OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# fidelitzava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fi.ðə.ɫiˈd͡za.βə/, balear /fi.ðə.ɫiˈd͡za.və/ Occidental: nord-occidental /fi.ðe.ɫiˈd͡za.βa/ valencià /fi.ðe.ɫiˈza.va/, /fi.ðe.ɫiˈza.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

fidelitzava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de fidelitzar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de fidelitzar.
# fidelitzaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fi.ðə.ɫiˈd͡za.βən/, balear /fi.ðə.ɫiˈd͡za.vən/ Occidental: nord-occidental /fi.ðe.ɫiˈd͡za.βen/ valencià /fi.ðe.ɫiˈza.ven/, /fi.ðe.ɫiˈza.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

fidelitzaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de fidelitzar.
# fidelitzaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fi.ðə.ɫiˈd͡za.βəs/, balear /fi.ðə.ɫiˈd͡za.vəs/ Occidental: nord-occidental /fi.ðe.ɫiˈd͡za.βes/ valencià /fi.ðe.ɫiˈza.ves/, /fi.ðe.ɫiˈza.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

fidelitzaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de fidelitzar.
# fidelitzassis
## Català
### Verb

fidelitzassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb fidelitzar.
# fidelitzen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fi.ðəˈɫi.d͡zən/ Occidental: nord-occidental /fi.ðeˈɫi.d͡zen/, valencià /fi.ðeˈɫi.zen/
   * Rimes: -idzen

### Verb

fidelitzen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de fidelitzar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb fidelitzar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb fidelitzar.
# flexiones
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /flekˈsjo.nes/, meridional /flekˈsjo.neh/
       Americà: alt /flekˈsjo.n(e)s/, baix /flekˈsjo.neh/, austral /flekˈsjo.nes/
   * Rimes: -ones

### Nom

flexiones f. pl.
* forma plural de flexión
# flexisegurança
## Portuguès
### Nom

flexisegurança f.
* Flexiseguretat.

### Vegeu també

* ↑ D.O.G.C 5553
# flexiseguridad
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \flek.si.se.ɣu.ɾiˈðað\, meridional \flek.si.se.ɣu.ɾiˈða(ð)\
       Americà: alt /flek.s(i).se.ɡu.ɾiˈdad/, baix \flek.si.se.ɣu.ɾiˈðað\, austral \flek.si.se.ɣu.ɾiˈðad\
   * Rimes: -ad
   * Etimologia: Del prefix flexi- i seguridad (seguretat).

### Nom

flexiseguridad f. ‎(plural flexiseguridades)
* Flexiseguretat.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fle·xi·se·gu·ri·dad (6)

### Vegeu també

* ↑ D.O.G.C 5553
# flexissegurança
## Portuguès
### Nom

flexissegurança f.
* Flexiseguretat.

### Vegeu també

* ↑ D.O.G.C 5553
# flexiseguridades
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \flek.si.se.ɣu.ɾiˈða.ðes\, meridional \flek.si.se.ɣu.ɾiˈða.ðeh\
       Americà: alt /flek.s(i).se.ɡu.ɾiˈda.des/, baix \flek.si.se.ɣu.ɾiˈða.ðeh\, austral \flek.si.se.ɣu.ɾiˈða.ðes\
   * Rimes: -ades

### Nom

flexiseguridades f. pl.
* forma plural de flexiseguridad
# flexions
## Anglès
### Nom

flexions
* forma plural de flexion

## Francès

   * Pronúncia: /flɛkˈsjɔ̃/

### Nom

flexions f. pl.
* forma plural de flexion
# flexiseguretat
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɫək.si.zə.ɣu.ɾəˈtat/, occidental /fɫek.si.ze.ɣu.ɾeˈtat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: Acrònim de flexibilitat i seguretat, calc de l’anglès flexicurity, de flexibility i security.

### Nom

flexiseguretat f. ‎(plural flexiseguretats)
* Política socioeconòmica que associa mercats de treball flexibles amb nivells elevats de protecció social.

#### Traduccions

* Alemany: Flexicurity $^{(de)}$
* Anglès: flex-security $^{(en)}$, flexicurity $^{(en)}$
* Castellà: flexiguridad $^{(es)}$, flexiseguridad $^{(es)}$
* Francès: flexicurité $^{(fr)}$, flexisécurité $^{(fr)}$
* Italià: flessicurezza $^{(it)}$, flexicurity $^{(it)}$
* Portuguès: flexigurança $^{(pt)}$, flexisegurança $^{(pt)}$, flexissegurança $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fle·xi·se·gu·re·tat (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC, Termcat
* D.O.G.C 5553
# flexisécurité
## Francès

   * Etimologia: del prefix flexi- i sécurité (seguretat).

### Nom

flexisécurité f. ‎(plural flexisécurités)
* Flexiseguretat.

### Vegeu també

* ↑ D.O.G.C 5553
# formico
## Italià

   * Pronúncia: /ˈfɔr.mi.ko/

### Adjectiu

formico m. ‎(femení formica, plural masculí formici, plural femení formiche)
* fòrmic

### Miscel·lània

* Síl·labes: fòr·mi·co (3)

## Llatí

   * Pronúncia: /fɔrˈmiː.koː/
   * Etimologia: De formīca.

### Verb

formīcō ‎(1a present$^?$), formīcās ‎(2a present), formīcāre ‎(infinitiu), formīcātum ‎(supí)
* formiguejar, amunionar
# formidabilmente
## Italià

   * Pronúncia: /for.miˌda.bilˈmen.te/
   * Etimologia: De formidabile i el sufix -mente.

### Adverbi

formidabilmente
* formidablement

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·mi·da·bil·mén·te (6)
# formicationum
## Llatí

   * Pronúncia: /fɔr.mɪ.kaˈtɪ.ɔ.nʊm/

### Nom

formicationum
* genitiu plural de formicatio
# formiche
## Italià

   * Pronúncia: /ˈfɔr.mi.ke/

### Adjectiu

formiche f. pl.
* forma plural de formica
# formici
## Italià

   * Pronúncia: /ˈfɔr.mi.t͡ʃi/

### Adjectiu

formici m. pl.
* forma plural de formico
# formidable
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.miˈðab.bɫə/, /fur.miˈða.βɫə/ balear /foɾ.miˈðab.bɫə/, /fur.miˈðab.bɫə/ Occidental: nord-occidental /for.miˈðab.bɫe/, /foɾ.miˈða.βɫe/ valencià /foɾ.miˈða.bɫe/
   * Rimes: -able
   * Etimologia: Del llatí formīdābilis ‎(«formidable, terrible»), de formīdō ‎(«terror, por»), segle XVII.

### Adjectiu

formidable inv. ‎(plural formidables)
* Temible per la seva magnitud.
* Extraordinari en qualitat, excel·lència, grandària.

#### Traduccions

* Anglès: formidable $^{(en)}$
* Castellà: formidable $^{(es)}$
* Francès: formidable $^{(fr)}$
* Occità: formidable $^{(oc)}$
* Romanès: formidabil $^{(ro)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·mi·da·ble (4)
* Heterograma de 10 lletres (abdefilmor)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# formicis
## Llatí

   * Pronúncia: /fɔrˈmiː.kiːs/

### Nom

formīcīs
* datiu plural de formīca
* ablatiu plural de formīca
# formidablement
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.miˌðab.bɫəˈmen/, /fur.miˌða.βɫəˈmen/ balear /foɾ.miˌðab.bɫəˈment/, /fur.miˌðab.bɫəˈmen/ Occidental: nord-occidental /for.miˌðab.bɫeˈmen/, /foɾ.miˌða.βɫeˈmen/ valencià /foɾ.miˌða.bɫeˈment/, /foɾ.miˌða.βɫeˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De formidable i el sufix -ment.

### Adverbi

formidablement
* D’una manera formidable.

#### Traduccions

* Anglès: formidably $^{(en)}$, wonderfully $^{(en)}$
* Castellà: formidablemente $^{(es)}$
* Francès: formidablement $^{(fr)}$
* Italià: formidabilmente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·mi·da·ble·ment (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# formicatum
## Llatí

   * Pronúncia: /fɔr.miːˈkaː.tʊm/

### Verb

formīcātum
* supí acusatiu de formīcō
# formidablemente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \foɾ.miˌða.βleˈmen.te\
       Americà: alt /foɾ.miˌda.bleˈmen.t(e)/, baix \foɾ.miˌða.βleˈmen.te\
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De formidable i el sufix -mente.

### Adverbi

formidablemente
* formidablement

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·mi·da·ble·men·te (6)
# formatjar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.məˈd͡ʒa/ balear /foɾ.məˈd͡ʒa/, /fur.məˈd͡ʒa/ Occidental: nord-occidental /for.maˈd͡ʒa/ valencià /foɾ.maˈd͡ʒaɾ/, /foɾ.maˈd͡ʒa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: formatjà
   * Etimologia: De formatge, segle XV.

### Verb

formatjar intr.
* Fer formatge.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: formatjo, formatja, formatgem

#### Traduccions

* Castellà: quesear $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·mat·jar (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana. Editorial Salvat, 1910. Tom 3
# formatja
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /furˈma.d͡ʒə/ balear /foɾˈma.d͡ʒə/, /furˈma.d͡ʒə/ Occidental: /foɾˈma.d͡ʒa/
   * Rimes: -adʒa

### Verb

formatja
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de formatjar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb formatjar.
# formatjam
## Català
### Verb

formatjam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de formatjar.

#### Variants

* formatgem
# formatjaran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.mə.d͡ʒəˈɾan/ balear /foɾ.mə.d͡ʒəˈɾan/, /fur.mə.d͡ʒəˈɾan/ Occidental: /foɾ.ma.d͡ʒaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

formatjaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de formatjar.
# formatjara
## Català
### Verb

formatjara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb formatjar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb formatjar.

#### Variants

* [1] formatgés, formatjàs
* [2] formatgés, formatjàs
# formatjaren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.məˈd͡ʒa.ɾən/ balear /foɾ.məˈd͡ʒa.ɾən/, /fur.məˈd͡ʒa.ɾən/ Occidental: /foɾ.maˈd͡ʒa.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

formatjaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de formatjar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb formatjar.

#### Variants

* [2] formatgessin, formatgessen, formatjassin, formatjassen
# flat shading
## Anglès
### Nom

flat shading
* (videojocs) shading pla

#### Sinònims

* constant shading

### Vegeu també

* flat shading. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# flatantan
## Esperanto

   * Pronúncia: /flaˈtan.tan/

### Verb

flatantan
* acusatiu de flatanta
# flatantaj
## Esperanto

   * Pronúncia: /flaˈtan.taj/

### Verb

flatantaj
* forma plural de flatanta
# flatante
## Esperanto

   * Pronúncia: /flaˈtan.te/

### Verb

flatante
* participi actiu adverbial present de flati
# flat racket
## Anglès
### Nom

flat racket
* (pilota basca, esports de raqueta) cara plana

#### Sinònims

* flat racket face

### Vegeu també

* flat racket. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# flat racket face
## Anglès
### Nom

flat racket face
* (pilota basca, esports de raqueta) cara plana

#### Sinònims

* flat racket

### Vegeu també

* flat racket face. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# flat stroke
## Anglès
### Nom

flat stroke
* (tennis) cop pla

#### Sinònims

* drive (bàdminton)

### Vegeu també

* flat stroke. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# flatanta
## Esperanto

   * Pronúncia: /flaˈtan.ta/

### Verb

flatanta ‎(plural flatantaj, acusatiu flatantan, plural acusatiu flatantajn)
* participi actiu present de flati
# flatantajn
## Esperanto

   * Pronúncia: /flaˈtan.tajn/

### Verb

flatantajn
* acusatiu plural de flatanta
# fliscorno
## Italià

   * Pronúncia: /fliˈskɔr.no/

### Nom

fliscorno m. ‎(plural fliscorni)
* forma alternativa de flicorno

### Miscel·lània

* Síl·labes: fli·scòr·no (3)
# flirtejàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫir.təˈʒa.βəw/ balear /fɫiɾ.təˈd͡ʒa.vəw/, /fɫir.təˈʒa.vəw/ Occidental: nord-occidental /fɫir.teˈʒa.βew/ valencià /fɫiɾ.teˈd͡ʒa.vew/, /fɫiɾ.teˈd͡ʒa.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

flirtejàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de flirtejar.
# flirteo
## Castellà

   * Pronúncia: /fliɾˈte.o/
   * Rimes: -eo

### Verb

flirteo
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb flirtear
# flirtejàssiu
## Català
### Verb

flirtejàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb flirtejar.
# flirteé
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /fliɾ.teˈe/
       Americà: alt /fliɾ.t(e)ˈe/, baix /fliɾ.teˈe/
   * Rimes: -e

### Verb

flirteé
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb flirtear
# fliscorni
## Italià

   * Pronúncia: /fliˈskɔr.ni/

### Nom

fliscorni m. pl.
* forma plural de fliscorno

### Miscel·lània

* Síl·labes: fli·scòr·ni (3)
# fromíets
## Català antic
### Verb

fromíets
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de fromir

#### Variants

* fromíeu
# fromíam
## Català antic
### Verb

fromíam
* primera persona plural (nós, nosaltres) del present de subjuntiu de fromir
* primera persona plural (nós, nosaltres) de l'imperatiu de fromir

#### Variants

* [1] fromim
* [2] fromim
# fromírem
## Català antic
### Verb

fromírem
* primera persona plural (nós, nosaltres) del passat de fromir
* primera persona plural (nós, nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de fromir

#### Variants

* [1] fromim
* [2] fromíssem
# fromíreu
## Català antic
### Verb

fromíreu
* segona persona plural (vós, vosaltres) del passat de fromir
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de fromir

#### Variants

* [1] fromist
* [2] fromíssets, fromísseu, fromírets
# fromíau
## Català antic
### Verb

fromíau
* segona persona plural (vós, vosaltres) del present de subjuntiu de fromir

#### Variants

* fromíats, fromiu
# fromíeu
## Català antic
### Verb

fromíeu
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de fromir

#### Variants

* fromíets
# fromíats
## Català antic
### Verb

fromíats
* segona persona plural (vós, vosaltres) del present de subjuntiu de fromir

#### Variants

* fromíau, fromiu
# fromíem
## Català antic
### Verb

fromíem
* primera persona plural (nós, nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de fromir
# fromírets
## Català antic
### Verb

fromírets
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de fromir

#### Variants

* fromíssets, fromísseu, fromíreu
# fromís
## Català antic
### Verb

fromís
* primera persona singular (io, yo, jo) de l'imperfet de subjuntiu de fromir
* tercera persona singular (él, eyl, ell) de l'imperfet de subjuntiu de fromir

#### Variants

* [1] fromira
* [2] fromira
# frisbees
## Anglès
### Nom

frisbees
* forma plural de frisbee
# frises
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfɾi.zəs/, occidental /ˈfɾi.zes/
   * Rimes: -izes

### Verb

frises
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de frisar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb frisar.

## Francès

   * Pronúncia: /fʁiz/

### Nom

frises f. pl.
* forma plural de frise
# frisaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾiˈza.βən/, balear /fɾiˈza.vən/ Occidental: nord-occidental /fɾiˈza.βen/ valencià /fɾiˈza.ven/, /fɾiˈza.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

frisaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de frisar.
# frisbee
## Anglès
### Nom

frisbee ‎(plural frisbees)
* disc volador

#### Sinònims

* flying disc
# frisaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾiˈza.βəs/, balear /fɾiˈza.vəs/ Occidental: nord-occidental /fɾiˈza.βes/ valencià /fɾiˈza.ves/, /fɾiˈza.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

frisaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de frisar.
# frisessen
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɾiˈze.sən/, occidental /fɾiˈze.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

frisessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb frisar.
# frisesses
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɾiˈze.səs/, occidental /fɾiˈze.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

frisesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb frisar.
# frise
## Català
### Verb

frise
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de frisar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb frisar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb frisar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb frisar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fri·se (2)
* Anagrames: feris, ferís, fires, rifes, Sifre

## Francès

   * Pronúncia: /fʁiz/

### Nom

frise f. ‎(plural frises)
* fris
* (golf) avantgreen

#### Sinònims

* (golf) lisière, tablier

### Vegeu també

* frise. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# gaiekin
## Basc
### Nom

gaiekin
* comitatiu definit plural de gai
# gaien
## Basc
### Nom

gaien
* genitiu definit plural de gai
# gaietan
## Basc
### Nom

gaietan
* inessiu definit plural de gai
# gaiei
## Basc
### Nom

gaiei
* datiu definit plural de gai
# gaiek
## Basc
### Nom

gaiek
* ergatiu definit plural de gai
# gaientzat
## Basc
### Nom

gaientzat
* benefactiu definit plural de gai
# gaietako
## Basc
### Nom

gaietako
* genitiu locatiu definit plural de gai
# gaiement
## Francès
### Adverbi

gaiement
* alegrement
* ràpidament
# gaiengatik
## Basc
### Nom

gaiengatik
* causal definit plural de gai
# foneres
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈne.ɾəs/ balear /foˈne.ɾəs/, /fuˈne.ɾəs/ Occidental: /foˈne.ɾes/
   * Rimes: -eɾes

### Nom

foneres f. pl.
* Forma plural de fonera.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·ne·res (3)
* Anagrames: forense, ofrenes, ofrenés, òrfenes

## Català antic
### Verb

foneres
* segona persona singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu de fondre
# foneria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fu.nəˈɾi.ə/ balear /fo.nəˈɾi.ə/, /fu.nəˈɾi.ə/ Occidental: /fo.neˈɾi.a/
   * Rimes: -ia
   * Etimologia: De fondre i el sufix -eria.

### Nom

foneria f. ‎(plural foneries)
* Indústria on la fosa de metalls és el principal procés.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·ne·ri·a (4)
* Heterograma de 7 lletres (aefinor)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# fones
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfo.nəs/, occidental /ˈfo.nes/
   * Rimes: -ones

### Nom

fones f. pl.
* Forma plural de fona.

### Verb

fones
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de fonar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb fonar.

#### Variants

* [2] fonis

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·nes (2)
* Anagrames: enfós, ofens

## Català antic
### Verb

fones
* segona persona singular (tu) del present de subjuntiu de fondre
# fonessen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈne.sən/ balear /foˈne.sən/, /fuˈne.sən/ Occidental: /foˈne.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

fonessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb fonar.

#### Variants

* fonessin, fonassin, fonassen

### Verb

fonessen
* (col·loquial central) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb fondre.

#### Variants

* fonguessin, fonguessen, fongueren

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·nes·sen (3)
* Anagrames: enfonses, enfonsés, esfonsen

## Català antic
### Verb

fonessen
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) de l'imperfet de subjuntiu de fondre
# fonetica
## Italià

   * Pronúncia: /foˈnɛː.ti.ka/

### Adjectiu

fonetica f. ‎(plural fonetiche)
* forma femenina de fonetico
# foners
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈnes/ balear /foˈnes/, /fuˈnes/ Occidental: nord-occidental /foˈnes/, valencià /foˈneɾs/
   * Rimes: -e(ɾ)s

### Nom

foners m. pl.
* Forma plural de foner.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·ners (2)
* Heterograma de 6 lletres (efnors)
* Anagrama: òrfens
# fonesses
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈne.səs/ balear /foˈne.səs/, /fuˈne.səs/ Occidental: /foˈne.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

fonesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb fonar.

#### Variants

* fonessis, fonassis, fonasses

### Verb

fonesses
* (col·loquial central) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb fondre.

#### Variants

* fonguessis, fonguesses, fongueres

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·nes·ses (3)
* Anagrames: esfonses, esfonsés

## Català antic
### Verb

fonesses
* segona persona singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu de fondre
# fonessin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈne.sin/ balear /foˈne.sin/, /fuˈne.sin/ Occidental: /foˈne.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

fonessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb fonar.

#### Variants

* fonessen, fonassin, fonassen

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·nes·sin (3)
* Anagrames: enfonsis, esfonsin
# fonessis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈne.sis/ balear /foˈne.sis/, /fuˈne.sis/ Occidental: /foˈne.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

fonessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb fonar.

#### Variants

* fonesses, fonassis, fonasses

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·nes·sis (3)
* Anagrama: esfonsis
# früheren
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈfʀyːəʀən/

### Adjectiu

früheren
* forma declinada de früh
# frühesten
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈfʀyːəstn̩/

### Adjectiu

frühesten
* forma superlativa de früh
# frühester
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈfʀyːəstɐ/

### Adjectiu

frühester
* forma declinada de früh
# frühes
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈfʀyːəs/

### Adjectiu

frühes
* forma declinada de früh
# früherer
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈfʀyːəʀɐ/

### Adjectiu

früherer
* forma declinada de früh
# früheres
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈfʀyːəʀəs/

### Adjectiu

früheres
* forma declinada de früh
# früheste
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈfʀyːəstə/

### Adjectiu

früheste
* forma declinada de früh
# frühestem
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈfʀyːəstəm/

### Adjectiu

frühestem
* forma declinada de früh
# frühestes
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈfʀyːəstəs/

### Adjectiu

frühestes
* forma declinada de früh
# frământare
## Romanès

   * Etimologia: Del verb frământa.

### Nom

frământare f. ‎(plural frământări)
* amassament

#### Declinació

| | Singular | Singular | Singular | Plural | Plural | Plural |
| | Indefinit | Indefinit | Definit | Indefinit | Indefinit | Definit |
| Nominatiu-acusatiu | (o) | frământare | frământarea | (niște) | frământări | frământările |
| Genitiu-datiu | (unei) | frământări | frământării | (unor) | frământări | frământărilor |
| Vocatiu | | frământare | frământare | | frământări | frământări |
# foscor
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fusˈko/ balear /fosˈko/, /fusˈko/ Occidental: nord-occidental /fosˈko/, valencià /fosˈkoɾ/
   * Rimes: -o(ɾ)
   * Etimologia: De fosc i el sufix -or, segle XV.

### Nom

foscor f. ‎(plural foscors)
* Ambient mancat de llum.

#### Sinònims

* ombra

#### Antònims

* claror

#### Relacionats

* fosquejar, enfosquir

#### Traduccions

* Alemany: Dunkelheit $^{(de)}$ f.
* Anglès: darkness $^{(en)}$
* Basc: ilatasun $^{(eu)}$, ilun $^{(eu)}$
* Castellà: oscuridad $^{(es)}$
* Eslovac: tma $^{(sk)}$ f., temnota $^{(sk)}$ f.
* Francès: obscurité $^{(fr)}$ f.
* Italià: buio $^{(it)}$ m., oscurità $^{(it)}$ f.
* Llatí: obscuritas $^{(la)}$ f., umbra $^{(la)}$ f.
* Polonès: ciemność $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: escuridade $^{(pt)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fos·cor (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# foscúria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fusˈku.ɾi.ə/ balear /fosˈku.ɾi.ə/, /fusˈku.ɾi.ə/ Occidental: /fosˈku.ɾi.a/ Informal: mallorquí /fosˈku.ɾi/
   * Rimes: -uɾia
   * Etimologia: De fosc i el sufix -úria, segle XX.

### Nom

foscúria f. ‎(plural foscúries)
* (especialment poètic) foscor, fosca

#### Sinònims

* foscura, foscam, fosquedat, obscuritat, tenebres, tenebror, ombra, penombra, nit

### Miscel·lània

* Síl·labes: fos·cú·ri·a (4)
* Heterograma de 8 lletres (acfiorsu)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
# foseren
## Català antic
### Verb

foseren
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) del passat de fondre
# fosem
## Català antic
### Verb

fosem
* primera persona plural (nós, nosaltres) del passat de fondre