OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# fetitxitzava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fə.ti.t͡ʃiˈd͡za.βə/, balear /fə.ti.t͡ʃiˈd͡za.və/ Occidental: nord-occidental /fe.ti.t͡ʃiˈd͡za.βa/ valencià /fe.ti.t͡ʃiˈza.va/, /fe.ti.t͡ʃiˈza.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

fetitxitzava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de fetitxitzar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de fetitxitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·tit·xit·za·va (5)
# fetitxitzaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fə.ti.t͡ʃiˈd͡za.βən/, balear /fə.ti.t͡ʃiˈd͡za.vən/ Occidental: nord-occidental /fe.ti.t͡ʃiˈd͡za.βen/ valencià /fe.ti.t͡ʃiˈza.ven/, /fe.ti.t͡ʃiˈza.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

fetitxitzaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de fetitxitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·tit·xit·za·ven (5)
# fetitxitze
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fə.tiˈt͡ʃi.d͡zə/ Occidental: nord-occidental /fe.tiˈt͡ʃi.d͡ze/, valencià /fe.tiˈt͡ʃi.ze/

### Verb

fetitxitze
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de fetitxitzar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb fetitxitzar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb fetitxitzar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb fetitxitzar.

#### Variants

* [1] fetitxitzo, fetitxitzi, fetitxitz
* [2,3,4] fetitxitzi

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·tit·xit·ze (4)
# fetitxitzasses
## Català
### Verb

fetitxitzasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb fetitxitzar.

#### Variants

* fetitxitzessis, fetitxitzesses, fetitxitzassis, fetitxitzares

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·tit·xit·zas·ses (5)
# fetitxitzassin
## Català
### Verb

fetitxitzassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb fetitxitzar.

#### Variants

* fetitxitzessin, fetitxitzessen, fetitxitzassen, fetitxitzaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·tit·xit·zas·sin (5)
# fetitxitzassis
## Català
### Verb

fetitxitzassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb fetitxitzar.

#### Variants

* fetitxitzessis, fetitxitzesses, fetitxitzasses, fetitxitzares

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·tit·xit·zas·sis (5)
# fetitxitzats
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fə.ti.t͡ʃiˈd͡zats/ Occidental: nord-occidental /fe.ti.t͡ʃiˈd͡zats/, valencià /fe.ti.t͡ʃiˈzats/
   * Rimes: -ats

### Verb

fetitxitzats
* Participi masculí plural del verb fetitxitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·tit·xit·zats (4)
# fetitxitzaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fə.ti.t͡ʃiˈd͡za.βəs/, balear /fə.ti.t͡ʃiˈd͡za.vəs/ Occidental: nord-occidental /fe.ti.t͡ʃiˈd͡za.βes/ valencià /fe.ti.t͡ʃiˈza.ves/, /fe.ti.t͡ʃiˈza.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

fetitxitzaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de fetitxitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·tit·xit·za·ves (5)
# finiguérem
## Català
### Verb

finiguérem
* (col·loquial balear) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de finir.
* (col·loquial valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb finir.

#### Variants

* [1] finírem
* [2] finiguéssem, finíssim, finíssem, finírem

### Miscel·lània

* Anagrames: enfugiríem, inferiguem
# finiguéssem
## Català
### Verb

finiguéssem
* (col·loquial) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb finir.

#### Variants

* finiguérem, finíssim, finíssem, finírem
# finigueu
## Català
### Verb

finigueu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb finir.

#### Variants

* finiu, finisqueu
# finigueven
## Català
### Verb

finigueven
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de finir.

#### Variants

* finiven, finien
# finiguesses
## Català
### Verb

finiguesses
* (col·loquial) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb finir.

#### Variants

* finigueres, finissis, finisses, finires
# finigueva
## Català
### Verb

finigueva
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de finir.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de finir.

#### Variants

* [1] finiva, finia
* [2] finiva, finia
# finigueves
## Català
### Verb

finigueves
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de finir.

#### Variants

* finives, finies
# finigués
## Català
### Verb

finigués
* (col·loquial) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb finir.
* (col·loquial) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb finir.

#### Variants

* [1] finissi, finiguera, finís, finira
* [2] finissi, finiguera, finís, finira
# finigué
## Català
### Verb

finigué
* (col·loquial balear) Primera persona del singular (jo) del passat simple de finir.
* (col·loquial balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de finir.

#### Variants

* [1] finí
* [2] finí
# finiguéreu
## Català
### Verb

finiguéreu
* (col·loquial balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de finir.
* (col·loquial valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb finir.

#### Variants

* [1] finíreu
* [2] finiguésseu, finíssiu, finísseu, finíreu

### Miscel·lània

* Anagrames: enfugiríeu, inferigueu
# falso top-spin
## Castellà
### Nom

falso top-spin m.
* (tennis de taula) fals topspin

### Vegeu també

* falso top-spin. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# falsos topspins
## Català
### Nom

falsos topspins m. pl.
* Forma plural de fals topspin.
# falso principiante
## Castellà
### Nom

falso principiante m. ‎(plural falsos principiantes, femení falsa principiante)
* fals principiant

### Vegeu també

* falso principiante. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# falsos principiants
## Català
### Nom

falsos principiants m. pl.
* Forma plural de fals principiant.
# falsos zumaques
## Castellà
### Nom

falsos zumaques m. pl.
* forma plural de falso zumaque
# falsos abadejos
## Castellà
### Nom

falsos abadejos m. pl.
* forma plural de falso abadejo
# falsos principiantes
## Castellà
### Nom

falsos principiantes m. pl.
* forma plural de falso principiante
# falsos talls sil·làbics
## Català
### Nom

falsos talls sil·làbics m. pl.
* Forma plural de fals tall sil·làbic.
# falso zumaque
## Castellà
### Nom

falso zumaque m. ‎(plural falsos zumaques)
* ailant
# fondo lateral
## Castellà
### Nom

fondo lateral m. ‎(plural fondos laterales)
* (bàdminton) fons lateral

### Vegeu també

* fondo lateral. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# fondo hacia atrás
## Castellà
### Nom

fondo hacia atrás m. ‎(plural fondos hacia atrás)
* (bàdminton) fons enrere

### Vegeu també

* fondo hacia atrás. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# fondly
## Anglès

   * Etimologia: De fond i el sufix -ly.

### Adverbi

fondly ‎(comparatiu more fondly, superlatiu most fondly)
* afectuosament
# fondo
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈfon.du/ balear /ˈfon.do/, /ˈfon.du/ Occidental: /ˈfon.do/
   * Etimologia: Del llatí fundus, segle XIV.

### Adjectiu

fondo m. ‎(femení fonda, plural masculí fondos, plural femení fondes)
* Separat de l'abast, en direcció cap a baix.
    Aquests pantalons tenen les butxaques massa fondes i no puc trobar res.

#### Sinònims

* llarg, profund, pregon

#### Antònims

* superficial

#### Traduccions

* Anglès: deep $^{(en)}$
* Castellà: hondo $^{(es)}$
* Francès: fond $^{(fr)}$
* Italià: fondo $^{(it)}$

### Adverbi

fondo
* profundament

### Nom

fondo m. ‎(plural fondos)
* (penedesenc) Vall estreta i seca.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fon·do (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot

## Anglès
### Nom

fondo
* (pilota basca) fons

### Vegeu també

* fondo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfon.do/, meridional \ˈfoŋ.do\
       Americà: alt /ˈfon.do/, baix \ˈfoŋ.do\, austral /ˈfon.do/
   * Rimes: -ondo

### Nom

fondo m. ‎(plural fondos)
* fons

### Miscel·lània

* Síl·labes: fon·do (2)

### Vegeu també

* fondo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# fondo de retención
## Castellà
### Nom

fondo de retención m. ‎(plural fondos de retención)
* (pilota basca) fons

#### Sinònims

* bolsa de retención

### Vegeu també

* fondo de retención. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# fondations éducatives
## Francès
### Nom

fondations éducatives f. pl.
* forma plural de fondation éducative
# fondo hacia adelante
## Castellà
### Nom

fondo hacia adelante m. ‎(plural fondos hacia adelante)
* (bàdminton) fons endavant

### Vegeu també

* fondo hacia adelante. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# fonassen
## Català
### Verb

fonassen
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb fonar.

#### Variants

* fonessin, fonessen, fonassin

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·nas·sen (3)
* Anagrama: enfonsàs
# fonasses
## Català
### Verb

fonasses
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb fonar.

#### Variants

* fonessis, fonesses, fonassis

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·nas·ses (3)
# fonaràs
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fu.nəˈɾas/ balear /fo.nəˈɾas/, /fu.nəˈɾas/ Occidental: /fo.naˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

fonaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de fonar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·na·ràs (3)
* Anagrama: faraons
# fonas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfo.nas/, meridional /ˈfo.nah/
       Americà: alt /ˈfo.n(a)s/, baix /ˈfo.nah/, austral /ˈfo.nas/
   * Rimes: -onas

### Nom

fonas f. pl.
* forma plural de fona
# fonassin
## Català
### Verb

fonassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb fonar.

#### Variants

* fonessin, fonessen, fonassen

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·nas·sin (3)
# fonaré
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fu.nəˈɾe/ balear /fo.nəˈɾe/, /fu.nəˈɾe/ Occidental: /fo.naˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

fonaré
* Primera persona del singular (jo) del futur de fonar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·na·ré (3)
* Heterograma de 6 lletres (aefnor)
* Anagrames: aforen, enfora, fonera, ofrena, ofrenà, òrfena
# fonaríem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fu.nəˈɾi.əm/ balear /fo.nəˈɾi.əm/, /fu.nəˈɾi.əm/ Occidental: /fo.naˈɾi.em/
   * Rimes: -iem

### Verb

fonaríem
* Primera persona del plural (nosaltres) del condicional de fonar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·na·rí·em (4)
* Heterograma de 8 lletres (aefimnor)
* Anagrames: formaien, mofarien
# fonassis
## Català
### Verb

fonassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb fonar.

#### Variants

* fonessis, fonesses, fonasses

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·nas·sis (3)
# fonarà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fu.nəˈɾa/ balear /fo.nəˈɾa/, /fu.nəˈɾa/ Occidental: /fo.naˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

fonarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de fonar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·na·rà (3)
* Anagrames: afonar, forana
# fonaríeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fu.nəˈɾi.əw/ balear /fo.nəˈɾi.əw/, /fu.nəˈɾi.əw/ Occidental: /fo.naˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

fonaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de fonar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·na·rí·eu (4)
* Heterograma de 8 lletres (aefinoru)
# fantásticamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fanˌtas.ti.kaˈmen.te/, meridional \faŋˌtah.ti.kaˈmen.te\
       Americà: alt /fanˌtas.t(i).kaˈmen.te/, baix \faŋˌtah.ti.kaˈmen.te\, austral /fanˌtah.ti.kaˈmen.te/
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De fantástico i el sufix -mente.

### Adverbi

fantásticamente
* fantàsticament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fan·tás·ti·ca·men·te (6)
# fanàticament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fəˌna.ti.kəˈmen/ balear /fəˌna.ti.kəˈment/, /fəˌna.ti.kəˈmen/ Occidental: nord-occidental /faˌna.ti.kaˈmen/ valencià /faˌna.ti.kaˈment/, /faˌna.ti.kaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De fanàtica i el sufix -ment.

### Adverbi

fanàticament
* D’una manera fanàtica.

#### Traduccions

* Anglès: fanatically $^{(en)}$
* Castellà: fanáticamente $^{(es)}$
* Francès: fanatiquement $^{(fr)}$
* Italià: fanaticamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·nà·ti·ca·ment (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# fantástico
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fanˈtas.ti.ko/, meridional \faŋˈtah.ti.ko\
       Americà: alt /fanˈtas.t(i).ko/, baix \faŋˈtah.ti.ko\, austral /fanˈtah.ti.ko/
   * Rimes: -astiko
   * Etimologia: Del llatí phantastĭcus, del grec antic φανταστικός ‎(phantastikós).

### Adjectiu

fantástico m. ‎(femení fantástica, plural masculí fantásticos, plural femení fantásticas)
* fantàstic

#### Derivats

* fantásticamente

#### Relacionats

* fantasía

### Miscel·lània

* Síl·labes: fan·tás·ti·co (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre fantástico
# fanàtic
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəˈna.tik/, occidental /faˈna.tik/
   * Rimes: -atik
   * Etimologia: Del francès fanatique, encunyat per François Rabelais (1490-1553) en referència als que seguien els dictats d’inspiració divina, del llatí fānāticus ‎(«inspirat»), de fānum ‎(«temple on es consultaven els fats»), segle XIX.

### Adjectiu

fanàtic m. ‎(femení fanàtica, plural masculí fanàtics, plural femení fanàtiques)
* (també substantivat) De mentalitat tancada, intransigent amb els que pensen de manera diferent.
* Excessivament entusiasta, molt apassionat amb el que fa.
    Ell és un fanàtic dels automòbils, si fos ric en tindria molts.

#### Derivats

* fanatitzar

#### Traduccions

* Anglès: fanatical $^{(en)}$
* Castellà: fanático $^{(es)}$
* Francès: fanatique $^{(fr)}$
* Italià: fanatico $^{(it)}$
* Portuguès: fanático $^{(pt)}$

### Nom

fanàtic m. ‎(plural fanàtics)
* En l'antiga Roma, sacerdot de Bel·lona.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·nà·tic (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# fantásticas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fanˈtas.ti.kas/, meridional \faŋˈtah.ti.kah\
       Americà: alt /fanˈtas.ti.k(a)s/, baix \faŋˈtah.ti.kah\, austral /fanˈtah.ti.kas/
   * Rimes: -astikas

### Adjectiu

fantásticas f. pl.
* forma plural de fantástica
# fantásticos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fanˈtas.ti.kos/, meridional \faŋˈtah.ti.koh\
       Americà: alt /fanˈtas.ti.k(o)s/, baix \faŋˈtah.ti.koh\, austral /fanˈtah.ti.kos/
   * Rimes: -astikos

### Adjectiu

fantásticos m. pl.
* forma plural de fantástico
# fanum
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfaː.nʊm/
   * Etimologia: Segons Livi deriva de fari ‎(«dir») i voldria dir «un lloc dit temple»; però tenint en compte que en oscà existien els termes fesna i fesnum amb el significat de («sanctuari»), cal suposar que la forma primitiva en llatí va ser *fas-num, i derivaria de fas ‎(«diví, per mandat diví»), que segons Pokorny procedeix de l'arrel protoindoeuropea *dhes- («diví»). Segons Beekes, fanum ve de *fas-nom, procedent del protoindoeuropeu *dʰh₁s («fer»).

### Nom

fānum n. ‎(genitiu fānī)
* recinte sagrat
* temple

#### Declinació

2a declinació -um, -ī :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | fānum | fāna |
| Vocatiu | fānum | fāna |
| Acusatiu | fānum | fāna |
| Genitiu | fānī | fānōrum |
| Datiu | fānō | fānīs |
| Ablatiu | fānō | fānīs |

#### Sinònims

* templum, aedes, delubrum

#### Derivats

* fānāticus
* profanō
* profānus

### Vegeu també

* Julius Pokorny, Indogermanisches etymologisches Wörterbuch, 1959, p.259
* Robert Beekes, Alexander Lubotsky, Etymological Dictionary of Latn and the other Italic languages, 1991
* ↑ Titus Livi Ab Urbe condita X, 37: fanum, id est locus templo effatus
# fibre optic
## Anglès
### Adjectiu

fibre optic ‎(no comparable)
* (Brit.) fibra òptica

#### Sinònims

* fiber optic

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# fibrilaciones
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \fi.βɾi.laˈθjo.nes\, meridional \fi.βɾi.laˈθjo.neh\
       Americà: alt /fi.bɾi.laˈsjo.n(e)s/, baix \fi.βɾi.laˈsjo.neh\, austral \fi.βɾi.laˈsjo.nes\
   * Rimes: -ones

### Nom

fibrilaciones f. pl.
* forma plural de fibrilación
# fibrae supraopticohypophysiales
## Llatí
### Nom

fibrae supraopticohypophysiales
* (Terminologia Anatomica) fibra supraòptica

### Vegeu també

* fibrae supraopticohypophysiales. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fibram
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɪ.bram/

### Nom

fibram
* acusatiu singular de fibra
# fibrae zonulares
## Llatí
### Nom

fibrae zonulares
* (Terminologia Anatomica) fibra zonular

### Vegeu també

* fibrae zonulares. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fibrae radiales
## Llatí
### Nom

fibrae radiales
* (Terminologia Anatomica) fibra radial

### Vegeu també

* fibrae radiales. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fibrarum
## Llatí

   * Pronúncia: /fɪˈbraː.rʊm/

### Nom

fibrārum
* genitiu plural de fibra
# fibras
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈfi.βɾas\, meridional \ˈfi.βɾah\
       Americà: alt /ˈfi.b(ɾa)s/, baix \ˈfi.βɾah\, austral \ˈfi.βɾas\
   * Rimes: -ibɾas

### Nom

fibras f. pl.
* forma plural de fibra

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɪ.braːs/

### Nom

fibrās
* acusatiu plural de fibra
# fibreuse
## Francès
### Adjectiu

fibreuse f. ‎(plural fibreuses)
* forma femenina de fibreux
# fonemari
## Basc
### Nom

fonemari
* datiu definit singular de fonema
* datiu indefinit de fonema
# fonemarik
## Basc
### Nom

fonemarik
* partitiu indefinit de fonema
# fonemataraino
## Basc
### Nom

fonemataraino
* terminatiu indefinit de fonema
# fonematzat
## Basc
### Nom

fonematzat
* prolatiu indefinit de fonema
# fonematarantz
## Basc
### Nom

fonematarantz
* al·latiu direccional indefinit de fonema
# fonematatik
## Basc
### Nom

fonematatik
* ablatiu indefinit de fonema
# fonematako
## Basc
### Nom

fonematako
* genitiu locatiu indefinit de fonema
# fonematan
## Basc
### Nom

fonematan
* inessiu indefinit de fonema
# fonematik
## Basc
### Nom

fonematik
* ablatiu definit singular de fonema
# fonematara
## Basc
### Nom

fonematara
* al·latiu indefinit de fonema
# foguerades
## Català

   * Pronúncia: oriental /fu.ɣəˈɾa.ðəs/, occidental /fo.ɣeˈɾa.ðes/
   * Rimes: -ades

### Nom

foguerades f. pl.
* Forma plural de foguerada.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·gue·ra·des (4)
* Anagrama: foradegués
# fogueria
## Català
### Verb

fogueria
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de foguerir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de foguerir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·gue·ri·a (4)
* Heterograma de 8 lletres (aefgioru)
# foguerida
## Català
### Verb

foguerida
* Participi femení singular del verb foguerir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·gue·ri·da (4)
* Heterograma de 9 lletres (adefgioru)
# fogs
## Anglès
### Nom

fogs
* forma plural de fog

### Verb

fogs
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de fog
# foguerada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fu.ɣəˈɾa.ðə/ balear /fo.ɣəˈɾa.ðə/, /fu.ɣəˈɾa.ðə/ Occidental: /fo.ɣeˈɾa.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: Derivat de foc.

### Nom

foguerada f. ‎(plural foguerades)
* Foc preparat amb gran quantitat de material per ser consumit: llenya, mobles vells de fusta, etc.
* Enrojolament de la cara per una afluència abundant i sobtada de sang.

#### Traduccions

* Castellà: hoguera $^{(es)}$
* Castellà: sofocón $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·gue·ra·da (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# foguerides
## Català
### Verb

foguerides
* Participi femení plural del verb foguerir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·gue·ri·des (4)
# foguera
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈɣe.ɾə/ balear /foˈɣe.ɾə/, /fuˈɣe.ɾə/ Occidental: /foˈɣe.ɾa/
   * Rimes: -eɾa
   * Etimologia: De foc i el sufix -era, segle XV.

### Nom

foguera f. ‎(plural fogueres)
* Conjunt de branques o elements inflamables disposats perquè surti foc d'un punt concentrat, destinat a il·luminar o escalfar

#### Sinònims

* foc, fogata, foguerada

#### Traduccions

* Alemany: Feuer $^{(de)}$ n., Freudenfeuer $^{(de)}$ n., Funkenfeuer $^{(de)}$ n.
* Anglès: campfire $^{(en)}$, bonfire $^{(en)}$
* Àrab: نَار مُخَيَّم‎ $^{(ar)}$
* Armeni: խարույկ $^{(hy)}$ ‎(kharuik)
* Basc: su $^{(eu)}$
* Castellà: hoguera $^{(es)}$ f.
* Danès: bål $^{(da)}$ n.
* Eslovac: vatra $^{(sk)}$ f., táborák $^{(sk)}$ m.
* Francès: feu de joie $^{(fr)}$ m., feu de camp $^{(fr)}$ m., bûcher $^{(fr)}$ m.
* Gallec: fogueira $^{(gl)}$ f.
* Georgià: კოცონი $^{(ka)}$ ‎(kòtsoni)
* Hongarès: tábortűz $^{(hu)}$
* Islandès: varðeldur $^{(is)}$ m.
* Italià: falò $^{(it)}$ f., pira $^{(it)}$ f.
* Llengua de signes catalana: FOC $^{(csc)}$
* Neerlandès: kampvuur $^{(nl)}$ n.
* Polonès: ognisko $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: fogueira $^{(pt)}$ f.
* Quítxua: kaña $^{(qu)}$
* Rus: костёр $^{(ru)}$ m. ‎(kostior)
* Suec: lägereld $^{(sv)}$ c.
* Xinès: 營火 $^{(zh)}$ ‎(营火, yínghuǒ)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·gue·ra (3)
* Heterograma de 7 lletres (aefgoru)

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC
# filomenas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fi.loˈme.nas/, meridional /fi.loˈme.nah/
       Americà: alt /fi.loˈme.n(a)s/, baix /fi.loˈme.nah/, austral /fi.loˈme.nas/
   * Rimes: -enas

### Nom

filomenas m. pl.
* forma plural de filomena
# filomenes
## Català
### Nom

filomenes f. pl.
* Forma plural de filomena.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·lo·me·nes (4)
* Anagrama: enfilosem
# filon
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈfi.lon/

### Nom

filon
* acusatiu de filo
# filos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfi.los/, meridional /ˈfi.loh/
       Americà: alt /ˈfi.l(o)s/, baix /ˈfi.loh/, austral /ˈfi.los/
   * Rimes: -ilos

### Nom

filos m. pl.
* forma plural de filo
# filomena
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fi.ɫuˈmɛ.nə/ balear /fi.ɫoˈmə.nə/, /fi.ɫuˈmɛ.nə/ Occidental: /fi.ɫoˈme.na/
   * Rimes: -ɛna
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

filomena f. ‎(plural filomenes)
* cantiret

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·lo·me·na (4)
* Heterograma de 8 lletres (aefilmno)

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /fi.loˈme.na/
       Americà: alt /f(i).loˈme.na/, baix /fi.loˈme.na/
   * Rimes: -ena

### Nom

filomena m. ‎(plural filomenas)
* cantiret

#### Sinònims

* cantarillo

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·lo·me·na (4)
* Heterograma de 8 lletres (aefilmno)
# filolóxicu
## Asturià

   * Pronúncia: /fi.lo'lo.ʃi.cu/
   * Etimologia: De filoloxía i el sufix -icu.

### Adjectiu

filolóxicu m. ‎(plural filolóxicos, femení filolóxica, plural femení filolóxiques, neutre filolóxico)
* filològic

#### Relacionats

* filoloxía
# filos exteriores
## Castellà
### Nom

filos exteriores m. pl.
* forma plural de filo exterior