OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# creívou
## Català
### Verb

creívou
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de creure.
# creï
## Català

   * Pronúncia: /ˈkɾe.i/
   * Rimes: -ei

### Verb

creï
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de crear.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb crear.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb crear.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb crear.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cre·ï (2)
* Anagrama: ceri
# creídos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \kɾeˈi.ðos\, meridional \kɾeˈi.ðoh\
       Americà: alt /kɾeˈi.d(o)s/, baix \kɾeˈi.ðoh\, austral \kɾeˈi.ðos\
   * Rimes: -idos

### Adjectiu

creídos m. pl.
* forma plural de creído
# cubanitzava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ku.βə.niˈd͡za.βə/, balear /ku.bə.niˈd͡za.və/ Occidental: nord-occidental /ku.βa.niˈd͡za.βa/ valencià /ku.ba.niˈza.va/, /ku.βa.niˈza.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

cubanitzava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de cubanitzar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de cubanitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cu·ba·nit·za·va (5)
# cubanitzaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ku.βə.niˈd͡za.βən/, balear /ku.bə.niˈd͡za.vən/ Occidental: nord-occidental /ku.βa.niˈd͡za.βen/ valencià /ku.ba.niˈza.ven/, /ku.βa.niˈza.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

cubanitzaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de cubanitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cu·ba·nit·za·ven (5)
# cubanitzes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ku.βəˈni.d͡zəs/ Occidental: nord-occidental /ku.βaˈni.d͡zes/, valencià /ku.baˈni.zes/
   * Rimes: -idzes

### Verb

cubanitzes
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de cubanitzar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb cubanitzar.

#### Variants

* [2] cubanitzis

### Miscel·lània

* Síl·labes: cu·ba·nit·zes (4)
* Heterograma de 10 lletres (abceinstuz)
# cubanitzats
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ku.βə.niˈd͡zats/ Occidental: nord-occidental /ku.βa.niˈd͡zats/, valencià /ku.ba.niˈzats/
   * Rimes: -ats

### Verb

cubanitzats
* Participi masculí plural del verb cubanitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cu·ba·nit·zats (4)
# cubanitzau
## Català
### Verb

cubanitzau
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de cubanitzar.
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb cubanitzar.

#### Variants

* [1] cubanitzeu
* [2] cubanitzeu

### Miscel·lània

* Síl·labes: cu·ba·nit·zau (4)
# cubanitzen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ku.βəˈni.d͡zən/ Occidental: nord-occidental /ku.βaˈni.d͡zen/, valencià /ku.baˈni.zen/
   * Rimes: -idzen

### Verb

cubanitzen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de cubanitzar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb cubanitzar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb cubanitzar.

#### Variants

* [2] cubanitzin
* [3] cubanitzin

### Miscel·lània

* Síl·labes: cu·ba·nit·zen (4)
# cubanitzaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ku.βə.niˈd͡za.βəs/, balear /ku.bə.niˈd͡za.vəs/ Occidental: nord-occidental /ku.βa.niˈd͡za.βes/ valencià /ku.ba.niˈza.ves/, /ku.βa.niˈza.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

cubanitzaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de cubanitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cu·ba·nit·za·ves (5)
# cubanitze
## Català
### Verb

cubanitze
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de cubanitzar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb cubanitzar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb cubanitzar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb cubanitzar.

#### Variants

* [1] cubanitzo, cubanitzi, cubanitz
* [2] cubanitzi
* [3] cubanitzi
* [4] cubanitzi

### Miscel·lània

* Síl·labes: cu·ba·nit·ze (4)
* Heterograma de 9 lletres (abceintuz)
# cubanitzem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ku.βə.niˈd͡zɛm/ balear /ku.bə.niˈd͡zəm/, /ku.bə.niˈd͡zɛm/ Occidental: nord-occidental /ku.βa.niˈd͡zem/, valencià /ku.ba.niˈzem/
   * Rimes: -ɛm

### Verb

cubanitzem
* Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de cubanitzar.
* Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb cubanitzar.
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperatiu del verb cubanitzar.

#### Variants

* [1] cubanitzam

### Miscel·lània

* Síl·labes: cu·ba·nit·zem (4)
* Heterograma de 10 lletres (abceimntuz)
# cubanitzat
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ku.βə.niˈd͡zat/ Occidental: nord-occidental /ku.βa.niˈd͡zat/, valencià /ku.ba.niˈzat/
   * Rimes: -at

### Verb

cubanitzat
* Participi masculí singular del verb cubanitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cu·ba·nit·zat (4)
# càrrega
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈka.rə.ɣə/, occidental /ˈka.re.ɣa/
   * Etimologia: De carregar.

### Nom

càrrega f. ‎(plural càrregues)
* Conjunt de materials o objectes disposats per ser transportades sobre una persona, animal, vehicle o qualsevol màquina destinada traslladar.
* Allò que es posa sobre alguna cosa.
* (electrotècnia) Potència activa, o aparent, fornida o absorbida per una màquina, o xarxa elèctrica. També es diu d'un element receptor d'energia elèctrica.
* (hidrologia) Conjunt de materials transportats per un curs d'aigua, dissolts, en suspensió, per arrossegament, o rodolament.
* (indústria paperera) Aprest aconseguit augmentant el pes per millorar la qualitat del paper.
* (tèxtil) Aprest aconseguit augmentant el pes dels teixits en algunes operacions d'acabat, per tal de millorar-ne el tacte, i la presentació.
* (tecnologia) Força que s'oposa al moviment d'una màquina.
* Quantitat de pólvora, de combustible o d’electricitat amb que s'alimenta per exemple una arma de foc, una caldera, una bateria respectivament.
* Quantitat de matèria primera introduïda periòdicament en un procés tecnològic.
* Acció militar en que la tropa avança contra l'enemic per entrar normalment en combat cos a cos.
    càrrega de cavalleria, càrrega d'infanteria
* Obligació, responsabilitat, molèstia.
* Pes
* (esports de pilota) Acció d'escometre un adversari recolzant-hi el propi cos o un instrument de joc amb l'objectiu de desequilibrar-lo o prendre-li la pilota, la bola o el disc.

#### Notes

* (esports) En futbol és una càrrega la càrrega legal, i en hoquei sobre gel, la càrrega amb l'estic, la càrrega contra la tanca, la càrrega de cos, la càrrega de maluc i la càrrega incorrecta.

#### Derivats

* càrrega elèctrica
* càrrega de la prova

#### Traduccions

* Alemany: Ladung $^{(de)}$ f.
* Anglès: load $^{(en)}$
* Búlgar: товар $^{(bg)}$ m. ‎(tovar)
* Castellà: carga $^{(es)}$ f.
* Coreà: 짐 $^{(ko)}$ ‎(jim)
* Estonià: laadung $^{(et)}$
* Francès: charge $^{(fr)}$
* Friülà: cjarie $^{(fur)}$ f.
* Grec: φόρτωμα $^{(el)}$ n. ‎(fórtoma)
* Italià: carica $^{(it)}$ f.
* Japonès: 積載量 $^{(ja)}$
* Neerlandès: lading $^{(nl)}$
* Polonès: ładunek $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: carga $^{(pt)}$ f.
* Retoromànic: chargia $^{(rm)}$ f.
* Romanès: sarcină $^{(ro)}$ f.
* Rus: нагру́зка $^{(ru)}$ f. ‎(nagruzka)
* Suec: last $^{(sv)}$ c.
* Alemany: Ladung $^{(de)}$ f., Last $^{(de)}$ f.
* Alemany: Ladung $^{(de)}$ f.
* Anglès: load $^{(en)}$
* Alemany: Last $^{(de)}$ m., Aufgabe $^{(de)}$ f.
* Anglès: duty $^{(en)}$, load $^{(en)}$
* Castellà: carga $^{(es)}$ f.
* Francès: charge $^{(fr)}$
* Grec: φόρτος $^{(el)}$ m. ‎(fortos)
* Neerlandès: belasting $^{(nl)}$
* Anglès: charge $^{(en)}$, charging $^{(en)}$
* Castellà: carga $^{(es)}$ f.
* Francès: charge $^{(fr)}$, charger $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: càr·re·ga (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* càrrega. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# càrrega de cos
## Català
### Nom

càrrega de cos f. ‎(plural càrregues de cos)
* (hoquei sobre gel) Càrrega efectuada amb el maluc o l'espatlla contra l'adversari en possessió del disc o que l'acaba de jugar, sovint amb la intenció de barrar-li el pas.

#### Notes

* Sovint s'utilitza la denominació reduïda càrrega, que té també un significat més general.
* Una càrrega de cos es considera falta si no es fa per sota el coll de l'adversari.

#### Traduccions

* Anglès: body check $^{(en)}$, body checking $^{(en)}$
* Castellà: carga $^{(es)}$, carga legal $^{(es)}$
* Francès: body-check $^{(fr)}$, mise en échec $^{(fr)}$, plaquage $^{(fr)}$

### Vegeu també

* càrrega de cos. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# càrrega de maluc
## Català
### Nom

càrrega de maluc f. ‎(plural càrregues de maluc)
* (hoquei sobre gel) Càrrega efectuada amb el maluc contra la cuixa de l'adversari per a fer-li perdre l'equilibri.

#### Traduccions

* Anglès: hip check $^{(en)}$
* Castellà: carga de cadera $^{(es)}$
* Francès: mise en échec avec la hanche $^{(fr)}$, plaquage avec la hanche $^{(fr)}$

### Vegeu també

* càrrega de maluc. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# càrrega il·legal
## Català
### Nom

càrrega il·legal f. ‎(plural càrregues il·legals)
* (futbol) Falta consistent a executar una càrrega perillosa o violenta.

#### Traduccions

* Anglès: illegal charge $^{(en)}$
* Castellà: carga ilegal $^{(es)}$
* Francès: charge illégale $^{(fr)}$, charge irrégulière $^{(fr)}$

### Vegeu també

* càrrega il·legal. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# càrrega contra la tanca
## Català
### Nom

càrrega contra la tanca f. ‎(plural càrregues contra la tanca)
* (hoquei sobre gel) Càrrega efectuada escometent l'adversari de manera violenta per a llançar-lo contra la tanca.

#### Notes

Una càrrega contra la tanca es considera falta lleu si no produeix una lesió a l'adversari i falta greu si li produeix una lesió.

#### Traduccions

* Anglès: board check $^{(en)}$, board checking $^{(en)}$, boarding $^{(en)}$
* Castellà: carga contra la valla $^{(es)}$, embestida contra la valla $^{(es)}$
* Francès: charge contre la bande $^{(fr)}$, plaquage sur la bande $^{(fr)}$, rudesse contre la bande $^{(fr)}$

### Vegeu també

* càrrega contra la tanca. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# càrrega amb l'estic
## Català
### Nom

càrrega amb l'estic f. ‎(plural càrregues amb l'estic)
* (hoquei sobre gel) Càrrega efectuada empenyent o colpejant l'adversari amb l'estic agafant-lo amb les mans separades i sense tenir-lo en contacte amb la pista de joc.

#### Notes

Una càrrega amb l'estic es considera falta lleu si no produeix una lesió a l'adversari i falta greu si li produeix una lesió.

#### Traduccions

* Anglès: cross check $^{(en)}$, cross-checking $^{(en)}$
* Castellà: carga con el stick $^{(es)}$
* Francès: charge avec la crosse $^{(fr)}$, charge avec le bâton $^{(fr)}$

### Vegeu també

* càrrega amb l'estic. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# càrrega legal
## Català
### Nom

càrrega legal f. ‎(plural càrregues legals)
* (futbol) Càrrega efectuada contra l'espatlla de l'adversari.

#### Traduccions

* Anglès: fair charge $^{(en)}$, legal charge $^{(en)}$
* Castellà: carga legal $^{(es)}$
* Francès: charge légale $^{(fr)}$, charge loyale $^{(fr)}$

### Vegeu també

* càrrega legal. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# càrrecs acadèmics
## Català
### Nom

càrrecs acadèmics m. pl.
* Forma plural de càrrec acadèmic.
# càrrega incorrecta
## Català
### Nom

càrrega incorrecta f. ‎(plural càrregues incorrectes)
* (hoquei sobre gel) Càrrega efectuada escometent un adversari de manera violenta.

#### Notes

Una càrrega incorrecta es considera falta lleu si no produeix una lesió a l'adversari i falta greu si li produeix una lesió.

#### Traduccions

* Anglès: charging $^{(en)}$
* Castellà: bloqueo $^{(es)}$, carga ilegal $^{(es)}$, embestida $^{(es)}$
* Francès: assaut $^{(fr)}$, charge incorrecte $^{(fr)}$

### Vegeu també

* càrrega incorrecta. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# currículum
## Català

   * Etimologia: De l'expressió llatina curriculum vitae ‎(«carrera de la vida»).

### Nom

currículum m. ‎(plural currículums)
* Document que resumeix les dades personals i els mèrits acadèmics i professionals d'un candidat a un lloc de treball.
* Definició de les línies generals d'un procés educatiu considerant els destinataris, els objectius, els continguts culturals, les competències que s'han de desenvolupar, l'organització de les activitats educatives, els mètodes d'aprenentatge i els criteris d'avaluació.

#### Traduccions

* Alemany: Lebenslauf $^{(de)}$ m.
* Anglès: curriculum vitae $^{(en)}$, resume $^{(en)}$
* Castellà: currículo $^{(es)}$, currículum vítae $^{(es)}$
* Francès: curriculum $^{(fr)}$, curriculum vitae $^{(fr)}$
* Alemany: Lehrplan $^{(de)}$ m.
* Anglès: curriculum $^{(en)}$
* Castellà: currículo $^{(es)}$, currículum $^{(es)}$
* Francès: curriculum $^{(fr)}$, programme d'études $^{(fr)}$, programme scolaire $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: cur·rí·cu·lum (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* currículum. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /kuˈri.ku.lum/
       Americà: alt /kuˈri.k(u).lum/, baix /kuˈri.ku.lum/
   * Rimes: -ikulum

### Nom

currículum m. ‎(plural invariable)
* currículum

#### Sinònims

* currículo

### Miscel·lània

* Síl·labes: cu·rrí·cu·lum (4)
# currículum obert
## Català
### Nom

currículum obert m. ‎(plural currículums oberts)
* Currículum que comprèn els procediments, conceptes i valors definits en termes generals per donar lloc a diverses adaptacions segons les característiques del context educatiu particular.

#### Traduccions

* Anglès: open curriculum $^{(en)}$
* Castellà: currículo abierto $^{(es)}$
* Francès: curriculum ouvert $^{(fr)}$

### Vegeu també

* currículum obert. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# currículum explícit
## Català
### Nom

currículum explícit m. ‎(plural currículums explícits)
* Currículum que comprèn els procediments, conceptes i valors que els professors transmeten als alumnes de manera explícita.

#### Traduccions

* Anglès: explicit curriculum $^{(en)}$, overt curriculum $^{(en)}$, written curriculum $^{(en)}$
* Castellà: currículo explícito $^{(es)}$
* Francès: curriculum explicite $^{(fr)}$

### Vegeu també

* currículum explícit. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# currículum ocult
## Català
### Nom

currículum ocult m. ‎(plural currículums ocults)
* Currículum que comprèn els procediments, conceptes i valors que els professors transmeten als alumnes de manera implícita, sobretot a través de les relacions personals i en la vida quotidiana de l'aula.

#### Traduccions

* Anglès: covert curriculum $^{(en)}$, hidden curriculum $^{(en)}$
* Castellà: currículo oculto $^{(es)}$
* Francès: curriculum caché $^{(fr)}$, curriculum latent $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* currículum ocult. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# currículos ocultos
## Castellà
### Nom

currículos ocultos m. pl.
* forma plural de currículo oculto
# currículos prescritos
## Castellà
### Nom

currículos prescritos m. pl.
* forma plural de currículo prescrito
# currículum comú
## Català
### Nom

currículum comú m. ‎(plural currículums comuns)
* currículum nuclear

### Vegeu també

* currículum comú. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# currículum nuclear
## Català
### Nom

currículum nuclear m. ‎(plural currículums nuclears)
* Currículum que comprèn continguts, objectius i competències essencials que han d'aprendre tots els alumnes que segueixen uns mateixos estudis o estudis relacionats.

#### Sinònims

* currículum comú

#### Traduccions

* Anglès: common curriculum $^{(en)}$, core curriculum $^{(en)}$
* Castellà: currículo común $^{(es)}$, currículo nuclear $^{(es)}$
* Francès: programme commun $^{(fr)}$, tronc commun $^{(fr)}$

### Vegeu també

* currículum nuclear. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# currículum nul
## Català
### Nom

currículum nul m. ‎(plural currículums nuls)
* Currículum que comprèn els procediments, conceptes i valors que els professors no transmeten als alumnes, perquè ni tan sols ho han considerat necessari.

#### Traduccions

* Anglès: null curriculum $^{(en)}$
* Castellà: currículo nulo $^{(es)}$
* Francès: curriculum nul $^{(fr)}$

### Vegeu també

* currículum nul. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# currículum prescrit
## Català
### Nom

currículum prescrit m. ‎(plural currículums prescrits)
* Currículum que proposa l'Administració educativa i que cal seguir obligatòriament.

#### Traduccions

* Anglès: formal curriculum $^{(en)}$, prescriptive curriculum $^{(en)}$
* Castellà: currículo prescrito $^{(es)}$
* Francès: curriculum formel $^{(fr)}$, curriculum prescrit $^{(fr)}$

### Vegeu també

* currículum prescrit. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# crètic
## Català

   * Pronúncia: /ˈkɾɛ.tik/
   * Rimes: -ɛtik
   * Etimologia: Del llatí [pes] creticus ‎(literalment «peu de Creta»).

### Nom

crètic m. ‎(plural crètics)
* Peu de vers llatí d'una síl·laba breu entre dues llargues.

#### Sinònims

* amfímacre

#### Traduccions

* Castellà: amfímacro $^{(es)}$, crético $^{(es)}$ m.
* Francès: amphimacre $^{(fr)}$ m.
* Llatí: amphimacer $^{(la)}$, amphimacrus $^{(la)}$
* Romanès: amfimacru $^{(ro)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: crè·tic (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# création
## Francès

   * Pronúncia: /kʁe.aˈsjɔ̃/

### Nom

création f. ‎(plural créations)
* creació

#### Derivats

* procréation
# crécelle
## Francès

   * Pronúncia: /kʁeˈsɛl/

### Nom

crécelle f. ‎(plural crécelles)
* matraca
* xerric-xerrac

### Vegeu també

* crécelle. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# créativité
## Francès

   * Pronúncia: /kʁe.a.ti.viˈte/

### Nom

créativité f. ‎(plural créativités)
* creativitat

### Vegeu també

* créativité. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# crécelles
## Francès

   * Pronúncia: /kʁeˈsɛl/

### Nom

crécelles f. pl.
* forma plural de crécelle
# crèieu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈkɾɛ.jəw/ balear /ˈkɾə.jəw/, /ˈkɾɛ.jəw/ Occidental: /ˈkɾe.jew/
   * Rimes: -ɛjew

### Verb

crèieu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de creure.
# crème de menthe
## Anglès

   * Pronúncia: /ˌkrɛmdəˈmɑnt/, /ˌkrɛmdəˈmɛnt/

### Nom

crème de menthe
* menta

### Vegeu també

* crème de menthe. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 21 agost 2014].
# créations
## Francès

   * Pronúncia: /kʁe.aˈsjɔ̃/

### Nom

créations f. pl.
* forma plural de création
# créativités
## Francès

   * Pronúncia: /kʁe.a.ti.viˈte/

### Nom

créativités f. pl.
* forma plural de créativité
# dagonili
## Basc
### Nom

dagonili
* datiu indefinit de dagonil
# dagoniletik
## Basc
### Nom

dagoniletik
* ablatiu definit singular de dagonil
# dagonilik
## Basc
### Nom

dagonilik
* partitiu indefinit de dagonil
# daguestànic
## Català

   * Pronúncia: oriental /də.ɣəsˈta.nik/, occidental /da.ɣesˈta.nik/
   * Rimes: -anik

### Adjectiu

daguestànic m. ‎(femení daguestànica, plural masculí daguestànics, plural femení daguestàniques)
* Relatiu al Daguestan, república russa.

#### Sinònims

* àvar

#### Traduccions

* Anglès: Dagestani $^{(en)}$
* Castellà: daguestano $^{(es)}$
* Francès: daguestanais $^{(fr)}$, daguestanien $^{(fr)}$

### Nom

daguestànic m. ‎(plural daguestànics, femení daguestànica)
* Natural del Daguestan.

#### Sinònims

* àvar

#### Traduccions

* Anglès: Dagestani $^{(en)}$
* Castellà: daguestano $^{(es)}$

### Nom

daguestànic m. ‎(només en singular)
* Llengua caucàsica nord-oriental parlada al Daguestan.

#### Sinònims

* àvar

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: da·gues·tà·nic (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC
* daguestànic. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 28 setembre 2015].
# dagonilez
## Basc
### Nom

dagonilez
* instrumental definit plural de dagonil
* instrumental indefinit de dagonil
# dagoniltzat
## Basc
### Nom

dagoniltzat
* prolatiu indefinit de dagonil
# dansin
## Català

   * Pronúncia: /ˈdan.sin/
   * Rimes: -ansin

### Verb

dansin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb dansar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb dansar.

#### Variants

* [1] dansen
* [2] dansen

### Miscel·lània

* Síl·labes: dan·sin (2)
* Anagrama: andins
# dansàrem
## Català

   * Pronúncia: oriental /dənˈsa.ɾəm/, occidental /danˈsa.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

dansàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de dansar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb dansar.

#### Variants

* [2] danséssim, danséssem, dansàssim, dansàssem

### Miscel·lània

* Síl·labes: dan·sà·rem (3)
* Anagrama: desmanar
# dansessis
## Català

   * Pronúncia: oriental /dənˈse.sis/, occidental /danˈse.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

dansessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb dansar.

#### Variants

* dansesses, dansassis, dansasses, dansares
# dansi
## Català

   * Pronúncia: /ˈdan.si/
   * Rimes: -ansi

### Verb

dansi
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de dansar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb dansar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb dansar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb dansar.

#### Variants

* [1] danso, danse, dans
* [2] danse
* [3] danse
* [4] danse

### Miscel·lània

* Síl·labes: dan·si (2)
* Anagrama: dinàs
# dansker
## Danès

   * Pronúncia:

### Nom

dansker c.
* danès

#### Declinació

Declinació de dansker :
| Gènere comú | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Gènere comú | Indefinit | Definit | Indefinit | Definit |
| Nominatiu | dansker | danskeren | danskere | danskerne |
| Genitiu | danskers | danskerens | danskeres | danskernes |

#### Derivats

* norddansker
# dansis
## Català

   * Pronúncia: /ˈdan.sis/
   * Rimes: -ansis

### Verb

dansis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb dansar.

#### Variants

* danses

### Miscel·lània

* Síl·labes: dan·sis (2)
* Anagrama: dassin
# danska
## Suec

   * Pronúncia: /²'danːska/
   * Etimologia: Substantivació de dansk.

### Nom

danska c.
* (sense plural) danès (llengua)
* (dona) danesa

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Cas | Indefinit | Definit | Indefinit | Definit |
| Nominatiu | danska | danskan | danskor | danskorna |
| Genitiu | danskas | danskans | danskors | danskornas |

#### Derivats

* dansktalande
* middeldanska
* nydanska
* riksdanska
* rundanska
* ö-danska
* östdanska

### Adjectiu

danska
* singular definit absolut de dansk
* plural absolut de dansk

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada danska al Svenska Akademiens ordbok.
* Per a més informació vegeu l'entrada danska al Svenska Akademiens ordlista.
* Per a més informació vegeu l'entrada danska al Svensk ordbok.
* Article corresponent a la Viquipèdia en suec
# dansà
## Català

   * Pronúncia: oriental /dənˈsa/, occidental /danˈsa/
   * Rimes: -a

### Verb

dansà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de dansar.

### Miscel·lània

* Anagrama: adans