# punta
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈpun.tə/, occidental /ˈpun.ta/
   * Rimes: -unta
   * Etimologia: Del llatí puncta, participi de pungō ‎(«punxar»), segle XIII.

### Nom

punta f. ‎(plural puntes)
* Extrem agut d'una cosa.
* Extrem d'alguna cosa que remata en angle.
    Punta del peu, punta del banc, punta d'una muntanya
* Tros de terra estreta que entra dins el mar.
* Sabor que es comença a notar.
    Tenir una punta d'agre
* (golf) Part anterior del cap d'un bastó.
* (pilota basca) Extrem d'una cesta punta, que serveix per a encestar la pilota i per a dirigir-la en l'acció de llançar-la.

#### Compostos i expressions

* punta de diamant, diamant que serveix per tallar el vidre; figura punxeguda que prové de diferents angles i que se sol donar a les pedres d'adorn.
* estar de punta, estar renyits o oposats
* punta seca, tècnica de gravat calcogràfic

#### Traduccions

* Alemany: Spitze $^{(de)}$ f.
* Anglès: point $^{(en)}$, tip $^{(en)}$
* Castellà: punta $^{(es)}$
* Eslovac: cíp $^{(sk)}$ m., hrot $^{(sk)}$ m.
* Francès: pointe $^{(fr)}$
* Italià: punta $^{(it)}$
* Llatí: cuspis $^{(la)}$, mucro $^{(la)}$
* Polonès: koniec $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: ponta $^{(pt)}$ f.
* Rus: ко́нчик $^{(ru)}$ m. ‎(kóntxik)
* Castellà: punta $^{(es)}$
* Francès: pointe $^{(fr)}$
* Italià: punta $^{(it)}$
* Llatí: cuspis $^{(la)}$, angulus $^{(la)}$
* Castellà: punta $^{(es)}$, repunta $^{(es)}$
* Francès: pointe $^{(fr)}$
* Italià: punta $^{(it)}$, promontorio $^{(it)}$
* Llatí: terrae cuspis $^{(la)}$, promontorium $^{(la)}$
* Castellà: punta $^{(es)}$
* Francès: pointe $^{(fr)}$
* Italià: il frizzante $^{(it)}$
* Llatí: acor $^{(la)}$
* Anglès: toe $^{(en)}$
* Castellà: punta $^{(es)}$
* Francès: pointe $^{(fr)}$
* Anglès: point $^{(en)}$, punta $^{(en)}$
* Basc: mutur $^{(eu)}$, punta $^{(eu)}$
* Castellà: punta $^{(es)}$
* Francès: bout $^{(fr)}$, pointe $^{(fr)}$
* Castellà: punta $^{(es)}$ de diamante
* Francès: pointe $^{(fr)}$ de diamant
* Italià: diamantino $^{(it)}$
* Llatí: adamantina cuspis $^{(la)}$
* Castellà: punta $^{(es)}$ de diamante
* Francès: forme angulaire $^{(fr)}$
* Italià: cosa piena d'angoli $^{(it)}$
* Llatí: angularis et cuspidita $^{(la)}$ forma
* Castellà: estar de punta $^{(es)}$
* Francès: être comme l'eau $^{(fr)}$ et le feu
* Italià: essere come gatti $^{(it)}$ e cani
* Llatí: sibi mutuo adversari $^{(la)}$
* Anglès: drypoint $^{(en)}$
* Castellà: punta $^{(es)}$ seca
* Francès: pointe $^{(fr)}$ sèche
* Italià: puntasecca $^{(it)}$

### Nom

punta m. f. ‎(plural puntes)
* (futbol) Jugador, generalment un davanter, situat en una posició més avançada que els altres.

#### Traduccions

* Anglès: spearhead $^{(en)}$, striker $^{(en)}$
* Castellà: punta $^{(es)}$, puntero $^{(es)}$
* Francès: avant de pointe $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: pun·ta (2)
* Anagrama: apunt

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom II.
* Labernia y Esteller, Pere. Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana y llatina., Tom II, Barcelona, 1840.
* punta. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Anglès
### Nom

punta ‎(incomptable)
* (pilota basca) punta

#### Sinònims

* point

### Vegeu també

* punta. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈpun.ta/, meridional \ˈpuŋ.ta\
       Americà: alt /ˈpun.t(a)/, baix \ˈpuŋ.ta\, austral /ˈpun.ta/
   * Rimes: -unta

### Nom

punta f. ‎(plural puntas)
* punta

### Nom

punta m. f. ‎(plural puntas)
* (futbol) punta

### Miscel·lània

* Síl·labes: pun·ta (2)