OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# fenicio
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /feˈni.θjo/
       Americà: alt /f(e)ˈni.sjo/, baix /feˈni.sjo/
   * Rimes: -iθjo
   * Etimologia: Del llatí Phoenicius.

### Nom

fenicio m. ‎(plural fenicios, femení fenicia)
* fenici

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·ni·cio (3)

### Vegeu també

* fenicio. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre fenicio
# fenici
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəˈni.si/, occidental /feˈni.si/
   * Rimes: -isi
   * Etimologia: Derivat de Fenícia.

### Adjectiu

fenici m. ‎(femení fenícia, plural masculí fenicis, plural femení fenícies)
* Nadiu de Fenícia.
* Idioma parlat a Fenícia.
* Relatiu a Fenícia.

#### Sinònims

* cananeu

#### Traduccions

* Anglès: Phoenician $^{(en)}$
* Castellà: fenicio $^{(es)}$
* Francès: phénicien $^{(fr)}$
* Italià: fenicio $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·ni·ci (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# fenguésseu
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəŋˈɡe.səw/, occidental /feŋˈɡe.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

fenguésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb fendre.

#### Variants

* fenguéssiu, fenguéreu

### Verb

fenguésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb fènyer.
# fenguéssim
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəŋˈɡe.sim/, occidental /feŋˈɡe.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

fenguéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fendre.

#### Variants

* fenguéssem, fenguérem

### Verb

fenguéssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fènyer.

### Miscel·lània

* Anagrama: enfugíssem
# fenguéssiu
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəŋˈɡe.siw/, occidental /feŋˈɡe.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

fenguéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb fendre.

#### Variants

* fenguésseu, fenguéreu

### Verb

fenguéssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb fènyer.

### Miscel·lània

* Anagrama: enfugísseu
# executegueu
## Català
### Verb

executegueu
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb executar.
# executeguéssom
## Català
### Verb

executeguéssom
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb executar.
# executen
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɡ.zəˈku.tən/, occidental /eɡ.zeˈku.ten/
   * Rimes: -uten

### Verb

executen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de executar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb executar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb executar.
# executeguesses
## Català
### Verb

executeguesses
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb executar.
# executegués
## Català
### Verb

executegués
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb executar.
# executessen
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɡ.zə.kuˈte.sən/, occidental /eɡ.ze.kuˈte.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

executessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb executar.
# executeguéssou
## Català
### Verb

executeguéssou
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb executar.
# executes
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɡ.zəˈku.təs/, occidental /eɡ.zeˈku.tes/
   * Rimes: -utes

### Verb

executes
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de executar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb executar.

## Anglès
### Verb

executes
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de execute
# executessa
## Català
### Verb

executessa
* (col·loquial central, nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb executar.
# estacar-se
## Català
### Verb

estacar-se
* Forma pronominal de estacar.

### Miscel·lània

* Anagrama: estacares
# estacar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /əs.təˈka/ Occidental: nord-occidental /es.taˈka/ valencià /es.taˈkaɾ/, /es.taˈka/ Informal: nord-occidental /as.taˈka/, valencià /as.taˈkaɾ/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: estacà
   * Etimologia: De estaca.

### Verb

estacar trans., pron. ‎(pronominal estacar-se)
* Lligar un animal a un lloc, generalment a una estaca.
* (pronominal) encallar-se

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: estaco, estaca, estaquem

#### Sinònims

* assegurar, cenyir, fixar, fermar, lligar

#### Traduccions

* Anglès: tie $^{(en)}$
* Castellà: estacar $^{(es)}$
* Francès: attacher $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·ta·car (3)
* Anagrames: acerats, àcrates, atraces, atracés, càtares, escatar, tacares, tascaré, traesca

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: estacar

## Occità
### Verb

estacar
* lligar
# estacaran
## Català

   * Pronúncia: oriental /əs.tə.kəˈɾan/, occidental /es.ta.kaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

estacaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de estacar.
# foca cangrejera
## Castellà
### Nom

foca cangrejera f. ‎(plural focas cangrejeras)
* foca blanca

### Vegeu també

* foca cangrejera. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# foca blanca
## Català
### Nom

foca blanca f. ‎(plural foques blanques)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Lobodon carcinophagus)

#### Sinònims

* foca menjacrancs

#### Hiperònims

* carnívors > pinnípedes > fòcids

#### Traduccions

* Anglès: crabeater seal $^{(en)}$
* Castellà: foca cangrejera $^{(es)}$
* Francès: phoque crabier $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# foca común
## Castellà
### Nom

foca común f. ‎(plural focas comunes)
* foca comuna

### Vegeu també

* foca común. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# fobias escolares
## Castellà
### Nom

fobias escolares f. pl.
* forma plural de fobia escolar
# foca
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfo.kə/, occidental /ˈfo.ka/
   * Rimes: -oka
   * Etimologia: Del llatí phoca, segle XIX.

### Nom

foca f. ‎(plural foques)
* vell marí (Monachus monachus)
* Individu de la família de les foques (Phocidae)

#### Traduccions

* Alemany: Seehund $^{(de)}$ m.
* Anglès: seal $^{(en)}$
* Asturià: foca $^{(ast)}$ f., llobu marín $^{(ast)}$ m.
* Castellà: foca $^{(es)}$ f.
* Eslovac: tuleň $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: foko $^{(eo)}$
* Feroès: kópur $^{(fo)}$ m.
* Francès: phoque $^{(fr)}$ m.
* Friülà: foche $^{(fur)}$ f.
* Gallec: foca $^{(gl)}$ f.
* Grec: φώκια $^{(el)}$ f. ‎(fókia)
* Grec antic: φώκη $^{(grc)}$ f. ‎(phṓkē)
* Italià: foca $^{(it)}$ f.
* Japonès: 海豹 $^{(ja)}$
* Llatí: phoca $^{(la)}$ f.
* Macedoni: фока $^{(mk)}$ f.
* Occità: fòca $^{(oc)}$ f.
* Polonès: foka $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: foca $^{(pt)}$ f.
* Retoromànic: foca $^{(rm)}$ f.
* Romanès: focă $^{(ro)}$ f.
* Rus: тюле́нь $^{(ru)}$ m. ‎(tiulén)
* Suahili: sili $^{(sw)}$
* Suec: säl $^{(sv)}$ c.
* Turc: fok $^{(tr)}$
* Txec: tuleň $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: тюлень $^{(uk)}$ m. ‎(tiulen)
* Volapük: fuk $^{(vo)}$
* Xinès: 海豹 $^{(zh)}$ ‎(hǎibào)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·ca (2)
* Anagrama: cofa

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, Termcat
# foca capuchina
## Castellà
### Nom

foca capuchina f. ‎(plural focas capuchinas)
* foca de cresta

### Vegeu també

* foca capuchina. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# foca caputxina
## Català
### Nom

foca caputxina f. ‎(plural foques caputxines)
* vell marí

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# foca barbuda
## Català
### Nom

foca barbuda f. ‎(plural foques barbudes)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Erignathus barbatus)

#### Hiperònims

* carnívors > pinnípedes > fòcids

#### Traduccions

* Anglès: bearded seal $^{(en)}$
* Castellà: foca barbuda $^{(es)}$
* Francès: phoque barbu $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat

## Castellà
### Nom

foca barbuda f. ‎(plural focas barbudas)
* foca barbuda

### Vegeu també

* foca barbuda. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# foca comuna
## Català
### Nom

foca comuna f. ‎(plural foques comunes)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Phoca vitulina)

#### Hiperònims

* carnívors > pinnípedes > fòcids

#### Traduccions

* Anglès: harbour seal $^{(en)}$
* Castellà: foca común $^{(es)}$
* Francès: phoque veau marin $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# fervidamente
## Italià

   * Pronúncia: /ˌfɛr.vi.daˈmen.te/
   * Etimologia: De fervido i el sufix -mente.

### Adverbi

fervidamente
* ferventment

### Miscel·lània

* Síl·labes: fer·vi·da·mén·te (5)
# ferus
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɛ.rʊs/
   * Etimologia: Del protoindoeuropeu *ǵʰweh₁r- ‎(«animal salvatge»).

### Adjectiu

ferus m., fera f., ferum n.
* salvatge
    «bestiae cicures vel ferae» (Ciceró)bèsties domèstiques o salvatges
* ferotge
    «Graecia capta ferum victorem cepit et artes intulit agresti Latio.» (Horaci)La Grècia conquerida, sotmet el seu ferotge vencedor introduint les arts al país del Laci.

#### Declinació

Primera i segona declinació, -us, -a, -um.
| Cas | Singular | Singular | Singular | Plural | Plural | Plural |
| Cas | Masculí | Femení | Neutre | Masculí | Femení | Neutre |
| Nominatiu | ferus | fera | ferum | ferī | ferae | fera |
| Vocatiu | fere | fera | ferum | ferī | ferae | fera |
| Acusatiu | ferum | feram | ferum | ferōs | ferās | fera |
| Genitiu | ferī | ferae | ferī | ferōrum | ferārum | ferōrum |
| Datiu | ferō | ferae | ferō | ferīs | ferīs | ferīs |
| Ablatiu | ferō | ferā | ferō | ferīs | ferīs | ferīs |

### Vegeu també

* Julius Pokorny, Indogermanisches Etymologisches Wörterbuch, 1956, p.493
# fervent
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fərˈben/ balear /fəɾˈvent/, /fərˈven/ Occidental: nord-occidental /ferˈβen/ valencià /feɾˈvent/, /feɾˈβen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: Del llatí fervens, segle XIII, participi de fervēre ‎(«bullir»).

### Adjectiu

fervent inv. ‎(plural fervents)
* D'una calor intensa.
* Ple de fervor.
    Una admiradora fervent.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: fer·vent (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# fervently
## Anglès

   * Etimologia: De fervent i el sufix -ly.

### Adverbi

fervently ‎(comparatiu more fervently, superlatiu most fervently)
* ferventment
# fervorosamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \feɾ.βoˌɾo.saˈmen.te\
       Americà: alt \feɾ.βoˌɾo.saˈmen.t(e)\, baix \feɾ.βoˌɾo.saˈmen.te\
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De fervoroso i el sufix -mente.

### Adverbi

fervorosamente
* fervorosament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fer·vo·ro·sa·men·te (6)

## Italià

   * Pronúncia: /fer.voˌro.saˈmen.te/
   * Etimologia: De fervosoro i el sufix -mente.

### Adverbi

fervorosamente
* fervorosament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fer·vo·ro·sa·mén·te (6)
# fervientemente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \feɾˌβjen.teˈmen.te\, meridional \feɾˌβjeŋ.teˈmen.te\
       Americà: alt \feɾˌβjen.teˈmen.t(e)\, baix \feɾˌβjeŋ.teˈmen.te\, austral \feɾˌβjen.teˈmen.te\
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De ferviente i el sufix -mente.

### Adverbi

fervientemente
* ferventment

### Miscel·lània

* Síl·labes: fer·vien·te·men·te (5)
# fervorosament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fər.buˌɾo.zəˈmen/ balear /fəɾ.voˌɾo.zəˈment/, /fər.vuˌɾo.zəˈmen/ Occidental: nord-occidental /fer.βoˌɾo.zaˈmen/ valencià /feɾ.voˌɾo.zaˈment/, /feɾ.βoˌɾo.zaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De fervorosa i el sufix -ment.

### Adverbi

fervorosament
* D’una manera fervorosa.

#### Traduccions

* Anglès: fervently $^{(en)}$
* Castellà: fervorosamente $^{(es)}$
* Francès: fervemment $^{(fr)}$
* Italià: fervorosamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fer·vo·ro·sa·ment (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# ferventment
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fərˌbemˈmen/ balear /fəɾˌvemˈment/, /fərˌvemˈmen/ Occidental: nord-occidental /ferˌβemˈmen/ valencià /feɾˌvemˈment/, /feɾˌβemˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De fervent i el sufix -ment.

### Adverbi

ferventment
* D’una manera fervent.

#### Traduccions

* Anglès: fervently $^{(en)}$
* Castellà: fervientemente $^{(es)}$
* Francès: fervemment $^{(fr)}$
* Italià: fervidamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fer·vent·ment (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# finiĝu
## Esperanto

   * Pronúncia: /fiˈni.d͡ʒu/

### Verb

finiĝu
* volitiu de finiĝi
# finlandès
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fin.ɫənˈdɛs/ balear /fin.ɫənˈdəs/, /fin.ɫənˈdɛs/ Occidental: /fin.ɫanˈdes/
   * Rimes: -ɛs
   * Etimologia: De Finlàndia i el sufix -ès.

### Adjectiu

finlandès m. ‎(femení finlandesa, plural masculí finlandesos, plural femení finlandeses)
* Relatiu o pertanyent a Finlàndia.

#### Sinònims

* finlandés (valencià)

#### Traduccions

* Anglès: Finnish $^{(en)}$
* Asturià: finlandés $^{(ast)}$, finés $^{(ast)}$
* Castellà: finlandés $^{(es)}$
* Francès: finlandais $^{(fr)}$

### Nom

finlandès m. ‎(plural finlandesos, femení finlandesa)
* Habitant de Finlàndia
* (només singular) Finès, llengua parlada a Finlàndia.

#### Notes

Es distingeix finès i finlandès per referir-se a l'antic poble o l'actual estat de Finlàndia, respectivament. Per la llengua és més habitual utilitzar finès.

#### Traduccions

* Anglès: Finn $^{(en)}$
* Asturià: finlandés $^{(ast)}$, finés $^{(ast)}$
* Castellà: finlandés $^{(es)}$
* Francès: Finlandais $^{(fr)}$, Finnois $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fin·lan·dès (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# finiĝonton
## Esperanto

   * Pronúncia: /fi.niˈd͡ʒon.ton/

### Verb

finiĝonton
* acusatiu de finiĝonto
# finjo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈfiŋ.xo\, meridional \ˈfiŋ.ho\
       Americà: alt \ˈfiŋ.x(o)\, baix \ˈfiŋ.ho\, austral \ˈfiŋ.xo\
   * Rimes: -inxo

### Verb

finjo
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb fingir
# finiĝos
## Esperanto

   * Pronúncia: /fiˈni.d͡ʒos/

### Verb

finiĝos
* futur de finiĝi
# finlandesas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fin.lanˈde.sas/, meridional \fiŋ.laŋˈde.sah\
       Americà: alt /fin.lanˈde.s(a)s/, baix \fiŋ.laŋˈde.sah\, austral /fin.lanˈde.sas/
   * Rimes: -esas

### Adjectiu

finlandesas f. pl.
* forma plural de finlandesa

### Nom

finlandesas f. pl.
* forma plural de finlandesa
# finiĝus
## Esperanto

   * Pronúncia: /fiˈni.d͡ʒus/

### Verb

finiĝus
* condicional de finiĝi
# foul poles
## Anglès
### Nom

foul poles
* forma plural de foul pole
# foul territories
## Anglès
### Nom

foul territories
* forma plural de foul territory
# foul tips
## Anglès
### Nom

foul tips
* forma plural de foul tip
# foul tip
## Anglès
### Nom

foul tip ‎(plural foul tips)
* (beisbol) esquitllada

### Vegeu també

* foul tip. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Francès
### Nom

foul tip m.
* (beisbol) esquitllada

#### Sinònims

* ricochet

### Vegeu també

* foul tip. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# fouls
## Anglès
### Nom

fouls
* forma plural de foul
# foul shots
## Anglès
### Nom

foul shots
* forma plural de foul shot
# foul shot
## Anglès
### Nom

foul shot ‎(plural foul shots)
* (basquetbol) tir lliure

#### Sinònims

* free shot
* free throw

### Vegeu també

* foul shot. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# foul territory
## Anglès
### Nom

foul territory ‎(normalment incomptable, plural foul territories)
* (beisbol) terreny de fora

### Vegeu també

* foul territory. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# foulard
## Francès

   * Pronúncia: /fuˈlaʁ/

### Nom

foulard m. ‎(plural foulards)
* fulard
* (futbol americà) mocador

#### Sinònims

* drapeau, mouchoir

### Vegeu també

* foulard. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# foulards
## Francès

   * Pronúncia: /fuˈlaʁ/

### Nom

foulards m. pl.
* forma plural de foulard
# fortis
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɔr.tɪs/
   * Etimologia: Del protoindoeuropeu *bhereĝh («muntanya, alt»).

### Adjectiu

fortis m., f., forte n. ‎(comparatiu fortior, superlatiu fortissimus)
* fort, vigorós, forçut
    fortis equus—(«un cavall fort»)
* robust, fort
    fortes tauri—(«un brau robust»)
* important, poderós
    fortis familia—(«una família important»)
* intens, fort
    fortes venti—(«vents forts»)
* resistent, ben arrelat
    fortes herbae—(«plantes resistents»)
* nutritiu, eficaç
    fortiora legumina—(«llegums nutritius»)
* virtuós, honest, exemplar
    fortis maritus—(«un marit exemplar»)

#### Declinació

Tercera declinació, nominatiu amb dues terminacions.
| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Cas | Masc./Fem. | Neutre | Masc./Fem. | Neutre |
| Nominatiu | fortis | forte | fortēs | fortia |
| Vocatiu | fortis | forte | fortēs | fortia |
| Acusatiu | fortem | forte | fortēs | fortia |
| Genitiu | fortis | fortis | fortium | fortium |
| Datiu | fortī | fortī | fortibus | fortibus |
| Ablatiu | fortī | fortī | fortibus | fortibus |

#### Sinònims

* animosus
* firmus
* incolumis
* robustus
* strenuus

#### Derivats

* fortificātiō
* fortificō
* fortiter
* fortitūdō
* cōnfortō

### Vegeu també

Julius Pokorny, Indogermanisches etymologisches Wörterbuch, 1959, p.140-141
# fortificació
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.ti.fi.kə.siˈo/ balear /foɾ.ti.fi.kə.siˈo/, /fur.ti.fi.kə.siˈo/ Occidental: /foɾ.ti.fi.ka.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del llatí fortificatio, segle XIV.

### Nom

fortificació f. ‎(plural fortificacions)
* Edifici pensat per resistir l'atac de l'enemic.
* Resultat d'haver fortificat, elements afegits per a fortificar.
    Exemple: La fortificació del molí és una muralla que el rodeja i una nova porta folrada de ferro.

#### Traduccions

* Alemany: Festung $^{(de)}$ f., Fort $^{(de)}$ n.
* Anglès: fortification $^{(en)}$
* Armeni: ամրություն $^{(hy)}$ ‎(amrutiun)
* Búlgar: укрепления $^{(bg)}$ n. pl. ‎(ukreplenia)
* Castellà: fortificación $^{(es)}$
* Esperanto: fortikaĵo $^{(eo)}$
* Finès: linnoite $^{(fi)}$
* Francès: fortification $^{(fr)}$ f.
* Friülà: fortificazion $^{(fur)}$ f.
* Grec: οχύρωμα $^{(el)}$ n. ‎(okhíroma)
* Grec antic: τεῖχος $^{(grc)}$ n. ‎(teîkhos), ὀχύρωμα $^{(grc)}$ n. ‎(okhýrōma)
* Italià: fortificazione $^{(it)}$ f.
* Llatí: munitio $^{(la)}$ f., munimentum $^{(la)}$ n.
* Malai: perkubuan $^{(ms)}$
* Maori: pare $^{(mi)}$
* Marathi: दुर्ग $^{(mr)}$
* Noruec: festningsanlegg $^{(no)}$ n.
* Polonès: fortyfikacja $^{(pl)}$ f., umocnienie $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: fortificação $^{(pt)}$ f.
* Romanès: fortificație $^{(ro)}$ f., fortăreață $^{(ro)}$ f.
* Rus: укрепле́ния $^{(ru)}$ n. pl. ‎(ukreplénia)
* Sànscrit: दुर्ग $^{(sa)}$
* Txec: pevnost $^{(cs)}$ f., opevnění $^{(cs)}$ n.
* Xinès: 防禦工事 $^{(zh)}$ ‎(防御工事, fángyùgōngshì), 工事 $^{(zh)}$ ‎(gōngshì)
* Castellà: fortificación $^{(es)}$
* Marathi: दुर्ग $^{(mr)}$
* Sànscrit: दुर्ग $^{(sa)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·ti·fi·ca·ci·ó (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# fortification
## Francès

   * Pronúncia: /fɔʁ.ti.fi.kaˈsjɔ̃/

### Nom

fortification f. ‎(plural fortifications)
* fortificació
# fortificazioni
## Italià

   * Pronúncia: /for.ti.fi.katˈt͡sjoː.ni/

### Nom

fortificazioni f. pl.
* forma plural de fortificazione
# fortissima
## Italià

   * Pronúncia: /forˈtis.si.ma/

### Adjectiu

fortissima f. ‎(plural fortissime)
* forma femenina de fortissimo
# fortissime
## Italià

   * Pronúncia: /forˈtis.si.me/

### Adjectiu

fortissime f. pl.
* forma plural de fortissima
# fortifications
## Francès

   * Pronúncia: /fɔʁ.ti.fi.kaˈsjɔ̃/

### Nom

fortifications f. pl.
* forma plural de fortification
# fortificazione
## Italià

   * Pronúncia: /for.ti.fi.katˈt͡sjoː.ne/

### Nom

fortificazione f. ‎(plural fortificazioni)
* fortificació

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·ti·fi·ca·zió·ne (6)
# fortificación
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /foɾ.ti.fi.kaˈθjon/, meridional \foɾ.ti.fi.kaˈθjoŋ\
       Americà: alt /foɾ.ti.fi.k(a)ˈsjon/, baix \foɾ.ti.fi.kaˈsjoŋ\, austral /foɾ.ti.fi.kaˈsjon/
   * Rimes: -on

### Nom

fortificación f. ‎(plural fortificaciones)
* fortificació

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·ti·fi·ca·ción (5)
# estrényer-se
## Català
### Verb

estrényer-se
* Forma pronominal de estrényer.

### Miscel·lània

* Anagrama: estrenyeres
# estrés
## Català

   * Pronúncia: oriental /əsˈtɾes/, occidental /esˈtɾes/
   * Rimes: -es

### Nom

estrés m. ‎(plural estressos)
* (valencià) Forma alternativa de estrès.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·trés (2)
* Anagrames: èsters, restes, restés, setres, treses, tresés

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /esˈtɾes/, meridional /ehˈtɾeh/
       Americà: alt /esˈt͡ses/, baix /ehˈtɾeh/, austral /ehˈtɾes/
   * Rimes: -es
   * Etimologia: De l'anglès stress.

### Nom

estrés m. ‎(plural estreses)
* estrès

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·trés (2)
* Anagrames: restes, restés, terses, tersés, treses

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre estrés
# estrías
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /esˈtɾi.as/, meridional /ehˈtɾi.ah/
       Americà: alt /esˈt͡si.(a)s/, baix /ehˈtɾi.ah/, austral /ehˈtɾi.as/
   * Rimes: -ias

### Nom

estrías f. pl.
* forma plural de estría
# estrígilos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /esˈtɾi.xi.los/, meridional /ehˈtɾi.hi.loh/
       Americà: alt /esˈt͡si.xi.l(o)s/, baix /ehˈtɾi.hi.loh/, austral /ehˈtɾi.xi.los/
   * Rimes: -ixilos

### Nom

estrígilos m. pl.
* forma plural de estrígilo
# estrógena
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /esˈtɾo.xe.na/, meridional /ehˈtɾo.he.na/
       Americà: alt /esˈt͡so.x(e).na/, baix /ehˈtɾo.he.na/, austral /ehˈtɾo.xe.na/
   * Rimes: -oxena

### Adjectiu

estrógena f. ‎(plural estrógenas)
* forma femenina de estrógeno

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·tró·ge·na (4)
* Anagrames: argénteos, engoraste, engrosate, engrósate, entregaos, erogantes, gestearon, regatones, sargenteo, sargenteó, tragonees, tragoneés
# estría
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /esˈtɾi.a/, meridional /ehˈtɾi.a/
       Americà: alt /esˈt͡si.a/, baix /ehˈtɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Nom

estría f. ‎(plural estrías)
* (arquitectura) estria, canal

#### Sinònims

* canal
* canaladura

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·trí·a (3)
* Heterograma de 6 lletres (aeirst)

### Vegeu també

* estría. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 juliol 2014].
# estríjol
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əsˈtɾi.ʒuɫ/ balear /əsˈtɾi.ʒoɫ/, /əsˈtɾi.ʒuɫ/ Occidental: nord-occidental /esˈtɾi.ʒoɫ/, valencià /esˈtɾi.d͡ʒoɫ/ Informal: nord-occidental /asˈtɾi.ʒoɫ/
   * Etimologia: Del llatí strigile(m), acusatiu de strigilis, segle XIII.

### Nom

estríjol m. ‎(plural estríjols)
* Raspall de pues dures per a netejar el pèl de la cavalleria.

#### Derivats

* estrijolar

#### Traduccions

* Anglès: currycomb $^{(en)}$
* Castellà: almohaza $^{(es)}$ f.
* Francès: étrille $^{(fr)}$ f.
* Italià: striglia $^{(it)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·trí·jol (3)
* Heterograma de 8 lletres (eijlorst)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB