OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# fonts del currículum
## Català
### Nom

fonts del currículum f. pl.
* Forma plural de font del currículum.
# fonticulus posterior
## Llatí
### Nom

fonticulus posterior
* (Terminologia Anatomica) fontanel·la posterior, fontanel·la lambdoide

### Vegeu també

* fonticulus posterior. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fonticulus sphenoidalis
## Llatí
### Nom

fonticulus sphenoidalis
* (Terminologia Anatomica) fontanel·la anterolateral, fontanel·la esfenoïdal

#### Sinònims

* fonticulus anterolateralis

### Vegeu també

* fonticulus sphenoidalis. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fontis
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɔn.tɪs/

### Nom

fontis
* genitiu singular de fōns
# fontium
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɔn.tɪ.ʊm/

### Nom

fontium
* genitiu plural de fōns
# finiĝis
## Esperanto

   * Pronúncia: /fiˈni.d͡ʒis/

### Verb

finiĝis
* passat de finiĝi
# finiĝontaj
## Esperanto

   * Pronúncia: /fi.niˈd͡ʒon.taj/

### Verb

finiĝontaj
* forma plural de finiĝonta
# finiĝonte
## Esperanto

   * Pronúncia: /fi.niˈd͡ʒon.te/

### Verb

finiĝonte
* participi actiu adverbial futur de finiĝi
# finiĝonto
## Esperanto

   * Pronúncia: /fi.niˈd͡ʒon.to/

### Verb

finiĝonto ‎(plural finiĝontoj, acusatiu finiĝonton, plural acusatiu finiĝontojn)
* participi actiu nominal futur de finiĝi
# finiĝonta
## Esperanto

   * Pronúncia: /fi.niˈd͡ʒon.ta/

### Verb

finiĝonta ‎(plural finiĝontaj, acusatiu finiĝontan, plural acusatiu finiĝontajn)
* participi actiu futur de finiĝi
# finiĝontojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /fi.niˈd͡ʒon.tojn/

### Verb

finiĝontojn
* acusatiu plural de finiĝonto
# finiĝinton
## Esperanto

   * Pronúncia: /fi.niˈd͡ʒin.ton/

### Verb

finiĝinton
* acusatiu de finiĝinto
# finiĝontajn
## Esperanto

   * Pronúncia: /fi.niˈd͡ʒon.tajn/

### Verb

finiĝontajn
* acusatiu plural de finiĝonta
# finiĝontan
## Esperanto

   * Pronúncia: /fi.niˈd͡ʒon.tan/

### Verb

finiĝontan
* acusatiu de finiĝonta
# finiĝontoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /fi.niˈd͡ʒon.toj/

### Verb

finiĝontoj
* forma plural de finiĝonto
# foris
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɔ.rɪs/, /ˈfɔ.riːs/
   * Etimologia: Nom: Del protoindoeuropeu *dʰwer- ‎(«porta, lloc d'accés»).

### Adverbi

forīs
* exterior, fora

### Nom

foris f. ‎(genitiu foris)
* entrada, lloc d'accés
* porta

#### Declinació

3a declinació -, -is (tema i) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | foris | forēs |
| Vocatiu | foris | forēs |
| Acusatiu | forem | forēs |
| Genitiu | foris | forium |
| Datiu | forī | foribus |
| Ablatiu | fore | foribus |

### Nom

forīs
* datiu plural de forum
* ablatiu plural de forum
# forium
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɔ.rɪ.ʊm/

### Nom

forium
* genitiu plural de foris
# forja
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈfɔr.ʒə/ Occidental: nord-occidental /ˈfɔr.d͡ʒa/ valencià /ˈfɔɾ.d͡ʒa/, /ˈfɔɾ.d͡ʒɔ/
   * Rimes: -ɔɾdʒa
   * Etimologia: Del francès forge, segle XIV, del llatí fabrica ‎(«taller, obrador»), doblet de fàbrica i de farga.

### Nom

forja f. ‎(plural forges)
* Acció i efecte de forjar.
* Obrador i procediment de treball dels metalls en calent amb el mall.

#### Relacionats

* farga
* ferreria

#### Traduccions

* Alemany: Schmiedeofen $^{(de)}$ m., Esse $^{(de)}$ f.
* Anglès: forge $^{(en)}$
* Castellà: forja $^{(es)}$, fragua $^{(es)}$ f.
* Danès: esse $^{(da)}$ c.
* Finès: ahjo $^{(fi)}$
* Francès: forge $^{(fr)}$
* Gallec: forxa $^{(gl)}$ f., frágoa $^{(gl)}$ f.
* Italià: forgia $^{(it)}$ f.
* Neerlandès: smeltoven $^{(nl)}$
* Noruec: esse $^{(no)}$ m.
* Polonès: palenisko $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: frágua $^{(pt)}$ f., forja $^{(pt)}$ f.
* Rus: горн $^{(ru)}$ m. ‎(gorn)
* Suec: ässja $^{(sv)}$ c.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·ja (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# foribus
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɔ.rɪ.bʊs/

### Nom

foribus
* datiu plural de foris
* ablatiu plural de foris
# forigol
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fu.ɾiˈɣɔɫ/ balear /fo.ɾiˈɣɔɫ/, /fu.ɾiˈɣɔɫ/ Occidental: /fo.ɾiˈɣɔɫ/
   * Rimes: -ɔl

### Nom

forigol m. ‎(plural forigols)
* (col·loquial) anus

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·ri·gol (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB
# forlasanta
## Esperanto

   * Pronúncia: /for.laˈsan.ta/

### Verb

forlasanta ‎(plural forlasantaj, acusatiu forlasantan, plural acusatiu forlasantajn)
* participi actiu present de forlasi
# forlasantaj
## Esperanto

   * Pronúncia: /for.laˈsan.taj/

### Verb

forlasantaj
* forma plural de forlasanta
# forlasantajn
## Esperanto

   * Pronúncia: /for.laˈsan.tajn/

### Verb

forlasantajn
* acusatiu plural de forlasanta
# fugida
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fuˈʒi.ðə/ Occidental: nord-occidental /fuˈʒi.ða/, valencià /fuˈd͡ʒi.ða/
   * Rimes: -ida
   * Etimologia: De fugir, segle XVI.

### Nom

fugida f. ‎(plural fugides)
* Acció de fugir.

#### Sinònims

* fuga, fuita

#### Traduccions

* Anglès: flight $^{(en)}$
* Castellà: huida $^{(es)}$ f., fuga $^{(es)}$ f.
* Francès: fuite $^{(fr)}$ f.

### Verb

fugida
* Participi femení singular del verb fugir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·gi·da (3)
* Heterograma de 6 lletres (adfgiu)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# fugen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈfu.ʒən/ Occidental: nord-occidental /ˈfu.ʒen/, valencià /ˈfu.d͡ʒen/
   * Rimes: -uʒen

### Verb

fugen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de fugir.
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb fugir.
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb fugir.
# fuges
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈfu.ʒəs/ Occidental: nord-occidental /ˈfu.ʒes/, valencià /ˈfu.d͡ʒes/
   * Rimes: -uʒes

### Verb

fuges
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de fugir.
* (occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb fugir.
# fugi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈfu.ʒi/ Occidental: nord-occidental /ˈfu.ʒi/, valencià /ˈfu.d͡ʒi/
   * Rimes: -uʒi

### Verb

fugi
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de fugir.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb fugir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb fugir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb fugir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·gi (2)
* Anagrama: fuig
# fugien
## Català
### Verb

fugien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de fugir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·gi·en (3)
* Heterograma de 6 lletres (efginu)
* Anagrames: enfugi, enfugí, enfuig, fengui, fenguí
# fugaçment
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˌɣazˈmen/ balear /fuˌɣazˈment/, /fuˌɣazˈmen/ Occidental: nord-occidental /fuˌɣazˈmen/ valencià /fuˌɣazˈment/, /fuˌɣazˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De fugaç i el sufix -ment.

### Adverbi

fugaçment
* D’una manera fugaç.

#### Traduccions

* Anglès: fleetingly $^{(en)}$
* Castellà: fugazmente $^{(es)}$
* Francès: fugacement $^{(fr)}$
* Italià: fugacemente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·gaç·ment (3)
* Heterograma de 9 lletres (acefgmntu)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# fuggire
## Italià

   * Pronúncia: /fudˈd͡ʒiː.re/
   * Rimes: -ire
   * Etimologia: Del llatí vulgar *fugīre, del llatí fugĕre, de fugiō, del protoitàlic *fugiō, ultimately del protoindoeuropeu *bʰewg-, segle XIII.

### Verb

fuggire
* fugir

#### Sinònims

* scappare (més col·loquial)

#### Conjugació
### Miscel·lània

* Síl·labes: fug·gì·re (3)
* Anagrama: rifugge

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Treccani sobre fuggire
* Per a més informació vegeu l'entrada al Dizionario Italiano Olivetti sobre fuggire
# fugia
## Català
### Verb

fugia
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de fugir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de fugir.
# felon
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfɛlən/

### Nom

felon ‎(plural felons)
* panadís

### Vegeu també

* felon. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# fells
## Anglès
### Verb

fells
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de fell
# feloniously
## Anglès

   * Etimologia: De felonious i el sufix -ly.

### Adverbi

feloniously ‎(comparatiu more feloniously, superlatiu most feloniously)
* fellonament
# felons
## Anglès
### Nom

felons
* forma plural de felon
# felony
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfɛ.lə.ni/
   * Etimologia: Del francès antic felonie ‎(«maldat»), de felon ‎(«malfactor»).

### Nom

felony ‎(plural felonies)
* fellonia
# felonía
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /fe.loˈni.a/
       Americà: alt /f(e).loˈni.a/, baix /fe.loˈni.a/
   * Rimes: -ia

### Nom

felonía f. ‎(plural felonías)
* fellonia

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·lo·ní·a (4)
* Heterograma de 7 lletres (aefilno)
# fellowship
## Anglès
### Nom

fellowship ‎(plural fellowships)
* beca de recerca
* postdoctorat

#### Sinònims

* research fellowship
* postdoc studies, postdoc training, postdoctoral studies, postdoctoral training

### Vegeu també

* fellowship. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# fellowships
## Anglès
### Nom

fellowships
* forma plural de fellowship
# felonies
## Anglès
### Nom

felonies
* forma plural de felony
# fulletó
## Català

   * Pronúncia: oriental /fu.ʎəˈto/, occidental /fu.ʎeˈto/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: De fullet i el sufix -ó.

### Nom

fulletó m. ‎(plural fulletons)
* Obra literària de contingut novel·lesc o melodramàtic, que es publica per capítols.
* Telenovel·la molt llarga.

#### Traduccions

* Anglès: feuilleton $^{(en)}$
* Castellà: folletín $^{(es)}$
* Francès: feuilleton $^{(fr)}$
* Anglès: soap opera $^{(en)}$
* Castellà: culebrón $^{(es)}$
* Francès: feuilleton $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·lle·tó (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# fullola
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈʎɔ.ɫə/ balear /fuˈʎɔ.ɫə/, /fuˈjɔ.ɫə/ Occidental: nord-occidental /fuˈʎɔ.ɫa/ valencià /fuˈʎɔ.ɫa/, /fuˈʎɔ.ɫɔ/
   * Rimes: -ɔla
   * Etimologia: De fulla i el sufix -ola, segle XIX.

### Nom

fullola f. ‎(plural fulloles)
* Làmina de fusta de fins a 3 mil·límetres de gruix usada com a revestiment embellidor en ebenisteria.

#### Traduccions

* Anglès: veneer $^{(en)}$
* Castellà: chapa $^{(es)}$ f.
* Francès: placage $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·llo·la (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# fullosos
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈʎo.zus/ balear /fuˈʎo.zos/, /fuˈjo.zus/ Occidental: /fuˈʎo.zos/
   * Rimes: -ozos

### Adjectiu

fullosos m. pl.
* Forma plural de fullós.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·llo·sos (3)
# fulloses
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈʎo.zəs/ balear /fuˈʎo.zəs/, /fuˈjo.zəs/ Occidental: /fuˈʎo.zes/
   * Rimes: -ozes

### Adjectiu

fulloses f. pl.
* Forma plural de fullosa.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·llo·ses (3)
# fulls d'anotació
## Català
### Nom

fulls d'anotació m. pl.
* Forma plural de full d'anotació.
# fullets
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈʎɛts/ balear /fuˈʎəts/, /fuˈʎɛts/ Occidental: /fuˈʎets/
   * Rimes: -ɛts
   * Homòfon: follets

### Nom

fullets m. pl.
* Forma plural de fullet.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·llets (2)
* Anagrama: fustell
# fulloles
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈʎɔ.ɫəs/ balear /fuˈʎɔ.ɫəs/, /fuˈjɔ.ɫəs/ Occidental: /fuˈʎɔ.ɫes/
   * Rimes: -ɔles

### Nom

fulloles f. pl.
* Forma plural de fullola.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·llo·les (3)
# fullosa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈʎo.zə/ balear /fuˈʎo.zə/, /fuˈjo.zə/ Occidental: /fuˈʎo.za/
   * Rimes: -oza

### Adjectiu

fullosa f. ‎(plural fulloses)
* Forma femenina de fullós.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·llo·sa (3)
# fulls d'arbitratge
## Català
### Nom

fulls d'arbitratge m. pl.
* Forma plural de full d'arbitratge.
# flautí
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɫəwˈti/, occidental /fɫawˈti/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: De flauta i el sufix -í, segle XIX.

### Nom

flautí m. ‎(plural flautins)
* Instrument aeròfon que consisteix en una flauta petita de sons aguts i penetrants.

#### Sinònims

* octaví
* piccolo (italianisme)

#### Traduccions

* Alemany: Pikkoloflöte $^{(de)}$
* Anglès: little flute $^{(en)}$, octave flute $^{(en)}$, piccolo flute $^{(en)}$
* Castellà: flautín $^{(es)}$, octavín $^{(es)}$, piccolo $^{(es)}$
* Eslovè: pikolo $^{(sl)}$
* Francès: flûte piccolo $^{(fr)}$, petite flûte $^{(fr)}$
* Gallec: frautín $^{(gl)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: flau·tí (2)
* Heterograma de 6 lletres (afiltu)
* Anagrames: afluït, liftau

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* flautí. Terminologia dels instruments musicals. Informació cedida per TERMCAT.
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# flauto
## Italià

   * Pronúncia: /ˈflau.to/

### Nom

flauto m. ‎(plural flauti)
* flauta

### Miscel·lània

* Síl·labes: flàu·to (2)
* Heterograma de 6 lletres (aflotu)
# flauto dolce
## Italià
### Nom

flauto dolce m. ‎(plural flauti dolci)
* flauta dolça

#### Sinònims

* flauto a becco

### Vegeu també

* flauto dolce. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# flautistas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /flauˈtis.tas/, meridional /flauˈtih.tah/
       Americà: alt /flauˈtis.t(a)s/, baix /flauˈtih.tah/, austral /flauˈtih.tas/
   * Rimes: -istas

### Nom

flautistas m. f. pl.
* forma plural de flautista
# flauto a becco
## Italià
### Nom

flauto a becco m. ‎(plural flauti a becco)
* flauta dolça

#### Sinònims

* flauto dolce

### Vegeu també

* flauto a becco. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# flauto traverso
## Italià
### Nom

flauto traverso m. ‎(plural flauti traversi)
* flauta travessera

### Vegeu també

* flauto traverso. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# flavia
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈfla.βja\
       Americà: alt /ˈfla.bja/, baix \ˈfla.βja\
   * Rimes: -abja

### Adjectiu

flavia f. ‎(plural flavias)
* forma femenina de flavio
# flauto di Pan
## Italià
### Nom

flauto di Pan m. ‎(plural flauti di Pan)
* flauta de Pan

### Vegeu també

* flauto di Pan. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# flautín
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /flauˈtin/, meridional \flauˈtiŋ\
       Americà: alt /flauˈtin/, baix \flauˈtiŋ\, austral /flauˈtin/
   * Rimes: -in

### Nom

flautín m. ‎(plural flautines)
* flautí

#### Sinònims

* octavín
* piccolo

### Miscel·lània

* Síl·labes: flau·tín (2)
* Heterograma de 7 lletres (afilntu)

### Vegeu també

* flautín. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# fabras
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfa.braːs/

### Adjectiu

fabrās
* acusatiu femení plural de faber
# fables
## Anglès
### Nom

fables
* forma plural de fable

## Francès

   * Pronúncia: /fabl/

### Nom

fables f. pl.
* forma plural de fable
# fabram
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfa.bram/

### Adjectiu

fabram
* acusatiu femení singular de faber
# fabra
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfa.bra/, /ˈfa.braː/

### Adjectiu

fabra
* nominatiu femení singular de faber
* nominatiu neutre plural de faber
* vocatiu femení singular de faber
* vocatiu neutre plural de faber
* acusatiu neutre plural de faber
fabrā
* ablatiu femení singular de faber
# fabrenca
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fəˈβɾɛŋ.kə/ balear /fəˈbɾəŋ.kə/, /fəˈbɾɛŋ.kə/ Occidental: /faˈbɾeŋ.ka/
   * Rimes: -ɛŋka

### Adjectiu

fabrenca f. ‎(plural fabrenques)
* Forma femenina de fabrenc.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·bren·ca (3)
# fabrencs
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fəˈβɾɛŋs/ balear /fəˈbɾəŋks/, /fəˈbɾɛŋks/ Occidental: nord-occidental /faˈβɾeŋs/ valencià /faˈbɾeŋks/, /faˈβɾeŋs/
   * Rimes: -ɛŋks

### Adjectiu

fabrencs m. pl.
* Forma plural de fabrenc.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·brencs (2)
* Heterograma de 8 lletres (abcefnrs)
# fable
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Nom

fable ‎(plural fables)
* faula

### Vegeu també

* fable. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].

## Francès

   * Pronúncia: /fɑbl/

### Nom

fable f. ‎(plural fables)
* faula

### Vegeu també

* fable. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# fabrae
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfa.braj/

### Adjectiu

fabrae
* nominatiu femení plural de faber
* vocatiu femení plural de faber
* genitiu femení singular de faber
* datiu femení singular de faber
# fabrarum
## Llatí

   * Pronúncia: /faˈbraː.rʊm/

### Adjectiu

fabrārum
* genitiu femení plural de faber
# fabrenc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fəˈβɾɛŋ/ balear /fəˈbɾəŋk/, /fəˈbɾɛŋk/ Occidental: nord-occidental /faˈβɾeŋ/ valencià /faˈbɾeŋk/, /faˈβɾeŋ/
   * Rimes: -ɛŋk
   * Etimologia: De Fabra i el sufix -enc, segle XXI.

### Adjectiu

fabrenc m. ‎(femení fabrenca, plural masculí fabrencs, plural femení fabrenques)
* fabrià
    «Ull, català aquí no vol dir barceloní o català fabrenc. Ja sabeu que el català rossellonès occitaneja molt.» (Joan de Peiroton, «Canti pas per jo», Lo blòg deu Joan, març 2008)

#### Sinònims

* fabrià

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·brenc (2)
* Heterograma de 7 lletres (abcefnr)
# forrelléssiu
## Català
### Verb

forrelléssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb forrellar.

#### Variants

* forrellésseu

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·re·llés·siu (4)
# fortalecimiento
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /foɾ.ta.le.θiˈmjen.to/, meridional \foɾ.ta.le.θiˈmjeŋ.to\
       Americà: alt /foɾ.ta.l(e).siˈmjen.to/, baix \foɾ.ta.le.siˈmjeŋ.to\, austral /foɾ.ta.le.siˈmjen.to/
   * Rimes: -ento

### Nom

fortalecimiento m. ‎(plural fortalecimientos)
* enfortiment
* empoderament

#### Sinònims

* capacitación
* empoderamiento
* potenciación

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·ta·le·ci·mien·to (6)

### Vegeu també

* fortalecimiento. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# forrellí
## Català
### Verb

forrellí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de forrellar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·re·llí (3)
# forrolla
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈro.ʎə/ balear /foˈro.ʎə/, /fuˈro.ʎə/ Occidental: /foˈro.ʎa/
   * Rimes: -oʎa
   * Etimologia: Femení de forroll.

### Nom

forrolla f. ‎(plural forrolles)
* (nord-occidental) Pala
* (nord-occidental) Rasora

#### Sinònims

* pala, rasora

#### Compostos i expressions

* Fer forrolla: fer bon negoci, estar en voga.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·ro·lla (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, GDLC, DCVB
# forskning
## Suec

   * Pronúncia: /²ˈfɔʂːknɪŋ/
   * Etimologia: De forska ‎(«cercar, recercar, indagar») i el sufix -ning.

### Nom

forskning c. (plural indefinit forskningar, plural definit forskningarna))
* recerca, investigació

#### Derivats

* forskningscenter
* forskningsråd
* forskningsresande
* forskningsrön
* forskningssyfte
# forta
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfɔr.tə/, occidental /ˈfɔɾ.ta/
   * Rimes: -ɔɾta

### Adjectiu

forta f. ‎(plural fortes)
* Forma femenina de fort.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·ta (2)
* Anagrames: farto, fartó, forat, fotrà
# figliastra
## Italià

   * Pronúncia: /fiʎˈʎa.stra/

### Nom

figliastra f. ‎(plural figliastre)
* forma femenina de figliastro ‎(«fillastra»)
# figuera de les pagodes
## Català
### Nom

figuera de les pagodes f. ‎(plural figueres de les pagodes)
* Arbre de la família de les moràcies natural de l’Índia on es considera sagrat.

#### Traduccions

* Anglès: sacred fig $^{(en)}$
* Francès: figuier des pagodes $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, Termcat
# figoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈfi.ɡoj/

### Nom

figoj
* forma plural de figo
# figuera
## Català

   * Pronúncia: oriental /fiˈɣe.ɾə/, occidental /fiˈɣe.ɾa/
   * Rimes: -eɾa
   * Etimologia: Del llatí fīcarĭa, segle XII

### Nom

figuera f. ‎(plural figueres)
* Arbre fruiter que produeix figues.

#### Derivats

* figuereta

#### Traduccions

* Anglès: fig tree $^{(en)}$
* Asturià: figal $^{(ast)}$, figuera $^{(ast)}$
* Castellà: higuera $^{(es)}$
* Francès: figuier $^{(fr)}$
* Italià: fico $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·gue·ra (3)
* Heterograma de 7 lletres (aefgiru)
* Anagrama: afigure

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# figojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈfi.ɡojn/

### Nom

figojn
* acusatiu plural de figo
# figliastre
## Italià

   * Pronúncia: /fiʎˈʎa.stre/

### Nom

figliastre f. pl.
* forma plural de figliastra
# figliastri
## Italià

   * Pronúncia: /fiʎˈʎa.stri/

### Nom

figliastri m. pl.
* forma plural de figliastro
# figo
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈfi.ɡo/

### Nom

figo ‎(acusatiu figon, plural figoj, plural acusatiu figojn)
* figa

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfiː.ɡoː/
   * Etimologia: De l'arrel protoindoeuropea *dʰeygʷ- («clavar l'estaca, establir»).

### Verb

fīgō ‎(1a present$^?$), fīgis ‎(2a present), fīgere ‎(infinitiu), fīxī ‎(perfet), fīxum ‎(supí)
* fixar, jo fixo, clavar, plantar
    figere palum in parietemClavar una estaca a la paret
* fixar, gravar, centrar
    in aliqua re mentem figereCentrar la ment en alguna cosa.
* perforar, travessar
    adversarios figereTravessar els adversaris (amb les fletxes, les llances, etc.)
* establir, decretar
    legem figereestablir per llei

#### Sinònims

* pangō

#### Derivats

| affīgō cōnfīgō crucĭfīgō dēfīgō fībula | fixūra fixus īnfīgō offīgō praefīgō | perfīgō refīgō suffīgō trānsfīgō |

## Polonès

   * Pronúncia: /ˈfi.ɡɔ/

### Nom

figo
* vocatiu singular de figa

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·go (2)
# figliastro
## Italià

   * Pronúncia: /fiʎˈʎa.stro/
   * Etimologia: Del llatí filiaster.

### Nom

figliastro m. ‎(plural figliastri, femení figliastra)
* fillastre

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·glià·stro (3)
# figon
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈfi.ɡon/

### Nom

figon
* acusatiu de figo
# garagardoez
## Basc
### Nom

garagardoez
* instrumental definit plural de garagardo
# garagardoetan
## Basc
### Nom

garagardoetan
* inessiu definit plural de garagardo
# garagardok
## Basc
### Nom

garagardok
* ergatiu indefinit de garagardo
# garagardoraino
## Basc
### Nom

garagardoraino
* terminatiu definit singular de garagardo
# garagardoetaraino
## Basc
### Nom

garagardoetaraino
* terminatiu definit plural de garagardo
# garagardoko
## Basc
### Nom

garagardoko
* genitiu locatiu definit singular de garagardo
# garagardora
## Basc
### Nom

garagardora
* al·latiu definit singular de garagardo
# garagardoetara
## Basc
### Nom

garagardoetara
* al·latiu definit plural de garagardo
# garagardoetarantz
## Basc
### Nom

garagardoetarantz
* al·latiu direccional definit plural de garagardo
# garagardoetatik
## Basc
### Nom

garagardoetatik
* ablatiu definit plural de garagardo
# fases dinámicas
## Castellà
### Nom

fases dinámicas f. pl.
* forma plural de fase dinámica
# fases estáticas
## Castellà
### Nom

fases estáticas f. pl.
* forma plural de fase estática
# fasessen
## Català antic
### Verb

fasessen
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) de l'imperfet de subjuntiu de fer

#### Variants

* facessen, faessen, fessen, faeren, feren
# fashion
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfæʃən/ àudio (EUA)

### Nom

fashion ‎(comptable i incomptable, plural fashions)
* manera
* moda

### Verb

fashion ‎(3a persona singular present fashions, gerundi fashioning, passat i participi fashioned)
* afaiçonar, conformar
# fases dinàmiques
## Català
### Nom

fases dinàmiques f. pl.
* Forma plural de fase dinàmica.
# fases estàtiques
## Català
### Nom

fases estàtiques f. pl.
* Forma plural de fase estàtica.