidental: nord-occidental /ˌa.βoɫˈmen/ valencià /ˌa.voɫˈment/, /ˌa.βoɫˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De àvol i el sufix -ment.

### Adverbi

àvolment
* D'una manera àvol.

#### Traduccions

* Castellà: malvadamente $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: à·vol·ment (3)
* Heterograma de 8 lletres (aelmnotv)
* Anagrama: envoltam

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# àvols
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈa.βuɫs/ balear /ˈa.voɫs/, /ˈa.vuɫs/ Occidental: nord-occidental /ˈa.βoɫs/ valencià /ˈa.voɫs/, /ˈa.βoɫs/

### Adjectiu

àvols inv. pl.
* Forma plural de àvol.

### Miscel·lània

* Síl·labes: à·vols (2)
* Anagrames: ovals, valso, volàs
# àxon
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈak.sun/ balear /ˈak.son/, /ˈak.sun/ Occidental: /ˈak.son/

### Nom

àxon m. ‎(plural àxons)
* Forma alternativa de axó.

### Miscel·lània

* Síl·labes: à·xon (2)
* Anagrama: xona
# àzeris
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈa.zə.ɾis/, occidental /ˈa.ze.ɾis/

### Adjectiu

àzeris inv. pl.
* Forma plural de àzeri.

### Nom

àzeris m. f. pl.
* Forma plural de àzeri.

### Miscel·lània

* Síl·labes: à·ze·ris (3)
* Heterograma de 6 lletres (aeirsz)
* Anagrames: arizes, zairès, zairés
# á
## Català
### Preposició

á
* (arcaisme) Forma que tenia a l'edat mitjana el mot amb.

### Vegeu també

* ↑ Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom II, p. 9.
* ↑ Labernia y Esteller, Pere. Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana y llatina., Tom I, Barcelona, 1864. p. 2.

## Castellà
### Lletra

á ‎(minúscula, majúscula Á)
* Lletra a amb accent agut.

#### Relacionats

Alfabet castellà: a A, b B, c C, d D, e E, f F, g G, h H, i I, j J, k K, l L, m M, n N, ñ Ñ, o O, p P, q Q, r R, s S, t T, u U, v V, w W, x X, y Y, z Z lletres modificades: á Á, é É, í Í, ó Ó, ú Ú, ü Ü; dígrafs de l’antic alfabet: ch, ll

## Gallec

   * Pronúncia: /a/

### Lletra

á ‎(minúscula, majúscula Á)
* Lletra a amb accent agut.

#### Relacionats

Alfabet gallec: a A, b B, c C, d D, e E, f F, g G, h H, i I, l L, m M, n N, ñ Ñ, o O, p P, q Q, r R, s S, t T, u U, v V, x X, z Z lletres modificades: á Á, é É, í Í, ó Ó, ú Ú, ü Ü

### Nom

á f. ‎(plural ás)
* ala

#### Variants

* ala

### Nom

á m. f. ‎(plural ás)
* ala (jugador)

### Contracció

á
* Contracció de la preposició a amb l'article definit femení a, a la
    Imos á escola. ― Anem a l'escola.

#### Variants

* (reintegracionisme) à

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario da Real Academia Galega sobre á
* Per a més informació vegeu l'entrada al Dicionário Estraviz sobre á
# कल
## Hindi

   * Pronúncia: /kəl/
   * Etimologia: Ahir/demà: del sànscrit कल्यं; petita porció/màquina: del sànscrit कला.

### Adverbi

कल ‎(kal)
* ahir, en el dia anterior
* demà, en el dia següent

### Nom

कल ‎(kal) m.
* L'ahir
* El demà

### Nom

कल ‎(kal) f.
* Una petita porció
* Màquina, instrument, disparador
* Tranquilitat, pau, quietut

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 840.

## Marathi

   * Pronúncia: /kəl/

### Nom

कल ‎(kal) m.
* inclinació, tendència

### Vegeu també

* VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 87.

## Sànscrit

   * Pronúncia: /kələ/

### Adjectiu

कल ‎(kala)
* mut, afònic

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 840.
# कमरा
## Hindi

   * Pronúncia: /kəməraː/

### Nom

कमरा ‎(kamarā) m.
* habitació, cambra

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 848.
# कहानी
## Hindi

   * Pronúncia: /kəhaːni/

### Nom

कहानी ‎(kahānī) f.
* Història, conte, fàbula.

### Vegeu també

* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 869.
# करावत
## Marathi

   * Pronúncia: /kəraːʋət̪ə/

### Nom

करावत ‎(karāvata) f.
* Una serra (eina per tallar).

#### Sinònims

* Serra: ती, आरा, अरकस, कानस, क्रकच

### Vegeu també

* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 85.
# करी
## Marathi

   * Pronúncia: /kəri/

### Nom

करी ‎(karī) m.
* elefant (animal).

#### Sinònims

* Elefant: हत्ती, कुंजर, गज, गजराज (gran), छावा (jove i mascle), मातंग, मुकणाहत्ती (sense ullals), वारण

## Sànscrit

   * Pronúncia: /kəri/

### Nom

करी ‎(karī) m.
* elefant (animal).

#### Sinònims

* Elefant: गजः, इभ, गज

### Vegeu també

* ↑ VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911.
* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884.
# कला
## Hindi

   * Pronúncia: /kəlaː/
   * Homòfon: काला ‎(fosc)

### Nom

कला ‎(kalā) f.
* art

#### Declinació

| | Singular | Plural |
| Directe | कला (kalā) | कलाएँ (kalāẽ) |
| Oblic | कला (kalā) | कलाओं (kalāõ) |
| Vocatiu | कला (kalā) | कलाओ (kalāo) |

## Marathi
### Nom

कला ‎(manca transliteració) f.
* art, habilitat.

### Vegeu també

* VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911.

## Sànscrit

   * Pronúncia: /kəlaː/

### Nom

कला ‎(kalā) f.
* art
* Una setzena part (de matèria, temps, etc.), o en general una petita porció.

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884.
# कहाँ
## Hindi

   * Pronúncia: /kahɑ̃ː/

### Adverbi

कहाँ ‎(kahā̃)
* On? En quin lloc?
# कहावत
## Hindi

   * Pronúncia: /kəhaːʋət̪/

### Nom

कहावत ‎(kahāvat) f.
* proverbi, dita

#### Declinació

| | Singular | Plural |
| Directe | कहावत (kahāvat) | कहावतें (kahāvatẽ) |
| Oblic | कहावत (kahāvat) | कहावतों (kahāvatõ) |
| Vocatiu | कहावत (kahāvat) | कहावतो (kahāvato) |

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 869.