OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# शिक्षा
## Hindi

   * Pronúncia: /ʃikʂaː/
   * Etimologia: Del sànscrit शिक्षा.

### Nom

शिक्षा ‎(śikṣā) f.
* educació

## Marathi

   * Pronúncia: /ʃikʂaː/
   * Etimologia: Del sànscrit शिक्षा.

### Nom

शिक्षा ‎(śikṣā) f.
* instrucció
* càstig

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en marathi
* VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 520.

## Sànscrit

   * Pronúncia: /ʃɪkʂaː/

### Nom

शिक्षा ‎(śikṣā) f.
* aprenentatge, estudi, adquisició de coneixement, ensenyament, instrucció, educació, entrenament, disciplina, precepte
* Un dels sis Vedangas.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en sànscrit
* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 730.
# शून्य
## Hindi

   * Pronúncia: /ʃunjə/

### Numeral

शून्य ‎(śūnya)
* (cardinal) Zero (0)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en hindi
* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 737.

## Marathi

   * Pronúncia: /ʃun̪jə/

### Adjectiu

शून्य ‎(śūnya)
* Buit, sense contingut, vacant.

### Numeral

शून्य ‎(śūnya)
* (cardinal) Zero (0)

### Nom

शून्य ‎(manca transliteració)
* Buit, el no res.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en marathi
* VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 521.

## Sànscrit

   * Pronúncia: /ʃunjə/

### Adjectiu

शून्य ‎(śūnya)
* Buit, sense contingut, vacant.

#### Descendents

* Àrab صفر ‎(sifr, «zero»)
** Català, xifra

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 737.
# श्रीलङ्का
## Plantilla:-mai-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

श्रीलङ्का ‎(manca transliteració)
* Sri Lanka

#### Sinònims

* {{e|mai|श्रीलंका]}

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en maithili

## Nepalès

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

श्रीलङ्का ‎(manca transliteració)
* Sri Lanka

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en nepalès

## Newari

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

श्रीलङ्का ‎(manca transliteració)
* Sri Lanka

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en newari

## Pali

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

श्रीलङ्का ‎(manca transliteració)
* Sri Lanka

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en pali

## Sànscrit

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: De श्री ‎(«sant») i लंका ‎(«illa»).

### Nom propi

श्रीलङ्का ‎(śrīlaṅkā)
* Sri Lanka

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en sànscrit
# श्वान
## Hindi

   * Pronúncia: /ʃʋaːn/

### Nom

श्वान ‎(śvān) m.
* Gos (mamífer).

#### Sinònims

* Gos: कुत्ता

## Sànscrit

   * Pronúncia: /ʃʋaːn/

### Nom

श्वान ‎(śvān) m.
* Gos (mamífer).

### Vegeu també

* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884.
# ष
## Multilingüe

   * Pronúncia: /ʂ/, /ɕ/, /ʃ/ Àudio

### Lletra

ष ‎(ṣ)
* Consonant de l'alfabet devanagari (Unicode: 0x0937).
# शुक्रवार
## Hindi

   * Pronúncia: /ʃʊkr.ʋaːr/

### Nom

शुक्रवार ‎(śukrvār)
* Divendres.

### Vegeu també

* Platts, John Thompson. A dictionary of Urdu, Classical Hindi, and English London: W. H. Allen & Co., 1884.
# शीघ्र
## Marathi

   * Pronúncia: /ʃigʱrə/

### Adjectiu

शीघ्र ‎(śīghra)
* ràpid

### Adverbi

शीघ्र ‎(śīghra)
* ràpidament

### Vegeu també

* VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 520.

## Sànscrit

   * Pronúncia: /ʃigʱrə/

### Adjectiu

शीघ्र ‎(śīghra)
* ràpid

### Adverbi

शीघ्र ‎(śīghra)
* ràpidament

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 740.
# श्रीलंका
## Plantilla:-awa-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

श्रीलंका ‎(manca transliteració)
* Sri Lanka

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en awadhi

## Plantilla:-bho-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

श्रीलंका ‎(manca transliteració)
* Sri Lanka

## Concani

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

श्रीलंका ‎(manca transliteració)
* Sri Lanka

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en concani de Goa

## Plantilla:-dty-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

श्रीलंका ‎(manca transliteració)
* Sri Lanka

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en doteli

## Hindi

   * Pronúncia: /ʃɾiː.ləŋ.kɑː/
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

श्रीलंका ‎(śrīlaṅkā) m. ‎(àrab سری لنکا‎)
* Sri Lanka

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en hindi

## Plantilla:-mai-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

श्रीलंका ‎(manca transliteració)
* Sri Lanka

#### Sinònims

* श्रीलङ्का

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en maithili

## Marathi

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

श्रीलंका ‎(manca transliteració)
* Sri Lanka

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en marathi

## Nepalès

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

श्रीलंका ‎(manca transliteració)
* Sri Lanka

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en nepalès
# शुभ
## Marathi

   * Pronúncia: /ʃʊbʱ/

### Adjectiu

शुभ ‎(śubh)
* propici, favorable
* bo, feliç, joiós

### Nom

शुभ ‎(śubh) n.
* bona fortuna

### Vegeu també

* VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 521.

## Sànscrit

   * Pronúncia: /ʃʊbʱə/, vulgarment /ʃʊbʱ/

### Adjectiu

शुभ ‎(śubha)
* brillant, esplèndid
* propici, favorable

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 721.
# श्री लंका
## Bihari

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

श्री लंका ‎(manca transliteració)
* Sri Lanka

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en bihari
# སྐར་མ
## Tibetà

   * Pronúncia: /*skar.ma/ (clàssic), /kaː˥˥.ma˥˥/ (Lhasa), /ka˥˥.ma˥˧/ (Batang), /hkar.ma/ (Bra-Bang), /rkar.mæ/ (Arik)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

སྐར་མ ‎(skar ma)
* estel
* minut

#### Derivats

* སྐར་མའི་འོད
* སྐར་མའི་ཆགས་སྟངས
# ཨན་ཌོར་ར།
## Tibetà

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ཨན་ཌོར་ར། ‎(manca transliteració)
* Andorra

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en tibetà
# ཡེ་མེན།
## Tibetà

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ཡེ་མེན། ‎(Yemen)
* Iemen

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en tibetà
# ལོ
## Tibetà

   * Pronúncia: /*lo/ (clàssic), /lo˩˧/ (Lhasa)
   * Etimologia: Del protobòdic *lo («any»), d'origen incert.

### Nom

ལོ ‎(lo)
* any

#### Relacionats

* ལོ་མ

#### Descendents

* Wutun: lo
# ཤྲཱྀ་ལངཀ་
## Plantilla:-dz-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ཤྲཱྀ་ལངཀ་ ‎(manca transliteració)
* Sri Lanka

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en dzongka
# སེ་ཨུལ།
## Tibetà

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

སེ་ཨུལ། ‎(manca transliteració)
* Seül

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en tibetà
# ཨཱན་དོ་ར
## Plantilla:-dz-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ཨཱན་དོ་ར ‎(manca transliteració)
* Andorra

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en dzongka
# རྒྱལ་སྤྱིའི་འཕྲོད་བསྟེན་སྒྲིག་འཛུགས།
## Tibetà
### Nom propi

རྒྱལ་སྤྱིའི་འཕྲོད་བསྟེན་སྒྲིག་འཛུགས། ‎(manca transliteració)
* Organització Mundial de la Salut

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en tibetà
# སེང་ག་གླིང་།
## Tibetà

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

སེང་ག་གླིང་། ‎(manca transliteració)
* Sri Lanka

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en tibetà
# སྐར་ཆ
## Tibetà

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

སྐར་ཆ ‎(skar cha)
* (temps) segon
# 铁海棠
## Xinès

Forma simplificada de 鐵海棠 («sang de Crist, Euphorbia milii»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Hiperònims

* 大戟属 ‎(dàjǐshǔ)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
* «3827. 铁海棠». A: 中药大辞典, 1995. Xangai: 上海科学技术出版社, 1986, p. 1861-1862. ISBN 7-5323-0843-X.
# 铁筷子
## Xinès

Forma simplificada de 鐵筷子 («Helleborus thibetanus»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

### Vegeu també

* «3831. 铁筷子». A: 中药大辞典, 1995. Xangai: 上海科学技术出版社, 1986, p. 1863. ISBN 7-5323-0843-X.
# 铁扫帚
## Xinès

Forma simplificada de 鐵掃帚 («Indigofera bungeana, literalment escombra de ferro»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Sinònims

* 河北木蓝 ‎(héběimùlán)

#### Relacionats

* 铁扫竹 ‎(tiěsǎozhú)

### Vegeu també

* «3819. 铁扫竹». A: 中药大辞典, 1995. Xangai: 上海科学技术出版社, 1986, 1858-1859. ISBN 7-5323-0843-X.
* Baidu Baike: 铁扫帚
# 铁棒锤
## Xinès

Forma simplificada de 鐵棒錘 («Aconitum anthora, Aconitum szechenyianum»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Compostos i expressions

* 伏毛铁棒锤 ‎(fúmáotiěbàngchuí)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
* «3829. 铁棒锤». A: 中药大辞典, 1995. Xangai: 上海科学技术出版社, 1986, p. 1862. ISBN 7-5323-0843-X.
# 铁线草
## Xinès

Forma simplificada de 鐵線草 («capil·lera Adiantum capillus-veneris, grama Cynodon dactylon»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Sinònims

* 铁线蕨 ‎(tiěxiànjué)
* 狗牙根 ‎(gǒuyágēn)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
* «3821. 铁线草». A: 中药大辞典, 1995. Xangai: 上海科学技术出版社, 1986, p. 1859. ISBN 7-5323-0843-X.
# 铁线莲属
## Xinès

Forma simplificada de 鐵線蓮屬 («Clematis»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Hiperònims

* 毛莨科 ‎(máolàngkē)

#### Hipònims

* 黄药子 ‎(huángyàozǐ)
* 铁线莲 ‎(tiěxiànlián)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 铁线蕨
## Xinès

Forma simplificada de 鐵線蕨 («capil·lera Adiantum capillus-veneris»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Sinònims

* 铁丝草 ‎(tiěsīcǎo), 少女的发丝 ‎(shàonǚdífāsī), 铁线草 ‎(tiěxiàncǎo), 水猪毛土 ‎(shuǐzhūmáotǔ)

#### Derivats

* 灰背铁线蕨 ‎(huībèitiěxiànjué)
* 铁线蕨科 ‎(tiěxiànjuékē)
* 铁线蕨属 ‎(tiěxiànjuéshǔ)
* 掌叶铁线蕨 ‎(zhǎngyètiěxiànjué)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 铁丝草
## Xinès

Forma simplificada de 鐵絲草 («capil·lera»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Sinònims

* 铁线蕨 ‎(tiěxiànjué), 少女的发丝 ‎(shàonǚdífāsī), 铁线草 ‎(tiěxiàncǎo), 水猪毛土 ‎(shuǐzhūmáotǔ)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 铁树
## Xinès

Forma simplificada de 鐵樹 («Cordyline fruticosa»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Sinònims

* 朱蕉 ‎(zhūjiāo)

### Vegeu també

* «3823. 铁树叶». A: 中药大辞典, 1995. Xangai: 上海科学技术出版社, 1986, 1860. ISBN 7-5323-0843-X.
# 铁线莲
## Xinès

Forma simplificada de 鐵線蓮 («Clematis florida»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Hiperònims

* 铁线莲属 ‎(tiěxiànliánshǔ)

#### Compostos i expressions

* 铁线莲属 ‎(tiěxiànliánshǔ)

### Vegeu també

* «3822. 铁线莲». A: 中药大辞典, 1995. Xangai: 上海科学技术出版社, 1986, 1859-1860. ISBN 7-5323-0843-X.
# xamés
## Català
### Verb

xamés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb xamar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb xamar.
# xamàveu
## Català
### Verb

xamàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de xamar.
# xamésseu
## Català
### Verb

xamésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb xamar.
# xamós
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃəˈmos/, occidental /t͡ʃaˈmos/
   * Rimes: -os
   * Etimologia: (pendent)

### Adjectiu

xamós m. ‎(femení xamosa, plural masculí xamosos, plural femení xamoses)
* Graciós per la manera de parlar, especialment un infant, una noia.

#### Sinònims

* atractívol, atractiu, eixerit

#### Traduccions

* Alemany: anmutig $^{(de)}$, hübsch $^{(de)}$
* Anglès: charming $^{(en)}$, pretty $^{(en)}$
* Castellà: salado $^{(es)}$, saleroso $^{(es)}$, gracioso $^{(es)}$, hermoso $^{(es)}$, lozano $^{(es)}$
* Francès: pétillant $^{(fr)}$, charman $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: xa·mós (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# xamàreu
## Català
### Verb

xamàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de xamar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb xamar.
# xamàssem
## Català
### Verb

xamàssem
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb xamar.
# xamí
## Català
### Verb

xamí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de xamar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xa·mí (2)
* Anagrames: mixa, xima, ximà
# xamàsseu
## Català
### Verb

xamàsseu
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb xamar.
# xaméssem
## Català
### Verb

xaméssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb xamar.
# xisquejaren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃis.kəˈʒa.ɾən/ balear /ʃis.kəˈd͡ʒa.ɾən/, /ʃis.kəˈʒa.ɾən/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃis.keˈʒa.ɾen/, valencià /t͡ʃis.keˈd͡ʒa.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

xisquejaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de xisquejar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb xisquejar.
# xisquejareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃis.kə.ʒəˈɾɛw/ balear /ʃis.kə.ʒəˈɾəw/, /ʃis.kə.ʒəˈɾɛw/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃis.ke.ʒaˈɾew/, valencià /t͡ʃis.ke.d͡ʒaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

xisquejareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de xisquejar.
# xisquejaria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃis.kə.ʒəˈɾi.ə/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃis.ke.ʒaˈɾi.a/, valencià /t͡ʃis.ke.d͡ʒaˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

xisquejaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de xisquejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de xisquejar.
# xisquejaran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃis.kə.ʒəˈɾan/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃis.ke.ʒaˈɾan/, valencià /t͡ʃis.ke.d͡ʒaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

xisquejaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de xisquejar.
# xisquejarien
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃis.kə.ʒəˈɾi.ən/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃis.ke.ʒaˈɾi.en/, valencià /t͡ʃis.ke.d͡ʒaˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

xisquejarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de xisquejar.
# xisquejar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃis.kəˈʒa/ balear /ʃis.kəˈd͡ʒa/, /ʃis.kəˈʒa/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃis.keˈʒa/ valencià /t͡ʃis.keˈd͡ʒaɾ/, /t͡ʃis.keˈd͡ʒa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: xisquejà
   * Etimologia: De xiscar i el sufix -ejar.

### Verb

xisquejar trans.
* Treure llepies amb un instrument tallant.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: xisquejo, xisqueja, xisquegem Vocal rizotònica: /ɛ/, /ə/, /e/

#### Traduccions

* Castellà: descortezar $^{(es)}$, mondar $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: xis·que·jar (3)
* Heterograma de 9 lletres (aeijqrsux)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# xisquejara
## Català
### Verb

xisquejara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb xisquejar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb xisquejar.
# xisquejares
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃis.kəˈʒa.ɾəs/ balear /ʃis.kəˈd͡ʒa.ɾəs/, /ʃis.kəˈʒa.ɾəs/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃis.keˈʒa.ɾes/, valencià /t͡ʃis.keˈd͡ʒa.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

xisquejares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de xisquejar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb xisquejar.
# ćingar
## Romaní
### Nom

ćingar o čingar o chingar m. o f.
* cridòria
* baralla

#### Descendents

* Caló català: xigarar ‎(čigərá, «barallar-se»)
# ćirikli
## Romaní

   * Etimologia: Del sànscrit चिटक ‎(ciṭaka), variant de चटक ‎(caṭaka, «pardal»).

### Nom

ćirikli o čirikli o chirikli f. ‎(oblic ćiriklă, plural ćiriklă)
* ocell

#### Variants

* ćiriklo

#### Notes

* Tot i que existeix una forma en masculí i una en femení, normalment s’usa el femení com a epicè.
# ćiriklo
## Romaní
### Nom

ćiriklo o čiriklo o chiriklo m. ‎(plural ćirikle, oblic ćirikles)
* forma alternativa de ćirikli

#### Descendents

* Caló espanyol: chirricló ‎(ćirriklo)
# Ĉednestrio
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡ʃed.neˈstri.o/
   * Etimologia: De ĉe, Dnestro i el sufix -io, calc de l'anglès Transnistria.

### Nom propi

Ĉednestrio ‎(acusatiu Ĉednestrion)
* Transnístria

#### Sinònims

* Transdnestrio, Transnistrio

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en esperanto
# ći
## Romaní

   * Etimologia: Incerta, del sànscrit किंचिद् ‎(kiṃcid, «alguna cosa») o del persa هیچ ‎(hič, «no, mai, res»).

### Adverbi

ći o či o chi
* sinònim de na ‎(«no»)

#### Descendents

* Caló català: xi ‎(či)
* Caló espanyol: chis ‎(čis)
** Caló brasiler: chichin ‎(čičín)

### Vegeu també

* Cizmich, Perseo; Adiego, Ignasi-Xavier. Rromani ćhib - Diccionari romaní-català / català-romaní. Círculo Rojo, 2022. ISBN 978-84-1155-225-7.
* ↑ Vekerdi, József. Dictionary of Gypsy Dialects in Hungary. Budapest: Terebess Kiadó, 2000.
# ćikalo
## Romaní

   * Etimologia: De ćik ‎(«fang») i el sufix -alo.

### Adjectiu

ćikalo o čikalo o chikalo
* fangós, enfangat
* sinònim de melalo ‎(«brut»)

#### Descendents

* Caló català: xicaiàs ‎(čikəjás)
# ćikat
## Romaní

   * Etimologia: De l'armeni ճակատ ‎(čakat).

### Nom

ćikat o čikat o chikat m.
* front (del cap)

#### Sinònims

* śero

#### Derivats

* ćikatutno ‎(«frontal»)

### Vegeu també

* Cizmich, Perseo; Adiego, Ignasi-Xavier. Rromani ćhib - Diccionari romaní-català / català-romaní. Círculo Rojo, 2022. ISBN 978-84-1155-225-7.
# Ĉ
## Esperanto
### Lletra

Ĉ ‎(majúscula, minúscula ĉ)
* Quarta lletra de l'alfabet esperantista.

#### Relacionats

Alfabet esperantista: a A, b B, c C, ĉ Ĉ, d D, e E, f F, g G, ĝ Ĝ, h H, ĥ Ĥ, i I, j J, ĵ Ĵ, k K, l L, m M, n N, o O, p P, r R, s S, ŝ Ŝ, t T, u U, ŭ Ŭ, v V, z Z
# ćor
## Romaní

   * Etimologia: Del sànscrit चोर ‎(cora, «lladre»).

### Nom

ćor o čor o chor m. ‎(plural ćora)
* lladre

#### Sinònims

* ćorălo, malavdo, veśutno

#### Derivats

* ćordi ‎(femení)
* ćordino ‎(«robat»)
* ćorel ‎(«robar»)
* ćoripen ‎(«robatori»)

#### Descendents

* Caló català: xor ‎(čor)
** Català: xorc
* Caló espanyol: choro ‎(čóro), chori ‎(čóri)
** Caló brasiler: chore ‎(šóri)
** Castellà: choro, chori, chorizo
*** Català: xoriço
# ŝajnantan
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃajˈnan.tan/

### Verb

ŝajnantan
* acusatiu de ŝajnanta
# ŝajnanto
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃajˈnan.to/

### Verb

ŝajnanto ‎(plural ŝajnantoj, acusatiu ŝajnanton, plural acusatiu ŝajnantojn)
* participi actiu nominal present de ŝajni
# ŝajnantoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃajˈnan.toj/

### Verb

ŝajnantoj
* forma plural de ŝajnanto
# ŝajnantajn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃajˈnan.tajn/

### Verb

ŝajnantajn
* acusatiu plural de ŝajnanta
# ŝajnantojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃajˈnan.tojn/

### Verb

ŝajnantojn
* acusatiu plural de ŝajnanto
# ŝajnanton
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃajˈnan.ton/

### Verb

ŝajnanton
* acusatiu de ŝajnanto
# ŝajninta
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃajˈnin.ta/

### Verb

ŝajninta ‎(plural ŝajnintaj, acusatiu ŝajnintan, plural acusatiu ŝajnintajn)
* participi actiu passat de ŝajni
# ŝajnas
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈʃaj.nas/

### Verb

ŝajnas
* present de ŝajni
# ŝajnante
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃajˈnan.te/

### Verb

ŝajnante
* participi actiu adverbial present de ŝajni
# ŝajni
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈʃaj.ni/
   * Etimologia: Del prefix ŝajn- i la desinència -i.

### Verb

ŝajni ‎(present ŝajnas, passat ŝajnis, futur ŝajnos, condicional ŝajnus, volitiu ŝajnu)
* parèixer, semblar
* afigurar-se

#### Conjugació
### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Plena Ilustrita Vortaro de Esperanto sobre ŝajni
# Քուրդիստան
## Armeni

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

Քուրդիստան ‎(Kurdistan)
* Kurdistan

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en armeni
# խալիֆ
## Armeni
### Nom

խալիֆ ‎(khalif)
* califa
# բաժակ
## Armeni
### Nom

բաժակ ‎(bajak)
* got
# բոքս
## Armeni
### Nom

բոքս ‎(boks)
* boxa
# ժապոներեն
## Armeni
### Nom

ժապոներեն ‎(japonerèn)
* japonès
# խոհանոց
## Armeni
### Nom

խոհանոց ‎(khohanotx)
* cuina
# ալյումինում
## Armeni
### Nom

ալյումինում ‎(aliuminum)
* alumini
# ափրիքանա
## Armeni
### Nom

ափրիքանա ‎(aprikanà)
* afrikaans
# ալբանական
## Armeni
### Nom

ալբանական ‎(albanakan)
* albanès
# կաթնաշոռ
## Armeni
### Nom

կաթնաշոռ ‎(katnaixor)
* quallada
# फिर
## Hindi

   * Pronúncia: /pʰɪr/

### Adverbi

फिर ‎(phir)
* De nou, novament, un altre cop, una altra vegada.

### Vegeu també

* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 285.
# बच्चे
## Hindi

   * Pronúncia: /bətʃtʃe/

### Nom

बच्चे ‎(bacce)
* forma nominal en cas directe en plural de बच्चा
* forma nominal en cas oblic en singular de बच्चा
* forma nominal en cas vocatiu en singular de बच्चा
# बच्चो
## Hindi

   * Pronúncia: /bətʃtʃo/

### Nom

बच्चो ‎(bacco)
* forma nominal en cas vocatiu en plural de बच्चा
# फूल
## Hindi

   * Pronúncia: /pʰul/
   * Etimologia: Del sànscrit फुल्लं.

### Nom

फूल ‎(phūl) m.
* flor, poncell, escarapel·la, roseta

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en hindi
* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 292.

## Marathi

   * Pronúncia: /pʰul/

### Nom

फूल ‎(phūl) n.
* flor
* guspira

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en marathi
* VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 405.

## Nepalès
### Nom

फूल ‎(manca transliteració)
* flor

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en nepalès
# बंसी
## Hindi

   * Pronúncia: /bəṃsi/

### Nom

बंसी ‎(baṃsī) f.
* Ham de pesca.

#### Sinònims

* कटिया

### Vegeu també

* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 171.
# बच्चों
## Hindi

   * Pronúncia: /bətʃtʃõ/

### Nom

बच्चों ‎(baccõ)
* forma nominal en cas oblic en plural de बच्चा
# फौज
## Marathi

   * Pronúncia: /pʰauɟʝ/

### Nom

फौज ‎(phauj) f.
* Exèrcit, tropa, cos militar.

### Vegeu també

* ↑ VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 406.
# ब
## Multilingüe

   * Pronúncia: /b/ Àudio

### Lletra

ब ‎(b)
* Consonant de l'alfabet devanagari (Unicode: 0x092C).