OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# pequesses
## Català

   * Pronúncia: oriental /pəˈke.səs/, occidental /peˈke.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

pequesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb pecar.

#### Variants

* pequeguesses, pequessis, pecassis, pecasses, pecares

### Miscel·lània

* Síl·labes: pe·ques·ses (3)
# pequessin
## Català

   * Pronúncia: oriental /pəˈke.sin/, occidental /peˈke.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

pequessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb pecar.

#### Variants

* pequeguessen, pequessen, pecassin, pecassen, pecaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: pe·ques·sin (3)
* Anagrames: penquessi, piquessen
# pequessis
## Català

   * Pronúncia: oriental /pəˈke.sis/, occidental /peˈke.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

pequessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb pecar.

#### Variants

* pequeguesses, pequesses, pecassis, pecasses, pecares

### Miscel·lània

* Síl·labes: pe·ques·sis (3)
* Anagrames: pesquessi, piquesses
# pequessi
## Català
### Verb

pequessi
* (col·loquial septentrional, alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb pecar.
* (col·loquial septentrional, alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb pecar.

#### Variants

* [1] pequessa, pequeguessa, pequés, pecàs, pecara
* [2] pequegués, pequés, pecàs, pecara

### Miscel·lània

* Síl·labes: pe·ques·si (3)
# pequeña
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /peˈke.ɲa/
       Americà: alt /p(e)ˈke.ɲa/, baix /peˈke.ɲa/
   * Rimes: -eɲa

### Adjectiu

pequeña f. ‎(plural pequeñas)
* forma femenina de pequeño
# pequeñez
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /pe.keˈɲeθ/, meridional /pe.keˈɲeh/
       Americà: alt /pe.k(e)ˈɲes/, baix /pe.keˈɲeh/, austral /pe.keˈɲes/
   * Rimes: -eθ

### Nom

pequeñez f. ‎(plural pequeñeces)
* petitesa

### Miscel·lània

* Síl·labes: pe·que·ñez (3)
# pases de pantalla
## Castellà
### Nom

pases de pantalla m. pl.
* forma plural de pase de pantalla
# pases en dejada
## Castellà
### Nom

pases en dejada m. pl.
* forma plural de pase en dejada
# pases de muñeca
## Castellà
### Nom

pases de muñeca m. pl.
* forma plural de pase de muñeca
# pases de pecho
## Castellà
### Nom

pases de pecho m. pl.
* forma plural de pase de pecho
# pases de revés
## Castellà
### Nom

pases de revés m. pl.
* forma plural de pase de revés
# pases de salida
## Castellà
### Nom

pases de salida m. pl.
* forma plural de pase de salida
# pases de pared
## Castellà
### Nom

pases de pared m. pl.
* forma plural de pase de pared
# pases de pronación
## Castellà
### Nom

pases de pronación m. pl.
* forma plural de pase de pronación
# pases elevados
## Castellà
### Nom

pases elevados m. pl.
* forma plural de pase elevado
# pases en picado
## Castellà
### Nom

pases en picado m. pl.
* forma plural de pase en picado
# perteneceré
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /peɾ.te.ne.θeˈɾe/
       Americà: alt /peɾ.te.n(e).seˈɾe/, baix /peɾ.te.ne.seˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

perteneceré
* primera persona del singular (yo) del futur d'indicatiu del verb pertenecer
# pertenecí
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /peɾ.te.neˈθi/
       Americà: alt /peɾ.te.n(e)ˈsi/, baix /peɾ.te.neˈsi/
   * Rimes: -i

### Verb

pertenecí
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb pertenecer
# pertenezco
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /peɾ.teˈneθ.ko/, meridional /peɾ.teˈneh.ko/
       Americà: alt /peɾ.teˈnes.k(o)/, baix /peɾ.teˈneh.ko/
   * Rimes: -eθko

### Verb

pertenezco
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb pertenecer
# pertes du ballon
## Francès
### Nom

pertes du ballon f. pl.
* forma plural de perte du ballon
# perte du ballon
## Francès
### Nom

perte du ballon f. ‎(plural pertes du ballon)
* (basquetbol) pèrdua de la pilota

### Vegeu també

* perte du ballon. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# pertenecer
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /peɾ.te.neˈθeɾ/
       Americà: alt /peɾ.te.n(e)ˈseɾ/, baix /peɾ.te.neˈseɾ/
   * Rimes: -eɾ

### Verb

pertenecer intr. ‎(present pertenezco, passat pertenecí, futur perteneceré)
* pertànyer

### Miscel·lània

* Síl·labes: per·te·ne·cer (4)
# pertenecientes
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /peɾ.te.neˈθjen.tes/, meridional \peɾ.te.neˈθjeŋ.teh\
       Americà: alt /peɾ.te.neˈsjen.t(e)s/, baix \peɾ.te.neˈsjeŋ.teh\, austral /peɾ.te.neˈsjen.tes/
   * Rimes: -entes

### Adjectiu

pertenecientes inv. pl.
* forma plural de perteneciente
# perte du tenu
## Francès
### Nom

perte du tenu f. ‎(plural pertes du tenu)
* (futbol americà) pèrdua de possessió

### Vegeu també

* perte du tenu. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# perteneciente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /peɾ.te.neˈθjen.te/, meridional \peɾ.te.neˈθjeŋ.te\
       Americà: alt /peɾ.te.n(e)ˈsjen.te/, baix \peɾ.te.neˈsjeŋ.te\, austral /peɾ.te.neˈsjen.te/
   * Rimes: -ente

### Adjectiu

perteneciente inv. ‎(plural pertenecientes)
* pertanyent

### Miscel·lània

* Síl·labes: per·te·ne·cien·te (5)
# pertes de temps
## Francès
### Nom

pertes de temps f. pl.
* forma plural de perte de temps
# picaporte
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /pi.kaˈpoɾ.te/
       Americà: alt /pi.kaˈpoɾ.t(e)/, baix /pi.kaˈpoɾ.te/
   * Rimes: -oɾte
   * Etimologia: Del català picaport, o del plural picaportes.

### Nom

picaporte m. ‎(plural picaportes)
* picaporta

### Miscel·lània

* Síl·labes: pi·ca·por·te (4)
# picaporta
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /pi.kəˈpɔr.tə/ Occidental: nord-occidental /pi.kaˈpɔr.ta/ valencià /pi.kaˈpɔɾ.ta/, /pi.kaˈpɔɾ.tɔ/
   * Rimes: -ɔɾta
   * Etimologia: De picar i porta, segle XIX.

### Nom

picaporta m. ‎(plural picaportes)
* Peça de metall que es posa a les portes per a poder trucar colpejant sobre la mateixa porta

#### Variants

* picaport

#### Traduccions

* Anglès: doorknocker $^{(en)}$
* Castellà: picaporte $^{(es)}$ m.
* Francès: heurtoir $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: pi·ca·por·ta (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
* Petit Atles Lingüístic del Domini Català
# picapunt
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pi.kəˈpun/ balear /pi.kəˈpunt/, /pi.kəˈpun/ Occidental: nord-occidental /pi.kaˈpun/ valencià /pi.kaˈpunt/, /pi.kaˈpun/
   * Rimes: -unt

### Nom

picapunt m. ‎(plural picapunts)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Myctophum punctatum)

#### Hiperònims

* peixos > mictòfids

#### Traduccions

* Castellà: puntillo $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: pi·ca·punt (3)

### Vegeu també

* picapunt. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# picaport
## Català

   * Pronúncia: oriental /pi.kəˈpɔrt/, occidental /pi.kaˈpɔɾt/
   * Rimes: -ɔɾt
   * Etimologia: Forma masculina de picaporta.

### Nom

picaport m. ‎(plural picaports)
* (occidental, eivissenc) Forma alternativa de picaporta.

### Miscel·lània

* Síl·labes: pi·ca·port (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB
# pequeguesses
## Català
### Verb

pequeguesses
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb pecar.

#### Variants

* pequessis, pequesses, pecassis, pecasses, pecares

### Miscel·lània

* Síl·labes: pe·que·gues·ses (4)
# pequegueu
## Català
### Verb

pequegueu
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb pecar.

#### Variants

* pequeu

### Miscel·lània

* Síl·labes: pe·que·gueu (3)
# pequeguéssom
## Català
### Verb

pequeguéssom
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb pecar.

#### Variants

* pequéssim, pequéssem, pecàssim, pecàssem, pecàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: pe·que·gués·som (4)
# pequeguéssou
## Català
### Verb

pequeguéssou
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb pecar.

#### Variants

* pequéssiu, pequésseu, pecàssiu, pecàsseu, pecàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: pe·que·gués·sou (4)
# pequessa
## Català
### Verb

pequessa
* (col·loquial central, nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb pecar.

#### Variants

* pequessi, pequeguessa, pequés, pecàs, pecara

### Miscel·lània

* Síl·labes: pe·ques·sa (3)
* Anagrama: paesques
# pequegués
## Català
### Verb

pequegués
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb pecar.

#### Variants

* pequessi, pequés, pecàs, pecara

### Miscel·lània

* Síl·labes: pe·que·gués (3)
# pequem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pəˈkɛm/ balear /pəˈkəm/, /pəˈkɛm/ Occidental: /peˈkem/
   * Rimes: -ɛm

### Verb

pequem
* Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de pecar.
* Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb pecar.
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperatiu del verb pecar.

#### Variants

* [1] pecam
* [2] pequeguem

### Miscel·lània

* Síl·labes: pe·quem (2)
# pequen
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈpe.kən/, occidental /ˈpe.ken/
   * Rimes: -eken

### Verb

pequen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de pecar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb pecar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb pecar.

#### Variants

* [2] pequin
* [3] pequin

### Miscel·lània

* Síl·labes: pe·quen (2)
* Anagrama: penque
# pequeno
## Portuguès

   * Pronúncia: /pɨˈke.nu/, /pɪˈke.nʊ/
   * Etimologia: Probablement del llatí *peccuinus, forma diminutiva del protocèltic *bikkos ‎(«petit»).

### Adjectiu

pequeno m. ‎(femení pequena, plural masculí pequenos, plural femení pequenas)
* petit

#### Antònims

* grande
# per mor de
## Català
### Preposició

per mor de
* a causa de
* (seguit d’un verb) a fi de, per tal de

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, GDLC, DCVB
# per molts anys
## Català

   * Etimologia: Calc del llatí ad multōs annōs.

### Interjecció

per molts anys!
* Felicitació, especialment per l’aniversari, amb el desig d'una vida llarga a qui fa anys.

#### Sinònims

* a cent anys (alguerès)
* molts anys i bons (eivissenc)
* molts d'anys (mallorquí)

#### Sinònims

* felicitats! (castellanisme)

#### Notes

Tradicionalment es responia en vida tua (avui, en vida teva o en vida teua, amb variants com en vida vostra) per a desitjar que la vida llarga fos mútua, i fins i tot a això encara es podia respondre en vida de tots.

#### Traduccions

* Anglès: happy birthday $^{(en)}$
* Castellà: feliz cumpleaños $^{(es)}$, felicidades $^{(es)}$
* Francès: bon anniversaire $^{(fr)}$, joyeux anniversaire $^{(fr)}$
* Italià: buon compleanno $^{(it)}$
* Suec: grattis på födelsedagen $^{(sv)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DSFF, Optimot
# per què
## Català
### Adverbi

per què?
* (interrogatiu) Per quina cosa, per quin motiu.

#### Traduccions

* Afrikaans: waarom $^{(af)}$
* Albanès: pse $^{(sq)}$
* Alemany: warum $^{(de)}$
* Anglès: why $^{(en)}$
* Àrab: لِمَاذَا‎ $^{(ar)}$
* Armeni: ինչու $^{(hy)}$ ‎(intxú)
* Asturià: por qué $^{(ast)}$
* Basc: zergatik $^{(eu)}$
* Belarús: чаму́ $^{(be)}$ ‎(txamú)
* Bengalí: কেন $^{(bn)}$
* Bretó: perak $^{(br)}$
* Búlgar: защо́ $^{(bg)}$ ‎(zaxtó)
* Castellà: por qué $^{(es)}$
* Coreà: 왜 $^{(ko)}$ ‎(wae)
* Danès: hvorfor $^{(da)}$
* Eslovac: prečo $^{(sk)}$
* Eslovè: zakaj $^{(sl)}$
* Esperanto: kial $^{(eo)}$
* Estonià: miks $^{(et)}$
* Feroès: hví $^{(fo)}$
* Finès: miksi $^{(fi)}$
* Francès: pourquoi $^{(fr)}$
* Gallec: por qué $^{(gl)}$
* Gal·lès: pam $^{(cy)}$
* Georgià: რატომ $^{(ka)}$ ‎(ràtom)
* Grec: γιατί $^{(el)}$ ‎(iatí)
* Grec antic: τί $^{(grc)}$ ‎(tí), διὰ τί $^{(grc)}$ ‎(dià tí)
* Groenlandès: sooq $^{(kl)}$
* Hindi: क्यों $^{(hi)}$
* Hongarès: miért $^{(hu)}$
* Ídix: למאַי‎ $^{(yi)}$
* Indonesi: mengapa $^{(id)}$
* Islandès: af hverju $^{(is)}$, hví $^{(is)}$
* Italià: perché $^{(it)}$
* Japonès: 何故 $^{(ja)}$
* Kazakh: неге $^{(kk)}$ ‎(nege/negue)
* Kirguís: эмне үчүн $^{(ky)}$ ‎(emne utxun)
* Kurd: çima $^{(ku)}$
* Letó: kāpēc $^{(lv)}$
* Lituà: kodėl $^{(lt)}$
* Llatí: quare $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: PER-QUÈ $^{(csc)}$, COSA $^{(csc)}$
* Macedoni: зошто $^{(mk)}$
* Maltès: għaliex $^{(mt)}$
* Mongol: яагаад $^{(mn)}$
* Neerlandès: waarom $^{(nl)}$
* Polonès: dlaczego $^{(pl)}$
* Portuguès: por que $^{(pt)}$
* Romanès: de ce $^{(ro)}$, pentru ce $^{(ro)}$
* Rus: почему́ $^{(ru)}$ ‎(potxemú)
* Serbocroat: зашто $^{(sh)}$, zašto $^{(sh)}$
* Suahili: kwaje $^{(sw)}$
* Suec: varför $^{(sv)}$
* Tai: ทำไม $^{(th)}$
* Tàmil: ஏன் $^{(ta)}$
* Tàtar: нигә $^{(tt)}$
* Turc: neden $^{(tr)}$
* Txec: proč $^{(cs)}$
* Ucraïnès: чому́ $^{(uk)}$ ‎(txomú)
* Urdú: کیوں‎ $^{(ur)}$
* Uzbek: nega $^{(uz)}$
* Való: pocwè $^{(wa)}$
* Vietnamita: sao $^{(vi)}$
# per mitjà de
## Català
### Preposició

per mitjà de
* Sinònim de mitjançant.
    Vaig fer-li-ho saber per mitjà d'una carta.
* Mercès a l’acció d’un intermediari.
    Ho vaig aconseguir per mitjà de la Catalina.

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# per si de cas
## Català
### Adverbi

per si de cas
* Per si tal cosa s'esdevé.
    «Amb aquest Tribunal tan senzill no valen bromes; l’acusat i el guarda permaneixen de peus i descoberts, i amb la llengua curta per si de cas. Els motius de les denúncies solen ser sempre els mateix: furtar aigua en temps de seca, trencada de màrgenes o canaletes, i sorregar.» (Enric Soler i Godes, Un milenari: Tribunal de les aigües, pàg. 11, 1960)
    «Quan es va adonar que la temperatura no havia pujat de zero graus durant deu hores ben bones, va agafar una palanca per si de cas i va obrir la porta. Suposant que el jove encara fos viu, era evident que no devia estar prou eixerit per atacar en Julius, i menys si anava armat.» (Jonas Jonasson, trad. Lluís Solanes, L’avi de 100 anys que es va escapar per la finestra, La Campana, Barcelona, 2012, ISBN 978-84-96735-65-1)

#### Variants

* per si un cas, si per cas, si a cas, si de cas, si per de cas, si al cas, si un cas, si un a cas, per un cas, per un si a cas

#### Sinònims

* pel que pugui ser, pel que pugui passar, no fos cas que, per sí o per no, per si les mosques (castellanisme, col·loquial)

#### Relacionats

* en cas que, per casualitat

#### Traduccions

* Alemany: für alle Fälle $^{(de)}$, sicherheitshalber $^{(de)}$, vorsichtshalber $^{(de)}$
* Anglès: just in case $^{(en)}$ (improbable), in case $^{(en)}$ (més probable)
* Àrab: تَحَسُبًا $^{(ar)}$
* Àzeri: hər ehtimala qarşı $^{(az)}$
* Basc: badaezpada $^{(eu)}$, badaezpada ere $^{(eu)}$
* Búlgar: за всеки случай $^{(bg)}$ ‎(za vseki slutxai)
* Castellà: por si acaso $^{(es)}$, por si las moscas $^{(es)}$ (col·loquial), si acaso $^{(es)}$, en todo caso $^{(es)}$
* Esperanto: divenprove $^{(eo)}$
* Finès: varalta $^{(fi)}$
* Francès: au cas où $^{(fr)}$, par acquit de conscience $^{(fr)}$
* Grec: για κάθε ενδεχόμενο $^{(el)}$ ‎(ia kàthe endekhómeno)
* Japonès: 念のため $^{(ja)}$
* Lituà: dėl viso pikto $^{(lt)}$
* Llatí: si forte $^{(la)}$
* Polonès: na wszelki wypadek $^{(pl)}$, w razie czego $^{(pl)}$
* Portuguès: por precaução $^{(pt)}$
* Rus: на вся́кий слу́чай $^{(ru)}$ ‎(na vsiaki slútxai), на вся́кий пожа́рный слу́чай $^{(ru)}$ ‎(na vsiaki pojarni slútxai), на вся́кий пожа́рный $^{(ru)}$ ‎(na vsiaki pojarni)
* Suec: bara utifall att $^{(sv)}$, bara i fall att $^{(sv)}$
* Txec: kdyby něco $^{(cs)}$, pro jistotu $^{(cs)}$, co kdyby $^{(cs)}$
* Ucraïnès: про всяк випа́док $^{(uk)}$ ‎(pro vsiak vipàdok)
* Xinès: 以防萬一 $^{(zh)}$ ‎(以防万一, yǐfángwànyī)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DCVB, DSFF, PCCD
# per si un cas
## Català
### Adverbi

per si un cas
* per si de cas
    «Vicentet está mal. Aixina ho ha comprés el metge del pòble, que va preparant a la familia per si un cas la Pálida ensenyara sa fals.» (Joan Beneyto Pérez, L'agraiment d'un ànima, pàg. 7, 1925)

### Vegeu també

* Obres de referència: ésAdir
# per tal que
## Català
### Conjunció

per tal que
* perquè (nexe final)
    «Jo, senyor meu, no manifest a tu les damunt dites misèries de paraula o per scrit per tal que fuja a l’esguart e presència de la tua sancta divinitat, mas faç-ho per tal com oig la sancta Scriptura dient: «Demanats, e reebrets; tocats e serà-us obert».» (Bernat Oliver, Excitatori de la pensa a Déu, pàg. 42, 1400)
    «El secretari considera que la renovació cal fer-la apostant per perfils professionals i amb experiència de gestió per tal que aquesta nova Corporació pugui fer les revolucions que té pendents.» (ACN, El secretari de Mitjans de Comunicació reclama als grups parlamentaris la renovació de la CCMA i el CAC, VilaWeb, oct. 2021)

#### Sinònims

* a fi que, a fi i efecte que

#### Relacionats

* a fi de, a fi i efecte de, a l'efecte de, als efectes de, per tal de

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# per lo tant
## Català

   * Etimologia: Calc del castellà por lo tanto.

### Adverbi

per lo tant
* (castellanisme) per tant
# per poc
## Català
### Adverbi

per poc
* gairebé

#### Variants

* de poc

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# per lo menys
## Català

   * Pronúncia: central /pər.ɫuˈmɛɲs/, nord-occidental /per.ɫoˈmeɲs/
   * Etimologia: Segurament calc del castellà por lo menos, segle XV.

### Adverbi

per lo menys
* (castellanisme) almenys
    «Tal grau d’amor, qui no·l sent, no·l cobeja, / e per alguns se sab mils que no senten, / car per lo menys saben lo molt e tenten, / puys different l’espècia no·s veja.» (Ausiàs March, Poesies, pàg. 218, 1425)

### Vegeu també

* Obres de referència: PCCD
# petrifiquéssem
## Català

   * Pronúncia: oriental /pə.tɾi.fiˈke.səm/, occidental /pe.tɾi.fiˈke.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

petrifiquéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb petrificar.

#### Variants

* petrifiquéssim, petrificàssim, petrificàssem, petrificàrem
# petrifiquéssiu
## Català

   * Pronúncia: oriental /pə.tɾi.fiˈke.siw/, occidental /pe.tɾi.fiˈke.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

petrifiquéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb petrificar.

#### Variants

* petrifiquésseu, petrificàssiu, petrificàsseu, petrificàreu
# petrifiquí
## Català

   * Pronúncia: oriental /pə.tɾi.fiˈki/, occidental /pe.tɾi.fiˈki/
   * Rimes: -i

### Verb

petrifiquí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de petrificar.
# petrifiqués
## Català

   * Pronúncia: oriental /pə.tɾi.fiˈkes/, occidental /pe.tɾi.fiˈkes/
   * Rimes: -es

### Verb

petrifiqués
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb petrificar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb petrificar.

#### Variants

* [1] petrifiquessi, petrificàs, petrificara
* [2] petrifiquessi, petrificàs, petrificara
# petris
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈpɛ.triːs/

### Nom

petrīs
* datiu plural de petra
* ablatiu plural de petra
# petroglifo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \pe.tɾoˈɣli.fo\
       Americà: alt /pe.t͡soˈɡli.f(o)/, baix \pe.tɾoˈɣli.fo\
   * Rimes: -ifo

### Nom

petroglifo m. ‎(plural petroglifos)
* petròglif

### Miscel·lània

* Síl·labes: pe·tro·gli·fo (4)

### Vegeu també

* petroglifo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# petrifiquésseu
## Català

   * Pronúncia: oriental /pə.tɾi.fiˈke.səw/, occidental /pe.tɾi.fiˈke.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

petrifiquésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb petrificar.

#### Variants

* petrifiquéssiu, petrificàssiu, petrificàsseu, petrificàreu
# petrifiquéssim
## Català

   * Pronúncia: oriental /pə.tɾi.fiˈke.sim/, occidental /pe.tɾi.fiˈke.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

petrifiquéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb petrificar.

#### Variants

* petrifiquéssem, petrificàssim, petrificàssem, petrificàrem
# petrochemical
## Anglès
### Adjectiu

petrochemical ‎(no comparable)
* petroquímic

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# petroglifos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \pe.tɾoˈɣli.fos\, meridional \pe.tɾoˈɣli.foh\
       Americà: alt /pe.t͡soˈɡli.f(o)s/, baix \pe.tɾoˈɣli.foh\, austral \pe.tɾoˈɣli.fos\
   * Rimes: -ifos

### Nom

petroglifos m. pl.
* forma plural de petroglifo
# passada de segon temps
## Català
### Nom

passada de segon temps f. ‎(plural passades de segon temps)
* (voleibol) passada semiràpida

### Vegeu també

* passada de segon temps. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# passada de sortida
## Català
### Nom

passada de sortida f. ‎(plural passades de sortida)
* (basquetbol) Passada executada per un jugador que acaba d'agafar un rebot defensiu, amb l'objectiu de començar un contraatac.

#### Traduccions

* Anglès: outlet pass $^{(en)}$
* Castellà: pase de salida $^{(es)}$
* Francès: passe de dégagement $^{(fr)}$, première passe $^{(fr)}$

### Vegeu també

* passada de sortida. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# passada de tercer temps
## Català
### Nom

passada de tercer temps f. ‎(plural passades de tercer temps)
* (voleibol) passada alta

### Vegeu també

* passada de tercer temps. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# passada en profunditat
## Català
### Nom

passada en profunditat f. ‎(plural passades en profunditat)
* (esports de pilota) Passada executada des d'una posició endarrerida que es dirigeix a un company d'equip situat a prop de la porteria contrària.

#### Traduccions

* Anglès: deep pass $^{(en)}$, forward pass $^{(en)}$
* Castellà: pase en profundidad $^{(es)}$
* Francès: passe en profondeur $^{(fr)}$

### Vegeu també

* passada en profunditat. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# passada de pit
## Català
### Nom

passada de pit f. ‎(plural passades de pit)
* (basquetbol, handbol) Passada executada estirant els braços cap endavant a l'altura del pit.

#### Traduccions

* Anglès: chest pass $^{(en)}$, two-hand chest pass $^{(en)}$
* Castellà: pase de pecho $^{(es)}$
* Francès: passe à hauteur de poitrine $^{(fr)}$, passe de poitrine $^{(fr)}$

### Vegeu també

* passada de pit. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# passada de paret
## Català
### Nom

passada de paret f. ‎(plural passades de paret)
* (hoquei sobre herba) paret

### Vegeu també

* passada de paret. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# passada de primer temps
## Català
### Nom

passada de primer temps f. ‎(plural passades de primer temps)
* (voleibol) passada ràpida

### Vegeu també

* passada de primer temps. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# passada en picat
## Català
### Nom

passada en picat f. ‎(plural passades en picat)
* (basquetbol, handbol) passada picada

### Vegeu també

* passada en picat. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# passada en salt
## Català
### Nom

passada en salt f. ‎(plural passades en salt)
* (voleibol) Passada de dits en què el jugador està suspès en l'aire en el transcurs d'un salt, generalment en el moment de màxima elevació.

#### Sinònims

* passada en suspensió

#### Traduccions

* Anglès: jump pass $^{(en)}$
* Castellà: pase en suspensión $^{(es)}$
* Francès: passe en suspension $^{(fr)}$

### Vegeu també

* passada en salt. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.