OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# vigne des rivages
## Francès
### Nom

vigne des rivages f. ‎(plural vignes des rivages)
* Bot. (Vitis vulpina L.).

#### Hiperònims

* vigne

### Vegeu també

* ↑ Fried, Guillaume. Guide des plantes invasives, 2012 (en francès). París: Belin, 166. ISBN 978-2-7011-5793-1.
# vignette
## Anglès

   * Pronúncia: /vɪnˈjɛt/ àudio (EUA)

### Nom

vignette ‎(plural vignettes)
* (pintura) vinyeta

### Vegeu també

* vignette. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 juliol 2014].
# vigne-vierge commune
## Francès
### Nom

vigne-vierge commune f. ‎(plural vignes-vierges communes)
* Bot. (Parthenocissus inserta (A. Kern.) Fritsch).

#### Hiperònims

* vigne-vierge

### Vegeu també

* ↑ Fried, Guillaume. Guide des plantes invasives, 2012 (en francès). París: Belin, 162. ISBN 978-2-7011-5793-1.
# vigor
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /biˈɣor/, balear /viˈɣoɾ/ Occidental: nord-occidental /biˈɣor/ valencià /viˈɣoɾ/, /biˈɣoɾ/
   * Rimes: -oɾ
   * Etimologia: Del llatí vigor, de vigēre ‎(«tenir força»), segle XIII.

### Nom

vigor m. o f. ‎(plural vigors)
* Força física del cos o l’esperit.
    Va lluitar amb vigor.
* Conjunt de qualitats del tast i l’aroma d’un vi.

#### Compostos i expressions

* en vigor

#### Relacionats

* vigorosament, vigorós

#### Traduccions

* Anglès: vigour $^{(en)}$, vigor $^{(en)}$
* Castellà: vigor $^{(es)}$ m.
* Francès: vigueur $^{(fr)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: vi·gor (2)
* Anagrames: virgo, Virgo, vogir

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \biˈɣoɾ\
       Americà: alt /biˈɡoɾ/, baix \biˈɣoɾ\
   * Rimes: -oɾ

### Nom

vigor m. ‎(plural vigores)
* vigor

### Miscel·lània

* Síl·labes: vi·gor (2)

## Anglès
### Nom

vigor ‎(plural vigors)
* forma alternativa de vigour
# weite
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈvaɪ̯tə/

### Adjectiu

weite
* forma declinada de weit
# weihen
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈvaɪ̯ən/
   * Etimologia: De l'alemany antic wīhen.

### Verb

weihen
* consagrar
* santificar, sacralitzar

#### Conjugació

| Infinitiu | weihen |
| Verb auxiliar | haben |
| Participi passat | geweiht |
| Temps passat | ich weihte |
| Participi present | weihend |
| Tercera persona sing. present | er/sie weiht |
# weirder
## Anglès
### Adjectiu

weirder
* forma comparativa de weird
# weirs
## Anglès
### Nom

weirs
* forma plural de weir
# weird
## Anglès

   * Pronúncia: /wɪəd/ àudio (EUA)

### Adjectiu

weird ‎(comparatiu weirder, superlatiu weirdest)
* misteriós, sobrenatural
* estrany, enigmàtic
* (col·loquial) extravagant
# weirdest
## Anglès
### Adjectiu

weirdest
* forma superlativa de weird
# weir
## Anglès

   * Pronúncia: (RU)/wɪə/, (EUA)/wɪɹ/
   * Etimologia: De l'anglès antic wer, forma escurçada de werian ‎(«embassar, inundar»), procedent de l'arrel protoindoeuropea *wer- ‎(«cobrir»).

### Nom

weir ‎(plural weirs)
* Resclosa d'un riu emprada per controlar el nivell de l'aigua.
* Tanques que es posen als rius per facilitar la pesca.
# weisen
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈvaɪ.zən/
   * Etimologia: Del protogermànic *wīsijaną.

### Verb

weisen
* assenyalar, indicar
    Ex.: Er weist mir den Weg. (traducció: «Ell m'indica el camí.»)

#### Sinònims

* zeigen

#### Conjugació

| Infinitiu | weisen |
| Verb auxiliar | haben |
| Participi passat | gewiesen, aufzuweisen |
| Temps passat | ich wies |
| Participi present | weisend |
| Tercera persona sing. present | er/sie weist |
# wein
## Ewe
### Nom

wein
* vi (beguda)

## Frisó occidental
### Nom

wein
* cotxe

## Garifuna
### Adjectiu

wein
* vint
# voris
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbɔ.ɾis/, balear /ˈvɔ.ɾis/ Occidental: nord-occidental /ˈbɔ.ɾis/ valencià /ˈvɔ.ɾis/, /ˈbɔ.ɾis/
   * Rimes: -ɔɾis

### Nom

voris m. pl.
* Forma plural de vori.

### Miscel·lània

* Síl·labes: vo·ris (2)
* Anagrama: viros
# vorkstaartnachtzwaluw
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: Compost de vork ‎(«forca»), staart ‎(«cua») i nachtzwaluw ‎(«enganyapastors»).

### Nom

vorkstaartnachtzwaluw m. ‎(plural vorkstaartnachtzwaluwen)
* (ornitologia) enganyapastors cua d'oreneta (Uropsalis segmentata)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# voria
## Català
### Verb

voria
* (col·loquial central, balear, valencià) Primera persona del singular (jo) del condicional de veure.
* (col·loquial central, balear, valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de veure.

### Miscel·lània

* Síl·labes: vo·ri·a (3)
* Anagrames: avior, avori, avorí, ovari, vairó, vario
# vorien
## Català
### Verb

vorien
* (col·loquial central, balear, valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de veure.

### Miscel·lània

* Síl·labes: vo·ri·en (3)
* Heterograma de 6 lletres (einorv)
* Anagrames: enviró, verino
# vories
## Català
### Verb

vories
* (col·loquial central, balear, valencià) Segona persona del singular (tu) del condicional de veure.

### Miscel·lània

* Síl·labes: vo·ri·es (3)
* Heterograma de 6 lletres (eiorsv)
* Anagrama: versió
# vorkstaartmeeuw
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De vork ‎(«forquilla»), staart ‎(«cua») i meeuw ‎(«gavià, gavina»), denominació comparable a l'anglès fork-tailed gull.

### Nom

vorkstaartmeeuw m. ‎(plural vorkstaartmeeuwen)
* (ornitologia) gavineta gavineta cuaforcada (Xema sabini)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# vorrai
## Italià
### Verb

vorrai
* segona persona singular (tu) del futur de volere
# vorhergehendes
## Alemany
### Adjectiu

vorhergehendes
* forma declinada de vorhergehend
# vori
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbɔ.ɾi/, balear /ˈvɔ.ɾi/ Occidental: nord-occidental /ˈbɔ.ɾi/ valencià /ˈvɔ.ɾi/, /ˈbɔ.ɾi/
   * Rimes: -ɔɾi
   * Etimologia: Del llatí eboreus ‎(«de vori»), segle XIV, de ebur ‎(«vori»).

### Nom

vori m. ‎(plural voris)
* Substància de què consten els ullals de defensa de l'elefant i altres animals.
* Tela de seda o de fil molt prima i transparent.
* dentina
* (invariable) Color blanc lleugerament groguenc.
    RGB #FFFFF0

#### Variants

* ivori, vivori

#### Sinònims

* marfil

#### Traduccions

* Afrikaans: ivoor $^{(af)}$
* Alemany: Elfenbein $^{(de)}$ n.
* Anglès: ivory $^{(en)}$
* Àrab: عَاج‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: փղոսկր $^{(hy)}$ ‎(pkhoskr)
* Búlgar: слоно́ва кост $^{(bg)}$ f. ‎(slonova kost)
* Castellà: marfil $^{(es)}$
* Coreà: 상아 $^{(ko)}$ ‎(sang-a)
* Danès: elfenben $^{(da)}$ n.
* Eslovac: slonovina $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: slonovina $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: eburo $^{(eo)}$
* Feroès: fílabein $^{(fo)}$ n.
* Finès: norsunluu $^{(fi)}$
* Francès: ivoire $^{(fr)}$
* Friülà: avoli $^{(fur)}$ m.
* Gallec: marfil $^{(gl)}$ m.
* Grec: φίλντισι $^{(el)}$ n. ‎(fíldissi)
* Grec antic: ἐλέφας $^{(grc)}$ m. ‎(eléphas)
* Hebreu: שֶׁנְהָב‎ $^{(he)}$ m.
* Hongarès: elefántcsont $^{(hu)}$
* Indonesi: gading $^{(id)}$
* Irlandès: eabhar $^{(ga)}$ m.
* Islandès: fílabein $^{(is)}$ n.
* Italià: avorio $^{(it)}$ m.
* Japonès: 象牙 $^{(ja)}$
* Llatí: ebur $^{(la)}$
* Macedoni: слонова коска $^{(mk)}$ f.
* Neerlandès: ivoor $^{(nl)}$ n.
* Polonès: kość słoniowa $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: marfim $^{(pt)}$
* Retoromànic: ivur $^{(rm)}$ m.
* Romanès: fildeș $^{(ro)}$ n., ivoriu $^{(ro)}$ n.
* Rus: слоно́вая кость $^{(ru)}$ f. ‎(slonóvaia kost)
* Serbocroat: слоновача $^{(sh)}$, slonovača $^{(sh)}$ f.
* Suec: elfenben $^{(sv)}$ n.
* Tagal: garing $^{(tl)}$
* Tai: งาช้าง $^{(th)}$
* Turc: fildişi $^{(tr)}$
* Txec: slonovina $^{(cs)}$ f.
* Való: ivwere $^{(wa)}$ m.
* Vietnamita: ngà voi $^{(vi)}$
* Volapük: vior $^{(vo)}$
* Xinès: 象牙 $^{(zh)}$ ‎(xiàngyá)

### Miscel·lània

* Síl·labes: vo·ri (2)
* Anagrames: viro, viró

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# vorkstaartscharrelaar
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De vork ‎(«forquilla»), staart ‎(«cua») i scharrelaar ‎(«gaig blau»).

### Nom

vorkstaartscharrelaar m. ‎(plural vorkstaartscharrelaars)
* (ornitologia) gaig blau de clatell verd (Coracias caudatus)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# vulkanologioj
## Esperanto

   * Pronúncia: /vul.ka.no.loˈɡi.oj/

### Nom

vulkanologioj
* forma plural de vulkanologio
# vulla
## Català antic
### Verb

vulla
* primera persona singular (io, yo, jo) del present de subjuntiu de voler
* tercera persona singular (él, eyl, ell) del present de subjuntiu de voler
* tercera persona singular (él, eyl, ell) de l'imperatiu de voler

#### Variants

* [1] vulga
* [2] vulga
* [3] vulga
# vullam
## Català antic
### Verb

vullam
* primera persona plural (nós, nosaltres) del present de subjuntiu de voler
* primera persona plural (nós, nosaltres) de l'imperatiu de voler

#### Variants

* [1] vulgam, vulguem
* [2] vulgam, vulguem
# vullen
## Català antic
### Verb

vullen
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) del present de subjuntiu de voler
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) de l'imperatiu de voler

#### Variants

* [1] vulguen
* [2] vulguen
# vulkanologiojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /vul.ka.no.loˈɡi.ojn/

### Nom

vulkanologiojn
* acusatiu plural de vulkanologio
# vulkanon
## Esperanto

   * Pronúncia: /vulˈka.non/ àudio

### Nom

vulkanon
* acusatiu de vulkano
# vullats
## Català antic
### Verb

vullats
* segona persona plural (vós, vosaltres) del present de subjuntiu de voler
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperatiu de voler

#### Variants

* vullau, vulgats, vulgau, vulguets, vulgueu
# vulkanologion
## Esperanto

   * Pronúncia: /vul.ka.no.loˈɡi.on/ àudio

### Nom

vulkanologion
* acusatiu de vulkanologio
# vullau
## Català antic
### Verb

vullau
* segona persona plural (vós, vosaltres) del present de subjuntiu de voler
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperatiu de voler

#### Variants

* vullats, vulgats, vulgau, vulguets, vulgueu
# xauxinejares
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃəw.ʃi.nəˈʒa.ɾəs/ balear /ʃəw.ʃi.nəˈd͡ʒa.ɾəs/, /ʃəw.ʃi.nəˈʒa.ɾəs/ Occidental: nord-occidental /ʃaw.ʃi.neˈʒa.ɾes/ valencià /ʃaw.ʃi.neˈd͡ʒa.ɾes/, /t͡ʃaw.t͡ʃi.neˈd͡ʒa.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

xauxinejares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de xauxinejar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb xauxinejar.
# xauxinejaria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃəw.ʃi.nə.ʒəˈɾi.ə/ Occidental: nord-occidental /ʃaw.ʃi.ne.ʒaˈɾi.a/ valencià /ʃaw.ʃi.ne.d͡ʒaˈɾi.a/, /t͡ʃaw.t͡ʃi.ne.d͡ʒaˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

xauxinejaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de xauxinejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de xauxinejar.
# xauxinejaries
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃəw.ʃi.nə.ʒəˈɾi.əs/ Occidental: nord-occidental /ʃaw.ʃi.ne.ʒaˈɾi.es/ valencià /ʃaw.ʃi.ne.d͡ʒaˈɾi.es/, /t͡ʃaw.t͡ʃi.ne.d͡ʒaˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

xauxinejaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de xauxinejar.
# xauxinejaran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃəw.ʃi.nə.ʒəˈɾan/ Occidental: nord-occidental /ʃaw.ʃi.ne.ʒaˈɾan/ valencià /ʃaw.ʃi.ne.d͡ʒaˈɾan/, /t͡ʃaw.t͡ʃi.ne.d͡ʒaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

xauxinejaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de xauxinejar.
# xauxinejarien
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃəw.ʃi.nə.ʒəˈɾi.ən/ Occidental: nord-occidental /ʃaw.ʃi.ne.ʒaˈɾi.en/ valencià /ʃaw.ʃi.ne.d͡ʒaˈɾi.en/, /t͡ʃaw.t͡ʃi.ne.d͡ʒaˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

xauxinejarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de xauxinejar.
# xauxinejarà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃəw.ʃi.nə.ʒəˈɾa/ Occidental: nord-occidental /ʃaw.ʃi.ne.ʒaˈɾa/ valencià /ʃaw.ʃi.ne.d͡ʒaˈɾa/, /t͡ʃaw.t͡ʃi.ne.d͡ʒaˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

xauxinejarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de xauxinejar.
# xauxinejara
## Català
### Verb

xauxinejara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb xauxinejar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb xauxinejar.
# xauxinejareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃəw.ʃi.nə.ʒəˈɾɛw/ balear /ʃəw.ʃi.nə.ʒəˈɾəw/, /ʃəw.ʃi.nə.ʒəˈɾɛw/ Occidental: nord-occidental /ʃaw.ʃi.ne.ʒaˈɾew/ valencià /ʃaw.ʃi.ne.d͡ʒaˈɾew/, /t͡ʃaw.t͡ʃi.ne.d͡ʒaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

xauxinejareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de xauxinejar.
# xauxinejaren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃəw.ʃi.nəˈʒa.ɾən/ balear /ʃəw.ʃi.nəˈd͡ʒa.ɾən/, /ʃəw.ʃi.nəˈʒa.ɾən/ Occidental: nord-occidental /ʃaw.ʃi.neˈʒa.ɾen/ valencià /ʃaw.ʃi.neˈd͡ʒa.ɾen/, /t͡ʃaw.t͡ʃi.neˈd͡ʒa.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

xauxinejaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de xauxinejar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb xauxinejar.
# vindiquesses
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bin.diˈke.səs/, balear /vin.diˈke.səs/ Occidental: nord-occidental /bin.diˈke.ses/ valencià /vin.diˈke.ses/, /bin.diˈke.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

vindiquesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb vindicar.
# vindiquessis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bin.diˈke.sis/, balear /vin.diˈke.sis/ Occidental: nord-occidental /bin.diˈke.sis/ valencià /vin.diˈke.sis/, /bin.diˈke.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

vindiquessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb vindicar.
# vindiquin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /binˈdi.kin/, balear /vinˈdi.kin/ Occidental: nord-occidental /binˈdi.kin/ valencià /vinˈdi.kin/, /binˈdi.kin/
   * Rimes: -ikin

### Verb

vindiquin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb vindicar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb vindicar.
# vindiquessi
## Català
### Verb

vindiquessi
* (col·loquial septentrional, alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb vindicar.
* (col·loquial septentrional, alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb vindicar.
# vindiquessin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bin.diˈke.sin/, balear /vin.diˈke.sin/ Occidental: nord-occidental /bin.diˈke.sin/ valencià /vin.diˈke.sin/, /bin.diˈke.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

vindiquessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb vindicar.
# vindiqui
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /binˈdi.ki/, balear /vinˈdi.ki/ Occidental: nord-occidental /binˈdi.ki/ valencià /vinˈdi.ki/, /binˈdi.ki/
   * Rimes: -iki

### Verb

vindiqui
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de vindicar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb vindicar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb vindicar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb vindicar.
# vindiquessa
## Català
### Verb

vindiquessa
* (col·loquial central, nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb vindicar.
# vindiqueu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bin.diˈkɛw/ balear /vin.diˈkəw/, /vin.diˈkɛw/ Occidental: nord-occidental /bin.diˈkew/ valencià /vin.diˈkew/, /bin.diˈkew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

vindiqueu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de vindicar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb vindicar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb vindicar.
# vindiquessen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bin.diˈke.sən/, balear /vin.diˈke.sən/ Occidental: nord-occidental /bin.diˈke.sen/ valencià /vin.diˈke.sen/, /bin.diˈke.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

vindiquessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb vindicar.
# vindiquis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /binˈdi.kis/, balear /vinˈdi.kis/ Occidental: nord-occidental /binˈdi.kis/ valencià /vinˈdi.kis/, /binˈdi.kis/
   * Rimes: -ikis

### Verb

vindiquis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb vindicar.
# vint-i-cinquè
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bin.ti.siŋˈkɛ/, balear /vin.ti.siŋˈkə/ Occidental: /bin.ti.siŋˈke/
   * Rimes: -ɛ
   * Etimologia: Derivat de vint-i-cinc amb el sufix -è.

### Numeral

vint-i-cinquè m. ‎(femení vint-i-cinquena, plural masculí vint-i-cinquens, plural femení vint-i-cinquenes)
* (ordinal) Que en l'ordre d'una sèrie ocupa la posició vint-i-cinc.
* (partitiu) De les parts d'un tot dividit vint-i-cinc parts iguals.

#### Notes

* Se solen utilitzar xifres romanes amb valor d'ordinal darrere de noms propis i de segles, i davant d'esdeveniments periòdics.
* L'ordinal normalment va davant del substantiu. Quan es posposa, i darrere de noms propis a partir de l'onze, es pot substituir pel cardinal masculí.

#### Sinònims

* vint-i-cinqué, en valencià

#### Traduccions

* Anglès: twenty-fifth $^{(en)}$
* Castellà: vigésimo $^{(es)}$ quinto
* Francès: vingt-cinquième $^{(fr)}$
* Gallec: vixésimo $^{(gl)}$ quinto
* Italià: venticinquesimo $^{(it)}$
* Occità: vint-e-cinquen $^{(oc)}$, vint-e-cincau $^{(oc)}$
* Portuguès: vigésimo-quinto $^{(pt)}$

### Nom

vint-i-cinquè m. ‎(plural vint-i-cinquens)
* Una de les vint-i-cinc parts iguals en què es divideix un tot
    un vint-i-cinquè es representa 1/25

### Miscel·lània

* Síl·labes: vint·i·cin·què (4)
# vint-i-cinqué
## Català
### Numeral

vint-i-cinqué m. ‎(femení vint-i-cinquena, plural masculí vint-i-cinquens, plural femení vint-i-cinquenes)
* (ordinal, partitiu, valencià) Forma alternativa de vint-i-cinquè.

### Miscel·lània

* Síl·labes: vint·i·cin·qué (4)
# vint-i-dosè
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bin.ti.ðuˈzɛ/, balear /vin.ti.ðuˈzə/ Occidental: /bin.ti.ðoˈze/
   * Rimes: -ɛ
   * Etimologia: Derivat de vint-i-dos amb el sufix -è.

### Numeral

vint-i-dosè m. ‎(femení vint-i-dosena, plural masculí vint-i-dosens, plural femení vint-i-dosenes)
* (ordinal) Que en l'ordre d'una sèrie ocupa la posició vint-i-dos.
* (partitiu) De les parts d'un tot dividit vint-i-dos parts iguals.

#### Notes

* Se solen utilitzar xifres romanes amb valor d'ordinal darrere de noms propis i de segles, i davant d'esdeveniments periòdics.
* L'ordinal normalment va davant del substantiu. Quan es posposa, i darrere de noms propis a partir de l'onze, es pot substituir pel cardinal masculí.

#### Sinònims

* vint-i-dosé, en valencià

#### Traduccions

* Anglès: twenty-second $^{(en)}$
* Castellà: vigésimo $^{(es)}$ segundo
* Francès: vingt-deuxième $^{(fr)}$
* Gallec: vixésimo $^{(gl)}$ segundo
* Italià: ventiduesimo $^{(it)}$
* Occità: vint-e-dosen $^{(oc)}$, vint-e-dusau $^{(oc)}$
* Portuguès: vigésimo-segundo $^{(pt)}$

### Nom

vint-i-dosè m. ‎(plural vint-i-dosens)
* Una de les vint-i-dues parts iguals en que es divideix un tot
    un vint-i-dosè es representa 1/22

### Miscel·lània

* Síl·labes: vint·i·do·sè (4)
# vint-i-dosé
## Català
### Numeral

vint-i-dosé m. ‎(femení vint-i-dosena, plural masculí vint-i-dosens, plural femení vint-i-dosenes)
* (ordinal, partitiu, valencià) Forma alternativa de vint-i-dosè.

### Miscel·lània

* Síl·labes: vint·i·do·sé (4)
# vint-i-dues
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌbin.tiˈðu.əs/, balear /ˌvin.tiˈðu.əs/ Occidental: nord-occidental /ˌbin.tiˈðu.es/ valencià /ˌvin.tiˈðu.es/, /ˌbin.tiˈðu.es/
   * Rimes: -ues
   * Etimologia: Compost de vint i dues.

### Numeral

vint-i-dues
* Forma femenina de vint-i-dos.

#### Notes

En alguns parlars s'utilitza vint-i-dos de forma invariable.

#### Traduccions

* Gallec: vinte $^{(gl)}$ e dúas
* Occità: vint-e-doas $^{(oc)}$, vint-e-dues $^{(oc)}$
* Portuguès: vinte $^{(pt)}$ e duas
* Romanès: douăzeci $^{(ro)}$ şi două

### Nom

vint-i-dues f. pl.
* Vint-i-dosena hora.
    L'autobús surt a les vint-i-dues (les deu de la nit)

### Miscel·lània

* Síl·labes: vint·i·du·es (4)
* Anagrama: divuitens
# vint-i-dos
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌbin.tiˈðos/, balear /ˌvin.tiˈðos/ Occidental: nord-occidental /ˌbin.tiˈðos/ valencià /ˌvin.tiˈðos/, /ˌbin.tiˈðos/
   * Rimes: -os
   * Etimologia: Compost de vint i dos.

### Numeral

vint-i-dos m. ‎(femení vint-i-dues o vint-i-dos)
* (cardinal) Vint més dos.
    Té vint-i-dos anys
* (valor ordinal, invariable) Vint-i-dosè, vint-i-dosena.
    La pàgina vint-i-dos
    El dia vint-i-dos de maig

#### Notes

El femení vint-i-dues només s'usa com a adjectiu cardinal. En alguns parlars s'utilitza vint-i-dos de forma invariable.

#### Traduccions

* Alemany: zweiundzwanzig $^{(de)}$
* Anglès: twenty-two $^{(en)}$
* Basc: hogei $^{(eu)}$ ta bi
* Castellà: veintidós $^{(es)}$
* Esperanto: dudek $^{(eo)}$ du
* Francès: vingt-deux $^{(fr)}$
* Gallec: vinte $^{(gl)}$ e dous
* Italià: ventidue $^{(it)}$
* Japonès: 二十二 $^{(ja)}$
* Occità: vint-e-dos $^{(oc)}$, vint-e-dus $^{(oc)}$
* Polonès: dwadzieścia dwa $^{(pl)}$
* Portuguès: vinte $^{(pt)}$ e dois
* Romanès: douăzeci $^{(ro)}$ şi doi
* Suec: tjugotvå $^{(sv)}$
* Tahitià: e piti 'ahuru $^{(ty)}$ ma piti

### Nom

vint-i-dos m. ‎(plural vint-i-dosos)
* Xifra i nombre 22.

### Nom

vint-i-dos f. pl.
* (dialectal) Les vint-i-dues, la vint-i-dosena hora.
    L'autobús surt a les vint-i-dos (les deu de la nit)

### Miscel·lània

* Síl·labes: vint·i·dos (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB
# warm-ups
## Anglès
### Nom

warm-ups
* forma plural de warm-up
# warm the ball
## Anglès
### Verb

warm the ball
* (esquaix) escalfar la pilota

### Vegeu també

* warm the ball. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# warm up stroke
## Anglès
### Nom

warm up stroke
* (billar) llimada

#### Sinònims

* swing

### Vegeu també

* warm up stroke. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# warmer
## Anglès
### Adjectiu

warmer
* forma comparativa de warm
# warily
## Anglès

   * Etimologia: De wary i el sufix -ly.

### Adverbi

warily ‎(comparatiu more warily, superlatiu most warily)
* cautelosament
    Florida is warily bracing for yet another hurricane.

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# warm
## Anglès

   * Pronúncia: /wɔːm/ àudio (EUA)

### Adjectiu

warm ‎(comparatiu warmer, superlatiu warmest)
* calent, càlid

#### Notes

Tant warm com hot signifiquen calent, però warm és un grau inferior a hot sense arribar a ser "massa calent".

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# warmly
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)
   * Etimologia: De warm i el sufix -ly.

### Adverbi

warmly ‎(comparatiu more warmly, superlatiu most warmly)
* calorosament
* afectuosament
# warlike
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Adjectiu

warlike ‎(comparatiu more warlike, superlatiu most warlike)
* bel·licós
# warm-up
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Nom

warm-up ‎(plural warm-ups)
* escalfament

### Vegeu també

* warm-up. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 6 agost 2014].
# warmest
## Anglès
### Adjectiu

warmest
* forma superlativa de warm
# wide receiver
## Anglès
### Nom

wide receiver ‎(plural wide receivers)
* (futbol americà) receptor

### Vegeu també

* wide receiver. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# wide receivers
## Anglès
### Nom

wide receivers
* forma plural de wide receiver
# widely
## Anglès
### Adverbi

widely ‎(comparatiu more widely, superlatiu most widely)
* amplament, extensament
# wider
## Anglès
### Adjectiu

wider
* forma comparativa de wide
# wicking
## Anglès
### Verb

wicking
* gerundi de wick
# wicks
## Anglès
### Nom

wicks
* forma plural de wick

### Verb

wicks
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de wick
# wickers
## Anglès
### Nom

wickers
* forma plural de wicker