OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# faltares
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəɫˈta.ɾəs/, occidental /faɫˈta.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

faltares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de faltar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb faltar.

#### Variants

* [2] falteguesses, faltessis, faltesses, faltassis, faltasses

### Miscel·lània

* Síl·labes: fal·ta·res (3)
* Anagrama: rafalets
# faltaren
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəɫˈta.ɾən/, occidental /faɫˈta.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

faltaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de faltar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb faltar.

#### Variants

* [2] falteguessen, faltessin, faltessen, faltassin, faltassen

### Miscel·lània

* Síl·labes: fal·ta·ren (3)

## Basc
### Nom

faltaren
* genitiu definit singular de falta
* genitiu indefinit de falta
# faltarentzat
## Basc
### Nom

faltarentzat
* benefactiu indefinit de falta
* benefactiu definit singular de falta
# faltari
## Basc
### Nom

faltari
* datiu indefinit de falta
* datiu definit singular de falta
# faltaria
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəɫ.təˈɾi.ə/, occidental /faɫ.taˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

faltaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de faltar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de faltar.

#### Variants

* [1] faltariva
* [2] faltariva

### Miscel·lània

* Síl·labes: fal·ta·ri·a (4)
# forfollaràs
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.fu.ʎəˈɾas/ balear /foɾ.fo.ʎəˈɾas/, /fur.fu.ʎəˈɾas/ Occidental: /foɾ.fo.ʎaˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

forfollaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de forfollar.
# forfollaria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.fu.ʎəˈɾi.ə/ balear /foɾ.fo.ʎəˈɾi.ə/, /fur.fu.ʎəˈɾi.ə/ Occidental: /foɾ.fo.ʎaˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

forfollaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de forfollar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de forfollar.
# forfollarien
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.fu.ʎəˈɾi.ən/ balear /foɾ.fo.ʎəˈɾi.ən/, /fur.fu.ʎəˈɾi.ən/ Occidental: /foɾ.fo.ʎaˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

forfollarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de forfollar.
# forfollarà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.fu.ʎəˈɾa/ balear /foɾ.fo.ʎəˈɾa/, /fur.fu.ʎəˈɾa/ Occidental: /foɾ.fo.ʎaˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

forfollarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de forfollar.
# forfollaries
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.fu.ʎəˈɾi.əs/ balear /foɾ.fo.ʎəˈɾi.əs/, /fur.fu.ʎəˈɾi.əs/ Occidental: /foɾ.fo.ʎaˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

forfollaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de forfollar.
# forfollares
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.fuˈʎa.ɾəs/ balear /foɾ.foˈʎa.ɾəs/, /fur.fuˈʎa.ɾəs/ Occidental: /foɾ.foˈʎa.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

forfollares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de forfollar.
# forfollaré
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.fu.ʎəˈɾe/ balear /foɾ.fo.ʎəˈɾe/, /fur.fu.ʎəˈɾe/ Occidental: /foɾ.fo.ʎaˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

forfollaré
* Primera persona del singular (jo) del futur de forfollar.
# forfollaren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.fuˈʎa.ɾən/ balear /foɾ.foˈʎa.ɾən/, /fur.fuˈʎa.ɾən/ Occidental: /foɾ.foˈʎa.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

forfollaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de forfollar.

### Miscel·lània

* Anagrama: enforfollar
# forfollareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.fu.ʎəˈɾɛw/ balear /foɾ.fo.ʎəˈɾəw/, /fur.fu.ʎəˈɾɛw/ Occidental: /foɾ.fo.ʎaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

forfollareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de forfollar.
# fusilatzeri
## Basc
### Nom

fusilatzeri
* datiu indefinit de fusilatze
# fusilatzerentzat
## Basc
### Nom

fusilatzerentzat
* benefactiu indefinit de fusilatze
# fusilatzerik
## Basc
### Nom

fusilatzerik
* partitiu indefinit de fusilatze
# fusilatzerantz
## Basc
### Nom

fusilatzerantz
* al·latiu direccional definit singular de fusilatze
# fusilatzerekin
## Basc
### Nom

fusilatzerekin
* comitatiu indefinit de fusilatze
# fusilatzerengatik
## Basc
### Nom

fusilatzerengatik
* causal indefinit de fusilatze
# fusilatzeko
## Basc
### Nom

fusilatzeko
* genitiu locatiu definit singular de fusilatze
# fusilatzeraino
## Basc
### Nom

fusilatzeraino
* terminatiu definit singular de fusilatze
# fusilatzera
## Basc
### Nom

fusilatzera
* al·latiu definit singular de fusilatze
# fusilatzeren
## Basc
### Nom

fusilatzeren
* genitiu indefinit de fusilatze
# fundaciones educativas
## Castellà
### Nom

fundaciones educativas f. pl.
* forma plural de fundación educativa
# fundacions educatives
## Català
### Nom

fundacions educatives f. pl.
* Forma plural de fundació educativa.
# fundació
## Català

   * Pronúncia: oriental /fun.də.siˈo/, occidental /fun.da.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

fundació f. ‎(plural fundacions)
* Tipus de persona jurídica que es caracteritza per ser una organització sense ànim o fins de lucre. Dotada amb un patrimoni propi atorgat pels seus fundadors, la fundació ha de perseguir les fins que es van contemplar en el seu objecte social, si bé ha de també cuidar del seu patrimoni com a mitjà per a la consecució dels fins.
* Acció de fundar duta a terme per una persona o col·lectiu que es disposen a crear una entitat o institució representativa dels objectius i aspiracions del o dels subjectes que protagonitzen la fundació. També pot ser resultat de la intenció de duu a terme els objectius d'una persona ja difunta i en el seu nom es duu a terme la fundació.

#### Sinònims

* constitució, establiment, formació
* creació, instauració, institució, introducció

#### Traduccions

* Anglès: foundation $^{(en)}$
* Castellà: fundación $^{(es)}$
* Francès: fondation $^{(fr)}$
* Llengua de signes catalana: FUNDAR $^{(csc)}$
* Occità: fondacion $^{(oc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fun·da·ci·ó (4)
* Heterograma de 8 lletres (acdfinou)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: fundació
# fundació educativa
## Català
### Nom

fundació educativa f. ‎(plural fundacions educatives)
* Organització no lucrativa de caràcter privat o mixt que té com a finalitat la promoció de l'educació i el suport a les institucions, col·lectius professionals i projectes relacionats amb l'acció educativa en les seves diverses manifestacions.

#### Traduccions

* Anglès: educational foundation $^{(en)}$
* Castellà: fundación educativa $^{(es)}$
* Francès: fondation éducative $^{(fr)}$

### Vegeu també

* fundació educativa. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# fundación educativa
## Castellà
### Nom

fundación educativa f. ‎(plural fundaciones educativas)
* fundació educativa

### Vegeu també

* fundación educativa. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# fundador
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fun.dəˈðo/ Occidental: nord-occidental /fun.daˈðo/, valencià /fun.daˈðoɾ/
   * Rimes: -o(ɾ)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

fundador m. ‎(plural fundadors, femení fundadora)
* Que funda alguna cosa
    Els socis fundadors del club
    Ròmul i Rem són els fundadors de Roma

#### Traduccions

* Anglès: founder $^{(en)}$
* Castellà: fundador $^{(es)}$
* Francès: fondateur $^{(fr)}$
* Italià: fondatore $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: FUNDAR $^{(csc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fun·da·dor (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \fun.daˈðoɾ\, meridional \fuŋ.daˈðoɾ\
       Americà: alt /f(u)n.daˈdoɾ/, baix \fuŋ.daˈðoɾ\, austral \fun.daˈðoɾ\
   * Rimes: -oɾ

### Nom

fundador m. ‎(plural fundadores, femení fundadora)
* fundador

### Miscel·lània

* Síl·labes: fun·da·dor (3)
# fundación
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fun.daˈθjon/, meridional \fuŋ.daˈθjoŋ\
       Americà: alt /fun.d(a)ˈsjon/, baix \fuŋ.daˈsjoŋ\, austral /fun.daˈsjon/
   * Rimes: -on

### Nom

fundación f. ‎(plural fundaciones)
* fundació

### Miscel·lània

* Síl·labes: fun·da·ción (3)
# fengui
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈfɛŋ.ɡi/ balear /ˈfəŋ.ɡi/, /ˈfɛŋ.ɡi/ Occidental: /ˈfeŋ.ɡi/
   * Rimes: -ɛŋɡi

### Verb

fengui
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb fendre.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb fendre.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb fendre.

#### Variants

* [1] fenga
* [2] fenga
* [3] fenga

### Verb

fengui
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb fènyer.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb fènyer.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fen·gui (2)
* Heterograma de 6 lletres (efginu)
* Anagrames: enfugi, enfugí, enfuig, fugien
# fenguin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈfɛŋ.ɡin/ balear /ˈfəŋ.ɡin/, /ˈfɛŋ.ɡin/ Occidental: /ˈfeŋ.ɡin/
   * Rimes: -ɛŋɡin

### Verb

fenguin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb fendre.
* {]ca-forma-conj|fendre|6|imp}}

#### Variants

* [1] fenguen
* [2] fenguen

### Verb

fenguin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb fènyer.
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb fènyer.

### Miscel·lània

* Anagrama: enfugin
# fenguérem
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəŋˈɡe.ɾəm/, occidental /feŋˈɡe.ɾem/
   * Rimes: -eɾem

### Verb

fenguérem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de fendre.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fendre.

#### Variants

* [2] fenguéssim, fenguéssem

### Verb

fenguérem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de fènyer.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fènyer.
# fenguis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈfɛŋ.ɡis/ balear /ˈfəŋ.ɡis/, /ˈfɛŋ.ɡis/ Occidental: /ˈfeŋ.ɡis/
   * Rimes: -ɛŋɡis

### Verb

fenguis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb fendre.

#### Variants

* fengues

### Verb

fenguis
* (balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb fènyer.

### Miscel·lània

* Anagrames: enfugis, enfugís
# fengué
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəŋˈɡe/, occidental /feŋˈɡe/
   * Rimes: -e

### Verb

fengué
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de fendre.
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de fènyer.
# fengués
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəŋˈɡes/, occidental /feŋˈɡes/
   * Rimes: -es

### Verb

fengués
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb fendre.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb fendre.

#### Variants

* [1] fenguessi, fenguera
* [2] fenguessi, fenguera

### Verb

fengués
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb fènyer.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb fènyer.

### Miscel·lània

* Anagrama: enfuges
# fengueu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fəŋˈɡɛw/ balear /fəŋˈɡəw/, /fəŋˈɡɛw/ Occidental: /feŋˈɡew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

fengueu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb fendre.
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb fènyer.
# fenguéreu
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəŋˈɡe.ɾəw/, occidental /feŋˈɡe.ɾew/
   * Rimes: -eɾew

### Verb

fenguéreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de fendre.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb fendre.

#### Variants

* [2] fenguéssiu, fenguésseu

### Verb

fenguéreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de fènyer.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb fènyer.
# galta
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɡaɫ.tə/, occidental /ˈɡaɫ.ta/
   * Rimes: -alta
   * Etimologia: Del català antic gauta, del llatí vulgar *gauta, del gàl·lic *gauta, segle XIII.

### Nom

galta f. ‎(plural galtes)
* (anatomia) Cadascun dels dos costats de la cara que hi ha per sota de la parpella i que no inclouen la boca, el nas ni la barbeta.

#### Derivats

* engaltar

#### Traduccions

* Alemany: Wange $^{(de)}$ f.
* Anglès: cheek $^{(en)}$
* Castellà: mejilla $^{(es)}$
* Eslovac: líce $^{(sk)}$ n.
* Eslovè: lice $^{(sl)}$ n.
* Estonià: põsk $^{(et)}$
* Finès: poski $^{(fi)}$
* Francès: joue $^{(fr)}$
* Friülà: smursiel $^{(fur)}$ m.
* Gallec: meixela $^{(gl)}$ f., fazula $^{(gl)}$ f.
* Grec: μάγουλο $^{(el)}$ n. ‎(màgulo)
* Grec antic: παρειά $^{(grc)}$ f. ‎(pareiá)
* Irlandès: leiceann $^{(ga)}$ m.
* Italià: guancia $^{(it)}$
* Llatí: bucca $^{(la)}$, gena $^{(la)}$ f., mala $^{(la)}$ f.
* Llengua de signes catalana: GALTA $^{(csc)}$
* Maltès: ħadd $^{(mt)}$ m.
* Noruec: kinn $^{(no)}$
* Occità: gauta $^{(oc)}$ f.
* Persa: گونه‎ $^{(fa)}$
* Polonès: policzek $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: bochecha $^{(pt)}$ f.
* Retoromànic: missella $^{(rm)}$ f.
* Romanès: obraz $^{(ro)}$ m.
* Rus: щека́ $^{(ru)}$ f. ‎(sxekà)
* Sànscrit: गण्ड $^{(sa)}$ m.
* Sard: cantelza $^{(sc)}$
* Tadjik: гуна $^{(tg)}$
* Txec: líčko $^{(cs)}$ n.
* Xinès: 臉頰 $^{(zh)}$ ‎(脸颊, liǎnjiá)

### Miscel·lània

* Síl·labes: gal·ta (2)
* Anagrama: tagal

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# galotxetes de Monòver
## Català
### Nom

galotxetes de Monòver f. pl.
* (pilota valenciana) Modalitat de joc directe practicada en unes galotxes que consisteix a fer passar la pilota per sobre la corda colpejant-la de volea o després del primer bot, amb la possibilitat d'aconseguir un quinze introduint-la en un caixó del frontó contrari.

#### Notes

* En les galotxetes de Monòver s'utilitza una pilota de drap.
* Les galotxetes de Monòver es practiquen bàsicament a la comarca de les Valls del Vinalopó.

#### Traduccions

* Castellà: galotxetes de Monòver $^{(es)}$

### Vegeu també

* galotxetes de Monòver. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Castellà
### Nom

galotxetes de Monòver f. pl.
* (pilota valenciana) galotxetes de Monòver

### Vegeu també

* galotxetes de Monòver. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# galta-roig
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌɡaɫ.təˈrɔt͡ʃ/, occidental /ˌɡaɫ.taˈrɔt͡ʃ/
   * Rimes: -ɔtʃ

### Nom

galta-roig m. ‎(plural galta-roigs o galta-rojos)
* llissa vera
* llissa galta-roja

### Miscel·lània

* Síl·labes: gal·ta·roig (3)

### Vegeu també

* galta-roig. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# fum-li que és de Reus
## Català
### Frase feta

fum-li que és de Reus
* Forma alternativa de fot-li que és de Reus.
# fumada
## Català

   * Pronúncia: oriental /fuˈma.ðə/, occidental /fuˈma.ða/
   * Rimes: -ada

### Adjectiu

fumada f. ‎(plural fumades)
* Forma femenina de fumat.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ma·da (3)
* Anagrama: mufada
# fulls de rotació
## Català
### Nom

fulls de rotació m. pl.
* Forma plural de full de rotació.
# fullós
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈʎos/ balear /fuˈʎos/, /fuˈjos/ Occidental: /fuˈʎos/
   * Rimes: -os
   * Etimologia: De fulla i el sufix -ós, segle XVI.

### Adjectiu

fullós m. ‎(femení fullosa, plural masculí fullosos, plural femení fulloses)
* Amb moltes fulles.
* Disposat en fulls.

#### Sinònims

* fullat

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·llós (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# fulsi
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfʊɫ.siː/

### Verb

fulsī
* primera persona singular del pretèrit perfet d'indicatiu actiu de fulciō
# fully
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Adverbi

fully ‎(comparatiu more fully, superlatiu most fully)
* plenament
* completament
# fultum
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfʊɫ.tʊm/

### Verb

fultum
* supí acusatiu de fulciō
# generalisations
## Anglès
### Nom

generalisations
* forma plural de generalisation
# generalitat
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʒə.nə.ɾə.ɫiˈtat/, occidental /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫiˈtat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: De general i el sufix -itat, segle XIV.

### Nom

generalitat f. ‎(plural generalitats)
* Qualitat de general.
* El més gran nombre, la gran majoria.
* (plural, històric) Impostos d’exportació, d’importació i de consum establerts en base als drets del general a Catalunya, València i Aragó.

#### Sinònims

* majoria, major part, col·lectivitat, conjunt

#### Traduccions

* Anglès: generality $^{(en)}$, majority $^{(en)}$
* Castellà: generalidad $^{(es)}$ f.
* Francès: généralité $^{(fr)}$ f.
* Gallec: xeneralidade $^{(gl)}$ f.
* Italià: generalità $^{(it)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·ne·ra·li·tat (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# generalització
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʒə.nə.ɾə.ɫi.d͡zə.siˈo/ Occidental: nord-occidental /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.d͡za.siˈo/, valencià /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.za.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: De generalitzar i el sufix -ció, segle XIX.

### Nom

generalització f. ‎(plural generalitzacions)
* Operació cognitiva que consisteix en la formació d'una regla o principi general a partir de l'observació d'exemples particulars.

#### Variants

* generalisació (valencià, arcaic)

#### Traduccions

* Anglès: generalisation $^{(en)}$
* Castellà: generalización $^{(es)}$
* Francès: généralisation $^{(fr)}$
* Gallec: xeneralización $^{(gl)}$ f.
* Italià: generalizzazione $^{(it)}$ f.
* Occità: generalizacion $^{(oc)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·ne·ra·lit·za·ci·ó (7)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* generalització. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# generalitzar-se
## Català
### Verb

generalitzar-se
* Forma pronominal de generalitzar.
# generalisació
## Català

   * Pronúncia: valencià /d͡ʒe.ne.ɾa.ɫi.za.siˈo/
   * Rimes: -o

### Nom

generalisació f. ‎(plural generalisacions)
* (valencià, arcaisme) Forma alternativa de generalització.
    «El positivisme científic es el que pren per fonament l'observació directa y comprovada, y tendeix a la generalisació» (Alexandre Planas, «Les idees polítiques den Valentí Almirall», 1915)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·ne·ra·li·sa·ci·ó (7)
# generalisation
## Anglès
### Nom

generalisation ‎(plural generalisations)
* generalització

### Vegeu també

* generalisation. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# fidelitzesses
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fi.ðə.ɫiˈd͡ze.səs/ Occidental: nord-occidental /fi.ðe.ɫiˈd͡ze.ses/, valencià /fi.ðe.ɫiˈze.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

fidelitzesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb fidelitzar.
# fidelitzeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fi.ðə.ɫiˈd͡zɛw/ balear /fi.ðə.ɫiˈd͡zəw/, /fi.ðə.ɫiˈd͡zɛw/ Occidental: nord-occidental /fi.ðe.ɫiˈd͡zew/, valencià /fi.ðe.ɫiˈzew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

fidelitzeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de fidelitzar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb fidelitzar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb fidelitzar.
# fidelitzin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fi.ðəˈɫi.d͡zin/ Occidental: nord-occidental /fi.ðeˈɫi.d͡zin/, valencià /fi.ðeˈɫi.zin/
   * Rimes: -idzin

### Verb

fidelitzin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb fidelitzar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb fidelitzar.
# fidelitzessin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fi.ðə.ɫiˈd͡ze.sin/ Occidental: nord-occidental /fi.ðe.ɫiˈd͡ze.sin/, valencià /fi.ðe.ɫiˈze.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

fidelitzessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb fidelitzar.
# fidelitzi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fi.ðəˈɫi.d͡zi/ Occidental: nord-occidental /fi.ðeˈɫi.d͡zi/, valencià /fi.ðeˈɫi.zi/
   * Rimes: -idzi

### Verb

fidelitzi
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de fidelitzar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb fidelitzar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb fidelitzar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb fidelitzar.
# fidelitzessis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fi.ðə.ɫiˈd͡ze.sis/ Occidental: nord-occidental /fi.ðe.ɫiˈd͡ze.sis/, valencià /fi.ðe.ɫiˈze.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

fidelitzessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb fidelitzar.
# fidelitzo
## Català
### Verb

fidelitzo
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de fidelitzar.
# fidelitzes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fi.ðəˈɫi.d͡zəs/ Occidental: nord-occidental /fi.ðeˈɫi.d͡zes/, valencià /fi.ðeˈɫi.zes/
   * Rimes: -idzes

### Verb

fidelitzes
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de fidelitzar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb fidelitzar.
# fidelitzessen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fi.ðə.ɫiˈd͡ze.sən/ Occidental: nord-occidental /fi.ðe.ɫiˈd͡ze.sen/, valencià /fi.ðe.ɫiˈze.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

fidelitzessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb fidelitzar.
# fidelitzis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fi.ðəˈɫi.d͡zis/ Occidental: nord-occidental /fi.ðeˈɫi.d͡zis/, valencià /fi.ðeˈɫi.zis/
   * Rimes: -idzis

### Verb

fidelitzis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb fidelitzar.
# fuzziest
## Anglès
### Adjectiu

fuzziest
* forma superlativa de fuzzy
# fuzzy
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Adjectiu

fuzzy ‎(comparatiu fuzzier, superlatiu fuzziest)
* borrós, arrissat
* borrós, difús
# futvóley
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \fuðˈβo.lei\
       Americà: alt \f(u)dˈβo.lei\, baix \fuðˈβo.lei\
   * Rimes: -olei

### Nom

futvóley m. ‎(només en singular)
* (esports de pilota) futvòlei

### Miscel·lània

* Síl·labes: fut·vó·ley (3)
* Heterograma de 8 lletres (eflotuvy)

### Vegeu també

* futvóley. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# fuy
## Català antic
### Verb

fuy
* primera persona singular (io, yo, jo) del passat de esser