OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# vorellàs
## Català
### Verb

vorellàs
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb vorellar.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb vorellar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: vo·re·llàs (3)
* Anagrames: llavores, llavorés, Lloveras, rollaves, sollevar
# vorellà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bu.ɾəˈʎa/ balear /vo.ɾəˈʎa/, /vu.ɾəˈʎa/ Occidental: nord-occidental /bo.ɾeˈʎa/ valencià /vo.ɾeˈʎa/, /bo.ɾeˈʎa/
   * Rimes: -a

### Verb

vorellà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de vorellar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: vo·re·llà (3)
* Anagrames: llavore, Llovera
# vorellàrem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bu.ɾəˈʎa.ɾəm/ balear /vo.ɾəˈʎa.ɾəm/, /vu.ɾəˈʎa.ɾəm/ Occidental: nord-occidental /bo.ɾeˈʎa.ɾem/ valencià /vo.ɾeˈʎa.ɾem/, /bo.ɾeˈʎa.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

vorellàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de vorellar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb vorellar.
# vorellàreu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bu.ɾəˈʎa.ɾəw/ balear /vo.ɾəˈʎa.ɾəw/, /vu.ɾəˈʎa.ɾəw/ Occidental: nord-occidental /bo.ɾeˈʎa.ɾew/ valencià /vo.ɾeˈʎa.ɾew/, /bo.ɾeˈʎa.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

vorellàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de vorellar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb vorellar.
# voladores aleta negra
## Castellà
### Nom

voladores aleta negra m. pl.
* forma plural de volador aleta negra
# voladizo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \bo.laˈði.θo\
       Americà: alt /bo.laˈdi.s(o)/, baix \bo.laˈði.so\
   * Rimes: -iθo

### Nom

voladizo m. ‎(plural voladizos)
* (arquitectura) ràfec, volada

#### Sinònims

* alero

### Miscel·lània

* Síl·labes: vo·la·di·zo (4)

### Vegeu també

* voladizo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# volador
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bu.ɫəˈðo/ balear /vo.ɫəˈðo/, /vu.ɫəˈðo/ Occidental: nord-occidental /bo.ɫaˈðo/ valencià /vo.ɫaˈðoɾ/, /bo.ɫaˈðoɾ/
   * Rimes: -o(ɾ)

### Nom

volador m. ‎(plural voladors)
* orenyola
* orenol
* xoriguer

### Miscel·lània

* Síl·labes: vo·la·dor (3)

### Vegeu també

* volador. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# voladizos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \bo.laˈði.θos\, meridional \bo.laˈði.θoh\
       Americà: alt /bo.laˈdi.s(o)s/, baix \bo.laˈði.soh\, austral \bo.laˈði.sos\
   * Rimes: -iθos

### Nom

voladizos m. pl.
* forma plural de voladizo
# voladissa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bu.ɫəˈði.sə/ balear /vo.ɫəˈði.sə/, /vu.ɫəˈði.sə/ Occidental: nord-occidental /bo.ɫaˈði.sa/ valencià /vo.ɫaˈði.sa/, /bo.ɫaˈði.sa/
   * Rimes: -isa
   * Etimologia: De volar i el sufix -dissa.

### Nom

voladissa f. ‎(plural voladisses)
* Volada múltiple i sobtada.

#### Traduccions

* Castellà: revuelo $^{(es)}$ m.

### Adjectiu

voladissa f. ‎(plural voladisses)
* Forma femenina de voladís.

### Miscel·lània

* Síl·labes: vo·la·dis·sa (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DCVB, Optimot
# volador aleta negra
## Castellà
### Nom

volador aleta negra m. ‎(plural voladores aleta negra)
* orenyola

### Vegeu també

* volador aleta negra. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# volada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /buˈɫa.ðə/ balear /voˈɫa.ðə/, /vuˈɫa.ðə/ Occidental: nord-occidental /boˈɫa.ða/ valencià /voˈɫa.ða/, /boˈɫa.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De volar, segle XV.

### Nom

volada f. ‎(plural volades)
* Vol entre dos punts.
* Part d’una construcció que sobresurt sense més sosteniment.
* ràfec, barbacana

#### Traduccions

* Anglès: cantilever $^{(en)}$
* Castellà: voladizo $^{(es)}$ m.
* Francès: porte-à-faux $^{(fr)}$ m.
* Italià: aggetto $^{(it)}$ m.

### Adjectiu

volada f. ‎(plural volades)
* Forma femenina de volat.

### Verb

volada
* Participi femení singular del verb volar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: vo·la·da (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# voleiasses
## Català
### Verb

voleiasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb voleiar.
# voleiassis
## Català
### Verb

voleiassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb voleiar.
# voleiau
## Català
### Verb

voleiau
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de voleiar.
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb voleiar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: vo·le·iau (3)
* Heterograma de 7 lletres (aeilouv)
* Anagrames: oliàveu, volàieu
# voleiaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bu.ɫəˈja.βən/ balear /vo.ɫəˈja.vən/, /vu.ɫəˈja.vən/ Occidental: nord-occidental /bo.ɫeˈja.βen/ valencià /vo.ɫeˈja.ven/, /bo.ɫeˈja.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

voleiaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de voleiar.
# voleiaríeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bu.ɫə.jəˈɾi.əw/ balear /vo.ɫə.jəˈɾi.əw/, /vu.ɫə.jəˈɾi.əw/ Occidental: nord-occidental /bo.ɫe.jaˈɾi.ew/ valencià /vo.ɫe.jaˈɾi.ew/, /bo.ɫe.jaˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

voleiaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de voleiar.
# voleiava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bu.ɫəˈja.βə/ balear /vo.ɫəˈja.və/, /vu.ɫəˈja.və/ Occidental: nord-occidental /bo.ɫeˈja.βa/ valencià /vo.ɫeˈja.va/, /bo.ɫeˈja.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

voleiava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de voleiar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de voleiar.
# voleiassin
## Català
### Verb

voleiassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb voleiar.
# witbuikroodmus
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: Compost de wit ‎(«blanc»), buik ‎(«ventre, panxa») i roodmus ‎(«pinsà rosat»), tot com el suec vitbukig rosenfink.

### Nom

witbuikroodmus m. ‎(plural witbuikroodmussen)
* (ornitologia) pinsà rosat de tres bandes (Carpodacus trifasciatus)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# with
## Anglès

   * Pronúncia: /wɪθ/, /wɪð/
      * àudio (EUA)

### Preposició

with
* amb
* contra (en una lluita o guerra)

#### Antònims

* without

#### Sinònims

* w/ (abreviació)
# witbrauwstekelstaart
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De wit ‎(«blanc»), brauw ‎(«cella») i stekelstaart ‎(«cuaespinós»), denominació comparable a l'anglès white-browed spinetail.

### Nom

witbrauwstekelstaart m. ‎(plural witbrauwstekelstaarten)
* (ornitologia) cuaespinós cellablanc (Hellmayrea gularis)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# witbuikijsvogel
## Neerlandès

   * Etimologia: De wit ‎(«blanc»), buik ‎(«ventre, panxa») i ijsvogel ‎(«alció, blauet»).

### Nom

witbuikijsvogel m. ‎(plural witbuikijsvogels)
* (ornitologia) blauet ventreblanc (Corythornis leucogaster / Alcedo leucogaster)

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
# witbuikstekelstaart
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De wit ‎(«blanc»), buik ‎(«ventre, panxa») i stekelstaart ‎(«cuaespinós»), denominació comparable a l'anglès white-bellied spinetail.

### Nom

witbuikstekelstaart m. ‎(plural witbuikstekelstaarten)
* (ornitologia) cuaespinós ventreblanc (Mazaria propinqua)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# witbuiktoerako
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De wit ‎(«blanc»), buik ‎(«ventre, panxa») i toerako ‎(«turac»).

### Nom

witbuiktoerako m. ‎(plural witbuiktoerako's)
* (ornitologia) turac ventreblanc, turac de ventre blanc (Crinifer leucogaster = Corythaixoides leucogaster)

#### Sinònims

* witbuikloeri

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# witbuikzandhoen
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: Compost de wit ‎(«blanc»), buik ‎(«ventre, panxa») i zandhoen ‎(«ganga»).

### Nom

witbuikzandhoen m. ‎(plural witbuikzandhoenderen / witbuikzandhoenders)
* (ornitologia) ganga, perdiu de garriga, perdiu d'Anglaterra (Pterocles alchata)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# witbuikbosral
## Neerlandès

   * Etimologia: De wit ‎(«blanc»), buik ‎(«ventre, panxa») i bosral ‎(«rascló»).

### Nom

witbuikbosral m. ‎(plural witbuikbosrallen)
* (ornitologia) Aramides albiventris

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès
# witbuikfregatvogel
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De wit ‎(«blanc»), buik ‎(«ventre, panxa») i fregatvogel ‎(«fregata»), tot com en alemany Weißbauch-Fregattvogel.

### Nom

witbuikfregatvogel m. ‎(plural witbuikfregatvogels)
* (ornitologia) fregata de Christmas (Fregata andrewsi)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# witbuikrotgans
## Neerlandès

   * Etimologia: De wit ‎(«blanc»), buik ‎(«ventre, panxa») i rotgans ‎(«oca roja»).

### Nom

witbuikrotgans m. ‎(plural witbuikrotganzen)
* (ornitologia) oca de collar (Branta bernicla hrota)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès
* Article corresponent a Viquiespècies
# vestisquen
## Català
### Verb

vestisquen
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb vestir.
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb vestir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ves·tis·quen (3)
* Anagrama: vestesquin
# vestissin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəsˈti.sin/, balear /vəsˈti.sin/ Occidental: nord-occidental /besˈti.sin/ valencià /vesˈti.sin/, /besˈti.sin/
   * Rimes: -isin

### Verb

vestissin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb vestir.
# vestisques
## Català
### Verb

vestisques
* (occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb vestir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ves·tis·ques (3)
* Anagrama: vestesquis
# vestisqueu
## Català
### Verb

vestisqueu
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb vestir.
# vestisses
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəsˈti.səs/, balear /vəsˈti.səs/ Occidental: nord-occidental /besˈti.ses/ valencià /vesˈti.ses/, /besˈti.ses/
   * Rimes: -ises

### Verb

vestisses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb vestir.
# vestissi
## Català
### Verb

vestissi
* (col·loquial septentrional, alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb vestir.
* (col·loquial septentrional, alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb vestir.
# vestissen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəsˈti.sən/, balear /vəsˈti.sən/ Occidental: nord-occidental /besˈti.sen/ valencià /vesˈti.sen/, /besˈti.sen/
   * Rimes: -isen

### Verb

vestissen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb vestir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ves·tis·sen (3)
* Anagrama: ventessis
# vestissis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəsˈti.sis/, balear /vəsˈti.sis/ Occidental: nord-occidental /besˈti.sis/ valencià /vesˈti.sis/, /besˈti.sis/
   * Rimes: -isis

### Verb

vestissis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb vestir.
# voran
## Català
### Verb

voran
* (col·loquial central, balear, valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de veure.
# voravia
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bu.ɾəˈβi.ə/ balear /vo.ɾəˈvi.ə/, /vu.ɾəˈvi.ə/ Occidental: nord-occidental /bo.ɾaˈβi.a/ valencià /vo.ɾaˈvi.a/, /bo.ɾaˈβi.a/
   * Rimes: -ia
   * Etimologia: De vora i via, segle XX

### Nom

voravia f. ‎(plural voravies)
* vorera

#### Traduccions

* Alemany: Gehweg $^{(de)}$ m., Bürgersteig $^{(de)}$ m.
* Anglès: [[#Anglès|]] $^{(en)}$
* Castellà: [[#Castellà|]] $^{(es)}$
* Francès: [[#Francès|]] $^{(fr)}$
* Italià: [[#Italià|]] $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: vo·ra·vi·a (4)
* Anagrama: variavo

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# vorbi
## Romanès
### Verb

vorbi
* parlar

#### Derivats

* vorbitor
# vora
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbɔ.ɾə/, (gironí) /ˈbo.ɾə/ balear /ˈvɔ.ɾə/ Occidental: nord-occidental /ˈbɔ.ɾa/ valencià /ˈvɔ.ɾa/, /ˈbɔ.ɾɔ/
   * Rimes: -ɔɾa
   * Homòfon: bora ‎(central)
   * Etimologia: Del llatí ōra, segle XIV.

### Nom

vora f. ‎(plural vores)
* Part circumdant d'una superfície.

#### Traduccions

* Albanès: buzë $^{(sq)}$ f.
* Anglès: edge $^{(en)}$, rim $^{(en)}$
* Armeni: ծայր $^{(hy)}$ ‎(tsaïr)
* Belarús: край $^{(be)}$ m. ‎(krai)
* Búlgar: ръб $^{(bg)}$ m. ‎(rab)
* Castellà: borde $^{(es)}$
* Danès: rand $^{(da)}$
* Eslovac: hrana $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: rob $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: rando $^{(eo)}$
* Estonià: äär $^{(et)}$
* Finès: reuna $^{(fi)}$
* Francès: bord $^{(fr)}$
* Friülà: ôr $^{(fur)}$
* Gallec: bordo $^{(gl)}$ m.
* Georgià: კიდე $^{(ka)}$ ‎(kide)
* Grec: άκρη $^{(el)}$ f. ‎(akri)
* Grec antic: χεῖλος $^{(grc)}$ n. ‎(kheîlos)
* Hindi: कनारा $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: szél $^{(hu)}$
* Islandès: kantur $^{(is)}$ m.
* Italià: orlo $^{(it)}$, bordo $^{(it)}$
* Japonès: 際 $^{(ja)}$
* Letó: mala $^{(lv)}$ f.
* Lituà: kraštas $^{(lt)}$ m.
* Llatí: margo $^{(la)}$ f.
* Macedoni: раб $^{(mk)}$ m.
* Neerlandès: rand $^{(nl)}$
* Noruec: kant $^{(no)}$ m.
* Occità: bòrd $^{(oc)}$ m.
* Polonès: krawędź $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: margem $^{(pt)}$ f.
* Quítxua: pata $^{(qu)}$
* Retoromànic: ur $^{(rm)}$, our $^{(rm)}$ m.
* Romanès: margine $^{(ro)}$
* Rus: край $^{(ru)}$ m. ‎(krai)
* Sànscrit: धारा $^{(sa)}$ f.
* Sard: vora $^{(sc)}$ f., óru $^{(sc)}$ m.
* Serbocroat: руб $^{(sh)}$, rub $^{(sh)}$ m.
* Suec: rand $^{(sv)}$
* Tai: ขอบ $^{(th)}$
* Turc: kenar $^{(tr)}$
* Txec: hrana $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: край $^{(uk)}$ m. ‎(krai)
* Urdú: کنارہ‎ $^{(ur)}$ m.
* Vietnamita: rìa $^{(vi)}$
* Xinès: 邊界 $^{(zh)}$ ‎(边界, biānjiè)

### Preposició

vora
* prop

### Miscel·lània

* Síl·labes: vo·ra (2)
* Anagrama: varo

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# vora del tauler
## Català
### Nom

vora del tauler f. ‎(plural vores del tauler)
* (basquetbol) cantell del tauler

### Vegeu també

* vora del tauler. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# vordon
## Romaní

   * Etimologia: D’origen irànic, relacionat amb l’osseta уӕрдон ‎(wærdon).

### Nom

vordon m.
* carro
* cotxe

#### Derivats

* vordonàri ‎(«cotxer»)

#### Descendents

* Anglès: vardo
* Caló català: berdó ‎(bərdó)
* Caló espanyol: berdó
** Caló brasiler: beron ‎(berón)
* Francès: verdine
* Hongarès: verda

### Vegeu també

* Cizmich, Perseo; Adiego, Ignasi-Xavier. Rromani ćhib - Diccionari romaní-català / català-romaní. Círculo Rojo, 2022. ISBN 978-84-1155-225-7.
* Casanova Solanes, Eugeni. Els gitanos catalans de França, 2016, ISBN 978-84-9975-805-3.
# von Willebrand's disease
## Anglès
### Nom

von Willebrand's disease ‎(incomptable)
* malaltia de Willebrand, malaltia de Willebrand-Jürgens

#### Sinònims

* von Willebrand's-Jürgens' disease

### Vegeu també

* von Willebrand's disease. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# voorbeeld
## Neerlandès

   * Pronúncia: /ˈvoːrbeːlt/, /ˈvʊːrbeːlt/
   * Etimologia: Del prefix voor- i beeld ‎(«imatge»), probablement seguint el model de l'alt alemany Vorbild («exemple, model»). El verb voerbeelden està documentat abans que el substantiu, ja en neerlandès mitjà ca. 1425.

### Nom

voorbeeld n. ‎(plural voorbeelden, diminutiu voorbeeldje)
* exemple
* exemple, model
* (informàtica) previsualització

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada voorbeeld al Van Dale Gratis woordenboek..
* Per a la discussió etimològica del mot, consulteu l'entrada voorbeeld a l'Etymologiebank.nl.
# voornamelijk
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De voornaam ‎(«important, destacat, distingit») i el sufix -lijk, comparable a l'alemany vornehmlich.

### Adverbi

voornamelijk
* principalment, fonamentalment, sobretot

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada voornamelijk al Van Dale Gratis woordenboek.
* Per a la història del mot, consulteu l'entrada voornaamelijk a l'Etymologiebank.nl.
# xafarotegin
## Català
### Verb

xafarotegin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb xafarotejar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb xafarotejar.
# xafarotegésseu
## Català
### Verb

xafarotegésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb xafarotejar.
# xafarotegeu
## Català
### Verb

xafarotegeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de xafarotejar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb xafarotejar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb xafarotejar.
# xafarotegi
## Català
### Verb

xafarotegi
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb xafarotejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb xafarotejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb xafarotejar.
# xafarotegés
## Català
### Verb

xafarotegés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb xafarotejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb xafarotejar.
# xafarotegéssim
## Català
### Verb

xafarotegéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb xafarotejar.
# xafarotegí
## Català
### Verb

xafarotegí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de xafarotejar.
# xafarotegis
## Català
### Verb

xafarotegis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb xafarotejar.
# xafarotegéssem
## Català
### Verb

xafarotegéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb xafarotejar.
# xafarotegéssiu
## Català
### Verb

xafarotegéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb xafarotejar.
# volea de sobrebrazo
## Castellà
### Nom

volea de sobrebrazo f. ‎(plural voleas de sobrebrazo)
* (pilota basca) volea alta

#### Sinònims

* besagain
* volea alta
* volea de arriba

### Vegeu també

* volea de sobrebrazo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# volea de sotamà
## Català
### Nom

volea de sotamà f. ‎(plural volees de sotamà)
* (pilota basca) volea baixa

### Vegeu també

* volea de sotamà. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# volea de ganxo
## Català
### Nom

volea de ganxo f. ‎(plural volees de ganxo)
* (pilota basca) Volea executada amb un moviment del braç de dalt a baix.

#### Traduccions

* Basc: gantxo-bolea $^{(eu)}$, gantxozko bolea $^{(eu)}$
* Castellà: volea de gancho $^{(es)}$
* Francès: volée en crochet $^{(fr)}$

### Vegeu també

* volea de ganxo. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# volea de media pista
## Castellà
### Nom

volea de media pista f. ‎(plural voleas de media pista)
* (tennis) volea de mitja pista

### Vegeu també

* volea de media pista. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# volea de sobrebraç
## Català
### Nom

volea de sobrebraç f. ‎(plural volees de sobrebraç)
* (pilota basca) volea alta

### Vegeu també

* volea de sobrebraç. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# volea defensiva
## Català
### Nom

volea defensiva f. ‎(plural volees defensives)
* (tennis) Volea executada com a últim recurs per a evitar l'impacte de la pilota contra el propi cos o la pèrdua del punt en joc.

#### Traduccions

* Anglès: defensive volley $^{(en)}$
* Castellà: volea defensiva $^{(es)}$
* Francès: volée défensive $^{(fr)}$

### Vegeu també

* volea defensiva. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Castellà
### Nom

volea defensiva f. ‎(plural voleas defensivas)
* (tennis) volea defensiva

### Vegeu també

* volea defensiva. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# volea lateral
## Català
### Nom

volea lateral f. ‎(plural volees laterals)
* (pilota basca) Volea executada amb el braç en posició horitzontal, que s'utilitza per a tornar una pilota a mitjana altura.

#### Sinònims

* volea de costat

#### Traduccions

* Basc: alboko bolea $^{(eu)}$, erdiko bolea $^{(eu)}$
* Castellà: volea de costado $^{(es)}$, volea lateral $^{(es)}$
* Francès: volée latérale $^{(fr)}$

### Vegeu també

* volea lateral. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Castellà
### Nom

volea lateral f. ‎(plural voleas laterales)
* (pilota basca) volea lateral

#### Sinònims

* volea de costado

### Vegeu també

* volea lateral. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# volea de mitja pista
## Català
### Nom

volea de mitja pista f. ‎(plural volees de mitja pista)
* (tennis) Volea executada a prop de la línia de servei.

#### Traduccions

* Castellà: volea de media pista $^{(es)}$

### Vegeu també

* volea de mitja pista. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# volea morta
## Català
### Nom

volea morta f. ‎(plural volees mortes)
* (tennis) Volea executada amb un cop curt i sec, de manera que la pilota va a parar sense força molt a prop de la xarxa.

#### Traduccions

* Anglès: stop volley $^{(en)}$
* Castellà: volea muerta $^{(es)}$
* Francès: volée amortie $^{(fr)}$

### Vegeu també

* volea morta. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# volea de sotamano
## Castellà
### Nom

volea de sotamano f. ‎(plural voleas de sotamano)
* (pilota basca) volea baixa

#### Sinònims

* volea baja
* volea sotamano

### Vegeu també

* volea de sotamano. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# viatjaríeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bi.ə.d͡ʒəˈɾi.əw/, balear /vi.ə.d͡ʒəˈɾi.əw/ Occidental: nord-occidental /bi.a.d͡ʒaˈɾi.ew/ valencià /vi.a.d͡ʒaˈɾi.ew/, /bi.a.d͡ʒaˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

viatjaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de viatjar.
# viatjaríveu
## Català
### Verb

viatjaríveu
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de viatjar.
# viatjau
## Català
### Verb

viatjau
* (balear, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de viatjar.
* (balear, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb viatjar.
# viatjasses
## Català
### Verb

viatjasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb viatjar.
# viatjassen
## Català
### Verb

viatjassen
* (valencià, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb viatjar.
# viatjassin
## Català
### Verb

viatjassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb viatjar.
# viatjassis
## Català
### Verb

viatjassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb viatjar.
# xiriguésseu
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃi.ɾiˈɣe.səw/, occidental /t͡ʃi.ɾiˈɣe.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

xiriguésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb xirigar.