OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# centro piloto
## Castellà
### Nom

centro piloto m. ‎(plural centros piloto)
* centre pilot

#### Sinònims

* centro experimental

### Vegeu també

* centro piloto. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# centrolophes noirs
## Francès

   * Pronúncia: /sɑ̃ˈtʁɔ lɔf nwaʁ/

### Nom

centrolophes noirs m. pl.
* forma plural de centrolophe noir
# centro exterior
## Castellà
### Nom

centro exterior m. f. ‎(plural centros exteriores)
* (rugbi) segon centre

#### Sinònims

* segundo centro

### Vegeu també

* centro exterior. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# combattesse
## Italià
### Verb

combattesse
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) de l'imperfet de subjuntiu de combattere
# combattessi
## Italià
### Verb

combattessi
* primera persona singular (io) de l'imperfet de subjuntiu de combattere
* segona persona singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu de combattere
# combattessero
## Italià
### Verb

combattessero
* tercera persona plural (loro, essi/esse) de l'imperfet de subjuntiu de combattere
# combattessimo
## Italià
### Verb

combattessimo
* primera persona plural (noi) de l'imperfet de subjuntiu de combattere
# combattettero
## Italià
### Verb

combattettero
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del passat de combattere
# combattesti
## Italià
### Verb

combattesti
* segona persona singular (tu) del passat de combattere
# combattete
## Italià
### Verb

combattete
* segona persona plural (voi) del present d'indicatiu de combattere
* segona persona plural (voi) de l'imperatiu de combattere
# combatteste
## Italià
### Verb

combatteste
* segona persona plural (voi) del passat de combattere
* segona persona plural (voi) de l'imperfet de subjuntiu de combattere
# combattetevi
## Italià
### Verb

combattetevi
* segona persona plural (voi) de l'imperatiu de combattersi
# combattette
## Italià
### Verb

combattette
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del passat de combattere
# carissimorum
## Llatí

   * Pronúncia: /kaː.rɪs.sɪˈmoː.rʊm/

### Adjectiu

cārissimōrum
* genitiu masculí plural de cārissimus
* genitiu neutre plural de cārissimus
# caritas
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkaː.rɪ.taːs/
   * Etimologia: De cārus.

### Nom

cāritās f. ‎(genitiu cāritis)
* oferiment
* amabilitat, benevolència
* caritat
* estima, amor

#### Declinació

3a declinació -, -is (tema cons.) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | cāritās | cāritēs |
| Vocatiu | cāritās | cāritēs |
| Acusatiu | cāritem | cāritēs |
| Genitiu | cāritis | cāritum |
| Datiu | cāritī | cāritibus |
| Ablatiu | cārite | cāritibus |

#### Antònims

* vilitas
# caritater
## Català
### Nom

caritater m. ‎(plural caritaters)
* En una comunitat (religiosa, confraria, municipal, etc.), persona que s'encarregava de tasques de caire caritatiu o benèfic, com les almoines.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ri·ta·ter (4)
# caritatevolmente
## Italià

   * Pronúncia: /ka.ri.taˌte.volˈmen.te/
   * Etimologia: De caritatevole i el sufix -mente.

### Adverbi

caritatevolmente
* caritativament

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ri·ta·te·vol·mén·te (7)
# carissimum
## Llatí

   * Pronúncia: /kaːˈrɪs.sɪ.mʊm/

### Adjectiu

cārissimum
* nominatiu neutre singular de cārissimus
* vocatiu neutre singular de cārissimus
* acusatiu masculí singular de cārissimus
* acusatiu neutre singular de cārissimus
# caritat
## Català

   * Pronúncia: oriental /kə.ɾiˈtat/, occidental /ka.ɾiˈtat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: Del llatí carĭtas ‎(«amor, estimació»), segle XI.

### Nom

caritat f. ‎(plural caritats)
* Acte de donar al que més ho necessita, compassió.

#### Sinònims

* ajuda, ajut, assistència, auxili, cooperació, emparament, emparança, socorriment, socors.
* compassió, comprensió.

#### Traduccions

* Alemany: Wohltätigkeit $^{(de)}$ f.
* Anglès: charity $^{(en)}$
* Armeni: բարեգործություն $^{(hy)}$ ‎(baregortsutiun)
* Búlgar: благотвори́телност $^{(bg)}$ f. ‎(blagotvorítelnost)
* Castellà: caridad $^{(es)}$ f.
* Danès: velgørenhed $^{(da)}$ c.
* Esperanto: karitato $^{(eo)}$
* Finès: hyväntekeväisyys $^{(fi)}$
* Francès: charité $^{(fr)}$ f.
* Gallec: caridade $^{(gl)}$ f.
* Georgià: ქველმოქმედება $^{(ka)}$ ‎(kvelmokmèdeba)
* Grec: αγαθοεργία $^{(el)}$ f. ‎(agathoergia)
* Hebreu: צְדָקָה‎ $^{(he)}$ f.
* Hindi: दान $^{(hi)}$
* Indonesi: amal $^{(id)}$
* Italià: carità $^{(it)}$ f.
* Japonès: 慈善 $^{(ja)}$
* Kazakh: қайырымдылық $^{(kk)}$ ‎(qayırımdılıq/khairimdilikh)
* Letó: labdarība $^{(lv)}$ f.
* Neerlandès: liefdadigheid $^{(nl)}$ f.
* Occità: caritat $^{(oc)}$ f.
* Portuguès: caridade $^{(pt)}$ f.
* Rus: благотвори́тельность $^{(ru)}$ f. ‎(blagotvorítelnost)
* Serbocroat: dobrodavstvo $^{(sh)}$ n.
* Suec: välgörenhet $^{(sv)}$ c.
* Txec: dobročinnost $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: благочи́нність $^{(uk)}$ f. ‎(blahotxínnist)
* Xinès: 慈善 $^{(zh)}$ ‎(císhàn), 慈善 $^{(zh)}$ ‎(císhàn)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ri·tat (3)
# carissimos
## Llatí

   * Pronúncia: /kaːˈrɪs.sɪ.moːs/

### Adjectiu

cārissimōs
* acusatiu masculí plural de cārissimus
# caritaters
## Català
### Nom

caritaters m. pl.
* Forma plural de caritater.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ri·ta·ters (4)
* Anagrames: carterista, tractaries
# carissimo
## Llatí

   * Pronúncia: /kaːˈrɪs.sɪ.moː/

### Adjectiu

cārissimō
* datiu masculí singular de cārissimus
* datiu neutre singular de cārissimus
* ablatiu masculí singular de cārissimus
* ablatiu neutre singular de cārissimus
# carissimus
## Llatí

   * Pronúncia: /kaːˈrɪs.sɪ.mʊs/

### Adjectiu

cārissimus m., cārissima f., cārissimum n.
* forma superlativa de cārus

#### Declinació

Primera i segona declinació, -us, -a, -um.
| Cas | Singular | Singular | Singular | Plural | Plural | Plural |
| Cas | Masculí | Femení | Neutre | Masculí | Femení | Neutre |
| Nominatiu | cārissimus | cārissima | cārissimum | cārissimī | cārissimae | cārissima |
| Vocatiu | cārissime | cārissima | cārissimum | cārissimī | cārissimae | cārissima |
| Acusatiu | cārissimum | cārissimam | cārissimum | cārissimōs | cārissimās | cārissima |
| Genitiu | cārissimī | cārissimae | cārissimī | cārissimōrum | cārissimārum | cārissimōrum |
| Datiu | cārissimō | cārissimae | cārissimō | cārissimīs | cārissimīs | cārissimīs |
| Ablatiu | cārissimō | cārissimā | cārissimō | cārissimīs | cārissimīs | cārissimīs |
# competició contra par
## Català
### Nom

competició contra par f. ‎(plural competicions contra par)
* (golf) Competició de la modalitat de joc per cops en què cada jugador juga, forat per forat, contra el par fixat per a cada forat, amb l'objectiu de guanyar més forats que l'adversari.

#### Traduccions

* Anglès: par competition $^{(en)}$
* Castellà: competición contra par $^{(es)}$
* Francès: compétition contre par $^{(fr)}$

### Vegeu també

* competició contra par. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# competició contra bogey
## Català
### Nom

competició contra bogey f. ‎(plural competicions contra bogey)
* (golf, anglicisme) Competició de la modalitat de joc per cops en què cada jugador juga, forat per forat, contra el bogey fixat per a cada forat, amb l'objectiu de guanyar més forats que l'adversari.

#### Traduccions

* Anglès: bogey competition $^{(en)}$
* Castellà: competición contra bogey $^{(es)}$
* Francès: compétition contre bogey $^{(fr)}$

### Vegeu també

* competició contra bogey. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# competición
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kom.pe.tiˈθjon/, meridional \kom.pe.tiˈθjoŋ\
       Americà: alt /kom.pe.t(i)ˈsjon/, baix \kom.pe.tiˈsjoŋ\, austral /kom.pe.tiˈsjon/
   * Rimes: -on

### Nom

competición f. ‎(plural competiciones)
* competició

### Miscel·lània

* Síl·labes: com·pe·ti·ción (4)
# competicions contra par
## Català
### Nom

competicions contra par f. pl.
* Forma plural de competició contra par.
# competició
## Català

   * Pronúncia: oriental /kum.pə.ti.siˈo/, occidental /kom.pe.ti.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del llatí competitio, segle XIX.

### Nom

competició f. ‎(plural competicions)
* Acte de rivalitzar amb altres persones per aconseguir un mateix objectiu.

#### Sinònims

concurs, campionat, torneig

#### Traduccions

* Afrikaans: kompetisie $^{(af)}$
* Albanès: garë $^{(sq)}$ f.
* Anglès: competition $^{(en)}$
* Àrab: مُنَافَسَة‎ $^{(ar)}$ f.
* Belarús: спабо́рніцтва $^{(be)}$ n. ‎(spabórnitstva)
* Castellà: competición $^{(es)}$
* Danès: konkurrence $^{(da)}$ c.
* Eslovac: súťaž $^{(sk)}$ f.
* Esperanto: konkurso $^{(eo)}$
* Estonià: võistlus $^{(et)}$
* Finès: kilpailu $^{(fi)}$
* Francès: compétition $^{(fr)}$
* Friülà: competizion $^{(fur)}$ f.
* Georgià: შეჯიბრი $^{(ka)}$ ‎(xèdjibri)
* Grec: διαγωνισμός $^{(el)}$ m. ‎(diagonismós)
* Grec antic: ἀγών $^{(grc)}$ m. ‎(agṓn)
* Hindi: प्रतियोगिता $^{(hi)}$ f.
* Italià: competizione $^{(it)}$
* Letó: konkurss $^{(lv)}$ m.
* Llatí: certamen $^{(la)}$ n.
* Llengua de signes catalana: CONCURS $^{(csc)}$
* Neerlandès: competitie $^{(nl)}$ f.
* Portuguès: competição $^{(pt)}$
* Rus: соревнова́ние $^{(ru)}$ n. ‎(sorevnovànie)
* Txec: soutěž $^{(cs)}$ f.
* Xinès: 比賽 $^{(zh)}$ ‎(比赛, bǐsài)

### Miscel·lània

* Síl·labes: com·pe·ti·ci·ó (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# competicions contra bogey
## Català
### Nom

competicions contra bogey f. pl.
* Forma plural de competició contra bogey.
# cerámica
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /θeˈɾa.mi.ka/
       Americà: alt /seˈɾa.mi.k(a)/, baix /seˈɾa.mi.ka/
   * Rimes: -amika

### Nom

cerámica f. ‎(plural cerámicas)
* ceràmica, terrissa

### Miscel·lània

* Síl·labes: ce·rá·mi·ca (4)

### Vegeu també

* cerámica. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# ceràmic
## Català

   * Pronúncia: oriental /səˈɾa.mik/, occidental /seˈɾa.mik/
   * Rimes: -amik
   * Etimologia: Del grec κεραμικóς ‎(keramikós, «fet d'argila»), segle XIX.

### Adjectiu

ceràmic m. ‎(femení ceràmica, plural masculí ceràmics, plural femení ceràmiques)
* Que està fet o recobert de ceràmica.

#### Traduccions

* Anglès: ceramic $^{(en)}$
* Castellà: cerámico $^{(es)}$
* Gallec: cerámico $^{(gl)}$
* Italià: ceramico $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ce·rà·mic (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
* Article corresponent a la Viquipèdia
# ceràmica
## Català

   * Pronúncia: oriental /səˈɾa.mi.kə/, occidental /seˈɾa.mi.ka/
   * Rimes: -amika
   * Etimologia: Derivat de ceràmic, segle XIX.

### Nom

ceràmica f. ‎(plural ceràmiques)
* Material sòlid inorgànic i no metàl·lic que necessita la intervenció d'una quantitat de calor en la seva preparació.
* Objectes fabricats de ceràmica.

#### Traduccions

* Alemany: Keramik $^{(de)}$ f.
* Anglès: ceramic $^{(en)}$
* Armeni: խեցեղեն $^{(hy)}$ ‎(khetxekhèn)
* Búlgar: керамика $^{(bg)}$ f. ‎(keramika)
* Castellà: cerámica $^{(es)}$
* Coreà: 세라믹스 $^{(ko)}$ ‎(seramikseu)
* Eslovac: keramika $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: keramika $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: keramiko $^{(eo)}$
* Finès: keramiikka $^{(fi)}$
* Francès: céramique $^{(fr)}$
* Grec: κεραμική $^{(el)}$ f. ‎(keramikí)
* Hebreu: קרמיקה‎ $^{(he)}$ f.
* Hongarès: kerámia $^{(hu)}$
* Italià: ceramica $^{(it)}$
* Japonès: 陶器 $^{(ja)}$
* Neerlandès: keramiek $^{(nl)}$ f.
* Occità: ceramica $^{(oc)}$ f.
* Polonès: ceramika $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: cerâmica $^{(pt)}$ f.
* Romanès: ceramică $^{(ro)}$ f.
* Rus: кера́мика $^{(ru)}$ f. ‎(keràmika)
* Suec: keramik $^{(sv)}$
* Tai: เซรามิก $^{(th)}$
* Turc: seramik $^{(tr)}$
* Txec: keramika $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: кера́міка $^{(uk)}$ f. ‎(keràmika)
* Xinès: 陶瓷 $^{(zh)}$ ‎(táocí)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ce·rà·mi·ca (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# cerámicas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /θeˈɾa.mi.kas/, meridional /θeˈɾa.mi.kah/
       Americà: alt /seˈɾa.mi.k(a)s/, baix /seˈɾa.mi.kah/, austral /seˈɾa.mi.kas/
   * Rimes: -amikas

### Nom

cerámicas f. pl.
* forma plural de cerámica
# cervèl
## Occità

   * Pronúncia: /seɾˈbεl/
   * Àudio: Bearn

### Nom

cervèl m. ‎(plural cervèls)
* cervell
# cervèls
## Occità

   * Pronúncia: /seɾˈbεls/

### Nom

cervèls m. pl.
* forma plural de cervèl
# conceptibus
## Llatí

   * Pronúncia: /kɔŋˈkɛp.tɪ.bʊs/

### Nom

conceptibus
* datiu plural de conceptus
* ablatiu plural de conceptus
# conception de niveaux
## Francès
### Nom

conception de niveaux f. ‎(plural conceptions de niveaux)
* (videojocs) disseny de nivells

#### Sinònims

* conception des niveaux

### Vegeu també

* conception de niveaux. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# conception des niveaux
## Francès
### Nom

conception des niveaux f. ‎(plural conceptions des niveaux)
* (videojocs) disseny de nivells

#### Sinònims

* conception de niveaux

### Vegeu també

* conception des niveaux. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# conceptio
## Llatí

   * Pronúncia: /kɔŋˈkɛp.tɪ.oː/
   * Etimologia: Del participi de concipiō.

### Nom

conceptiō f. ‎(genitiu conceptiōnis)
* idea, concepte
* concepció

#### Declinació

3a declinació -, -is (tema cons.) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | conceptiō | conceptiōnēs |
| Vocatiu | conceptiō | conceptiōnēs |
| Acusatiu | conceptiōnem | conceptiōnēs |
| Genitiu | conceptiōnis | conceptiōnum |
| Datiu | conceptiōnī | conceptiōnibus |
| Ablatiu | conceptiōne | conceptiōnibus |
# conception de jeu vidéo
## Francès
### Nom

conception de jeu vidéo f. ‎(plural conceptions de jeu vidéo)
* (videojocs) disseny de joc

### Vegeu també

* conception de jeu vidéo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# conception du monde
## Francès
### Nom

conception du monde f. ‎(plural conceptions du monde)
* cosmovisió

#### Sinònims

* vision du monde

### Vegeu també

* conception du monde. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# concepti
## Llatí

   * Pronúncia: /kɔŋˈkɛp.tiː/

### Adjectiu

conceptī
* nominatiu masculí plural de conceptus
* vocatiu masculí plural de conceptus
* genitiu masculí singular de conceptus
* genitiu neutre singular de conceptus
# conception
## Anglès
### Nom

conception ‎(plural conceptions)
* concepció
# cenyies
## Català

   * Pronúncia: oriental /səˈɲi.əs/, occidental /seˈɲi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

cenyies
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de cenyir.
# cenyir
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /səˈɲi/ Occidental: nord-occidental /seˈɲi/ valencià /seˈɲiɾ/, /seˈɲi/
   * Rimes: -i(ɾ)
   * Homòfon: cenyí
   * Etimologia: Del llatí cingere, segle XIII.

### Verb

cenyir trans., pron., intr. ‎(pronominal cenyir-se)
* Ajustar a la cintura.
    «Embotit en una túnica, que cenyia amb un cíngol, s'endevinava un cossàs immens, més propi d'un guerrer que d'un home d'església.» (Chufo Lloréns, Et donaré la terra, 2010)
* Envoltar estretament la cintura o altra part del cos.
    «Hildebrand cenyia amb un braç l'estretíssima cintura de la seva Fanny, una noia entenimentada, esvelta.» (Salvador Espriu, Miratge a Citerea, 1997)
* Dur una cosa envoltada a la cintura o altra part del cos.
    «Si hi ha hagut un historiador sencer, sever, interrègim en jutjar els fets i les persones i les institucions, els pobles i les nissagues, senyalant a tota ànima vivent, tant si cenyia diadema sagrada o civil com si no en cenyia de cap casta...» (Josep Massot i Muntaner, Escriptors i erudits contemporanis, 2003)

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: cenyeixo, cenyeix, cenyim

#### Sinònims

* assegurar, fixar, lligar
* posar, envoltar, ajustar
* portar, dur

#### Traduccions

* Anglès: tight $^{(en)}$
* Castellà: ceñir $^{(es)}$
* Francès: ceindre $^{(fr)}$
* Italià: cingere $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ce·nyir (2)
* Heterograma de 6 lletres (ceinry)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, Optimot
# cenyigueu
## Català
### Verb

cenyigueu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb cenyir.

#### Variants

* cenyiu
# cenyien
## Català

   * Pronúncia: oriental /səˈɲi.ən/, occidental /seˈɲi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

cenyien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de cenyir.
# cenyir-se
## Català
### Verb

cenyir-se
* Forma pronominal de cenyir.
    «Treia una cadena de ferro amb unes anelles formidables i, després que el públic l'havia examinada, se la cenyia a l'entorn del pit,...»
* Centrar-se únicament en un aspecte del discurs; no desviar-se d'un tema en una conversa, en un estudi.
    «...la professió s'ha limitat a blasmar incorreccions i intervencions alienes que pertorben els mecanismes exalçats, o bé s'ha cenyit a recomanar la pura i simple adopció sense matisos d'una economia de mercat»

#### Sinònims

* ajustar-se
* limitar-se, centrar-se

### Vegeu tambe

* ↑ Artur Bladé i Desumvila, Obra completa: Cicle de la terra natal, volum 5, 2006
* ↑ Josep Maria Bricall Masip, Una certa distància, 2017

### Miscel·lània

* Anagrama: cenyires
# cessació
## Català

   * Pronúncia: oriental /sə.sə.siˈo/, occidental /se.sa.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del llatí cessatio.

### Nom

cessació m. ‎(plural cessacions)
* cessament

### Miscel·lània

* Síl·labes: ces·sa·ci·ó (4)
* Anagrama: accessió

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# cessades
## Català

   * Pronúncia: oriental /səˈsa.ðəs/, occidental /seˈsa.ðes/
   * Rimes: -ades

### Verb

cessades
* Participi femení plural del verb cessar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ces·sa·des (3)
# cessaien
## Català
### Verb

cessaien
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de cessar.

#### Variants

* cessaven

### Miscel·lània

* Síl·labes: ces·sa·ien (3)
* Anagrames: caiessen, escaines, escainés, essència
# ceso
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈθe.so/
       Americà: alt /ˈse.s(o)/, baix /ˈse.so/
   * Rimes: -eso

### Verb

ceso
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb cesar

### Miscel·lània

* Síl·labes: ce·so (2)
* Anagrames: ceos $^{(alfagrama)}$, cose, cosé, ecos, -esco, seco, secó
# cessaies
## Català
### Verb

cessaies
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de cessar.

#### Variants

* cessaves

### Miscel·lània

* Síl·labes: ces·sa·ies (3)
* Anagrama: caiesses
# cessae
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkɛs.saj/

### Adjectiu

cessae
* nominatiu femení plural de cessus
* vocatiu femení plural de cessus
* genitiu femení singular de cessus
* datiu femení singular de cessus
# cessacions
## Català

   * Pronúncia: oriental /sə.sə.siˈons/, occidental /se.sa.siˈons/
   * Rimes: -ons

### Nom

cessacions m. pl.
* Forma plural de cessació.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ces·sa·ci·ons (4)
* Anagrama: accessions
# conqueriguesses
## Català
### Verb

conqueriguesses
* (col·loquial) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb conquerir.
# conquerigueva
## Català
### Verb

conquerigueva
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de conquerir.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de conquerir.
# conquerigués
## Català
### Verb

conquerigués
* (col·loquial) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb conquerir.
* (col·loquial) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb conquerir.
# conqueriguéssem
## Català
### Verb

conqueriguéssem
* (col·loquial) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb conquerir.
# conquerigueu
## Català
### Verb

conquerigueu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb conquerir.
# conquerigueven
## Català
### Verb

conquerigueven
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de conquerir.
# conquerigueves
## Català
### Verb

conquerigueves
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de conquerir.
# conqueriguéreu
## Català
### Verb

conqueriguéreu
* (col·loquial balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de conquerir.
* (col·loquial valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb conquerir.
# conquerigué
## Català
### Verb

conquerigué
* (col·loquial balear) Primera persona del singular (jo) del passat simple de conquerir.
* (col·loquial balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de conquerir.
# conqueriguérem
## Català
### Verb

conqueriguérem
* (col·loquial balear) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de conquerir.
* (col·loquial valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb conquerir.
# champ extérieur
## Francès

   * Pronúncia: /ʃɑ̃.ɛk.steˈʁjœʁ/

### Nom

champ extérieur m. ‎(plural champs extérieurs)
* (beisbol) camp exterior

#### Sinònims

* arrière-champ

### Vegeu també

* champ extérieur. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# champ intérieur
## Francès

   * Pronúncia: /ʃɑ̃.ɛ̃.teˈʁjœʁ/

### Nom

champ intérieur m. ‎(plural champs intérieurs)
* (beisbol) camp interior

#### Sinònims

* avant-champ
* diamant
* intra-champ

### Vegeu també

* champ intérieur. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# champ d'apprentissage
## Francès
### Nom

champ d'apprentissage m. ‎(plural champs d'apprentissage)
* àrea curricular

### Vegeu també

* champ d'apprentissage. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# champ droit
## Francès
### Nom

champ droit m. ‎(plural champs droits)
* (beisbol) camp dret

### Vegeu també

* champ droit. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# champanes
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /t͡ʃamˈpa.nes/, meridional /t͡ʃamˈpa.neh/
       Americà: alt /t͡ʃamˈpa.n(e)s/, baix /t͡ʃamˈpa.neh/, austral /t͡ʃamˈpa.nes/
   * Rimes: -anes

### Nom

champanes m. pl.
* forma plural de champán
# champagne
## Anglès

   * Pronúncia: /ʃæmˈpeɪn/ àudio (EUA)

### Nom

champagne ‎(comptable i incomptable, plural champagnes)
* xampany

### Vegeu també

* champagne. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 21 agost 2014].
# champ centre
## Francès
### Nom

champ centre m. ‎(plural champs centres)
* (beisbol) camp central

### Nom

champ centre m. f. ‎(plural champs centres)
* (beisbol) exterior centre

#### Sinònims

* voltigeur de centre

### Vegeu també

* champ centre. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# champ de jeu
## Francès
### Nom

champ de jeu m. ‎(plural champs de jeu)
* (esports de pilota) camp de joc

#### Sinònims

* terrain de jeu
* aire de jeu
* zone de jeu

### Vegeu també

* champ de jeu. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# champ gauche
## Francès
### Nom

champ gauche m. ‎(plural champs gauches)
* (beisbol) camp esquerre

### Vegeu també

* champ gauche. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# champagnes
## Anglès
### Nom

champagnes
* forma plural de champagne
# changement de serveur
## Francès
### Nom

changement de serveur m. ‎(plural changements de serveur)
* (tennis de taula) canvi de servidor

### Vegeu també

* changement de serveur. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# changement irrégulier
## Francès
### Nom

changement irrégulier m. ‎(plural changements irréguliers)
* (esports de pilota) canvi antireglamentari

### Vegeu també

* changement irrégulier. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].