OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# zorros de mar
## Castellà
### Nom

zorros de mar m. pl.
* forma plural de zorro de mar
# zorrotako
## Basc
### Nom

zorrotako
* genitiu locatiu indefinit de zorro
# zorrotaraino
## Basc
### Nom

zorrotaraino
* terminatiu indefinit de zorro
# zorrotarantz
## Basc
### Nom

zorrotarantz
* al·latiu direccional indefinit de zorro
# zorrori
## Basc
### Nom

zorrori
* datiu indefinit de zorro
# zorros
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈθo.ros/, meridional /ˈθo.roh/
       Americà: alt /ˈso.r(o)s/, baix /ˈso.roh/, austral /ˈso.ros/
   * Rimes: -oros

### Nom

zorros m. pl.
* forma plural de zorro
# zorrotara
## Basc
### Nom

zorrotara
* al·latiu indefinit de zorro
# zorrorentzat
## Basc
### Nom

zorrorentzat
* benefactiu indefinit de zorro
# zorrorik
## Basc
### Nom

zorrorik
* partitiu indefinit de zorro
# zorrotan
## Basc
### Nom

zorrotan
* inessiu indefinit de zorro
# òrgan col·legiat
## Català
### Nom

òrgan col·legiat m. ‎(plural òrgans col·legiats)
* Unitat, dins de l'estructura organitzativa d'un centre educatiu, constituïda per una pluralitat de persones.

#### Notes

Els òrgans col·legiats representen generalment tots els estaments de la comunitat educativa. Per exemple, el consell de direcció, el consell escolar o el claustre de professors.

#### Traduccions

* Anglès: collegiate body $^{(en)}$
* Castellà: órgano colegiado $^{(es)}$
* Francès: organisme collégial $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* òrgan col·legiat. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# òrgan unipersonal
## Català
### Nom

òrgan unipersonal m. ‎(plural òrgans unipersonals)
* Unitat, dins de l'estructura organitzativa d'un centre educatiu, constituïda per una sola persona.

#### Notes

Per exemple, el director, el degà o el secretari.

#### Traduccions

* Anglès: one-person body $^{(en)}$
* Castellà: órgano unipersonal $^{(es)}$
* Francès: organe unipersonnel $^{(fr)}$

### Vegeu també

* òrgan unipersonal. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# òrgans unipersonals
## Català
### Nom

òrgans unipersonals m. pl.
* Forma plural de òrgan unipersonal.
# òrgan de coordinació docent
## Català
### Nom

òrgan de coordinació docent m. ‎(plural òrgans de coordinació docent)
* Unitat, dins de l'estructura organitzativa d'un centre educatiu, que té com a funcions fonamentals procurar la integració, complementarietat i coherència entre les pràctiques educatives de diversos professionals i equips educatius.

#### Hipònims

* claustre de professors, comissió de coordinació pedagògica, equip de cicle, departament didàctic

#### Traduccions

* Castellà: órgano de coordinación docente $^{(es)}$

### Vegeu també

* òrgan de coordinació docent. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# òrgans col·legiats
## Català
### Nom

òrgans col·legiats m. pl.
* Forma plural de òrgan col·legiat.
# òrfica
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɔr.fi.kə/, occidental /ˈɔɾ.fi.ka/

### Nom

òrfica f. ‎(plural òrfiques)
* Instrument cordòfon de la família del clavicordi, que té les cordes tesades sobre una estructura triangular.

#### Traduccions

* Anglès: orphica $^{(en)}$
* Castellà: órfica $^{(es)}$
* Francès: orphika $^{(fr)}$

### Adjectiu

òrfica f. ‎(plural òrfiques)
* Forma femenina de òrfic.

### Miscel·lània

* Síl·labes: òr·fi·ca (3)
* Heterograma de 6 lletres (acfior)
* Anagrama: africo

### Vegeu també

* òrfica. Terminologia dels instruments musicals. Informació cedida per TERMCAT.
# òrgan
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɔr.ɡən/, occidental /ˈɔɾ.ɣan/
   * Etimologia: Formació culta del llatí organum, del grec antic ὄργανον ‎(órganon, «eina, instrument»), segle XIX. Doblet del patrimonial orgue.

### Nom

òrgan m. ‎(plural òrgans)
* Conjunt de cèl·lules o teixits que s'agrupen amb una mateixa funció.

#### Derivats

* orgànic

#### Traduccions

* Alemany: Organ $^{(de)}$ n.
* Anglès: organ $^{(en)}$
* Àrab: عُضْو $^{(ar)}$ m.
* Belarús: о́рган $^{(be)}$ m. ‎(órhan)
* Castellà: órgano $^{(es)}$
* Danès: organ $^{(da)}$ n.
* Eslovac: orgán $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: organ $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: organo $^{(eo)}$
* Estonià: organ $^{(et)}$
* Feroès: gagn $^{(fo)}$ n.
* Finès: elin $^{(fi)}$
* Francès: organe $^{(fr)}$
* Friülà: orghin $^{(fur)}$
* Gallec: órgano $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: organ $^{(cy)}$ m. f.
* Grec: όργανο $^{(el)}$ n. ‎(órgano)
* Grec antic: ὄργανον $^{(grc)}$ n. ‎(órganon)
* Hebreu: אֵיבָר‎ $^{(he)}$ m.
* Ídix: אָרגאַן‎ $^{(yi)}$ m.
* Italià: organo $^{(it)}$ m.
* Japonès: 器官 $^{(ja)}$
* Llatí: organum $^{(la)}$ n.
* Macedoni: орган $^{(mk)}$ m.
* Neerlandès: orgaan $^{(nl)}$ n.
* Noruec: organ $^{(no)}$ n.
* Occità: organ $^{(oc)}$ m.
* Persa: اندام $^{(fa)}$
* Polonès: narząd $^{(pl)}$ m., organ $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: órgano $^{(pt)}$ m., órgão $^{(pt)}$ m.
* Romanès: organ $^{(ro)}$ n.
* Rus: о́рган $^{(ru)}$ m. ‎(órgan)
* Sànscrit: अङ्ग $^{(sa)}$ m.
* Suec: organ $^{(sv)}$ n.
* Tai: อวัยวะ $^{(th)}$
* Tàmil: உறுப்பு $^{(ta)}$
* Telugu: అంగము $^{(te)}$
* Turc: organ $^{(tr)}$
* Txec: orgán $^{(cs)}$ m.
* Urdú: عضو‎ $^{(ur)}$
* Uzbek: a'zo $^{(uz)}$, organ $^{(uz)}$
* Való: organe $^{(wa)}$
* Vietnamita: cơ quan $^{(vi)}$
* Xinès: 器官 $^{(zh)}$ ‎(qìguān)

### Miscel·lània

* Síl·labes: òr·gan (2)
# òrgans de coordinació docent
## Català
### Nom

òrgans de coordinació docent m. pl.
* Forma plural de òrgan de coordinació docent.
# òrgans
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɔr.ɣəns/, occidental /ˈɔɾ.ɣans/
   * Homòfon: òrguens

### Nom

òrgans m. pl.
* Forma plural de òrgan.

### Miscel·lània

* Síl·labes: òr·gans (2)
* Heterograma de 6 lletres (agnors)
* Anagrames: agrons, graons, gronsa, gronsà
# გარგარი
## Georgià

   * Pronúncia: /'ɡa.rɡa.ri/
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

გარგარი ‎(gàrgari) ‎(plural გარგარები)
* albercoc
* albercoquer

#### Hipònims

* ჭერამი ‎(txèrami), წირანი ‎(tsírani), დარანდო ‎(dàrando)

### Miscel·lània

* Síl·labes: გარ·გა·რი (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en georgià
# კატალანური
## Georgià
### Nom

კატალანური ‎(katalànuri)
* català (llengua)
# და
## Georgià

   * Pronúncia: /da/

### Conjunció

და ‎(da)
* i

### Nom

და ‎(da) ‎(plural დები)
* germana
# კოსოვო
## Georgià

   * Pronúncia: /kʼɔsɔvɔ/
   * Etimologia: Del serbocroat Kosovo.

### Nom propi

კოსოვო ‎(kòsovo)
* Kosovo

### Miscel·lània

* Síl·labes: კო·სო·ვო (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en georgià

## Mingrelià

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: Del serbocroat Kosovo.

### Nom propi

კოსოვო ‎(manca transliteració)
* Kosovo

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en mingrelià
# დოკუმენტური ფილმი
## Georgià
### Nom

დოკუმენტური ფილმი ‎(dokumènturi pilmi)
* documentari
# ეკო-შფოთვა
## Georgià
### Nom

ეკო-შფოთვა ‎(ekoixpotva)
* ecoansietat
# ესპანეთი
## Georgià
### Nom propi

ესპანეთი ‎(espàneti)
* Espanya
# დნესტრისპირეთი
## Georgià

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

დნესტრისპირეთი ‎(dnestrispíreti) ?
* Transnístria

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en georgià
# ვარსკვლავი
## Georgià
### Nom

ვარსკვლავი ‎(varskvlavi)
* Estel (astre).
# კატალონია
## Georgià
### Nom propi

კატალონია ‎(katalònia)
* Catalunya
# ástilos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈas.ti.los/, meridional /ˈah.ti.loh/
       Americà: alt /ˈas.ti.l(o)s/, baix /ˈah.ti.loh/, austral /ˈah.ti.los/
   * Rimes: -astilos

### Adjectiu

ástilos m. pl.
* forma plural de ástilo
# ático
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈa.ti.ko/
       Americà: alt /ˈa.t(i).ko/, baix /ˈa.ti.ko/
   * Rimes: -atiko

### Nom

ático m. ‎(plural áticos)
* (arquitectura) àtic

### Miscel·lània

* Síl·labes: á·ti·co (3)

### Vegeu també

* ático. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# áticos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈa.ti.kos/, meridional /ˈa.ti.koh/
       Americà: alt /ˈa.ti.k(o)s/, baix /ˈa.ti.koh/, austral /ˈa.ti.kos/
   * Rimes: -atikos

### Nom

áticos m. pl.
* forma plural de ático
# ás
## Gallec

   * Pronúncia: /as/

### Nom

ás f. pl.
* forma plural de á

### Contracció

ás
* Contracció de la preposició a amb l'article definit femení plural as, a les

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: sa $^{(revers)}$
# ástilo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈas.ti.lo/, meridional /ˈah.ti.lo/
       Americà: alt /ˈas.t(i).lo/, baix /ˈah.ti.lo/
   * Rimes: -astilo

### Adjectiu

ástilo m. ‎(femení ástila, plural masculí ástilos, plural femení ástilas)
* (arquitectura) astilar

### Miscel·lània

* Síl·labes: ás·ti·lo (3)
* Heterograma de 6 lletres (ailost)

### Vegeu també

* ástilo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 juliol 2014].
# ástato
## Portuguès
### Nom

ástato m. sing.
* àstat

#### Relacionats

| $_1$ H | | | | | | | | | | | | | | | | | $_2$ He |
| $_3$ Li | $_4$ Be | | | | | | | | | | | $_5$ B | $_6$ C | $_7$ N | $_8$ O | $_9$ F | $_{10}$ Ne |
| $_{11}$ Na | $_{12}$ Mg | | | | | | | | | | | $_{13}$ Al | $_{14}$ Si | $_{15}$ P | $_{16}$ S | $_{17}$ Cl | $_{18}$ Ar |
| $_{19}$ K | $_{20}$ Ca | $_{21}$ Sc | $_{22}$ Ti | $_{23}$ V | $_{24}$ Cr | $_{25}$ Mn | $_{26}$ Fe | $_{27}$ Co | $_{28}$ Ni | $_{29}$ Cu | $_{30}$ Zn | $_{31}$ Ga | $_{32}$ Ge | $_{33}$ As | $_{34}$ Se | $_{35}$ Br | $_{36}$ Kr |
| $_{37}$ Rb | $_{38}$ Sr | $_{39}$ Y | $_{40}$ Zr | $_{41}$ Nb | $_{42}$ Mo | $_{43}$ Tc | $_{44}$ Ru | $_{45}$ Rh | $_{46}$ Pd | $_{47}$ Ag | $_{48}$ Cd | $_{49}$ In | $_{50}$ Sn | $_{51}$ Sb | $_{52}$ Te | $_{53}$ I | $_{54}$ Xe |
| $_{55}$ Cs | $_{56}$ Ba | * | $_{72}$ Hf | $_{73}$ Ta | $_{74}$ W | $_{75}$ Re | $_{76}$ Os | $_{77}$ Ir | $_{78}$ Pt | $_{79}$ Au | $_{80}$ Hg | $_{81}$ Tl | $_{82}$ Pb | $_{83}$ Bi | $_{84}$ Po | $_{85}$ At | $_{86}$ Rn |
| $_{87}$ Fr | $_{88}$ Ra | ** | $_{104}$ Rf | $_{105}$ Db | $_{106}$ Sg | $_{107}$ Bh | $_{108}$ Hs | $_{109}$ Mt | $_{110}$ Ds | $_{111}$ Rg | $_{112}$ Cn | $_{113}$ Nh | $_{114}$ Fl | $_{115}$ Mc | $_{116}$ Lv | $_{117}$ Ts | $_{118}$ Og |
| * | * | $_{57}$ La | $_{58}$ Ce | $_{59}$ Pr | $_{60}$ Nd | $_{61}$ Pm | $_{62}$ Sm | $_{63}$ Eu | $_{64}$ Gd | $_{65}$ Tb | $_{66}$ Dy | $_{67}$ Ho | $_{68}$ Er | $_{69}$ Tm | $_{70}$ Yb | $_{71}$ Lu |
| ** | ** | $_{89}$ Ac | $_{90}$ Th | $_{91}$ Pa | $_{92}$ U | $_{93}$ Np | $_{94}$ Pu | $_{95}$ Am | $_{96}$ Cm | $_{97}$ Bk | $_{98}$ Cf | $_{99}$ Es | $_{100}$ Fm | $_{101}$ Md | $_{102}$ No | $_{103}$ Lr |
# ástila
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈas.ti.la/, meridional /ˈah.ti.la/
       Americà: alt /ˈas.t(i).la/, baix /ˈah.ti.la/
   * Rimes: -astila

### Adjectiu

ástila f. ‎(plural ástilas)
* forma femenina de ástilo
# ásperamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˌas.pe.ɾaˈmen.te/, meridional /ˌah.pe.ɾaˈmen.te/
       Americà: alt /ˌas.pe.ɾaˈmen.t(e)/, baix /ˌah.pe.ɾaˈmen.te/
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De áspero i el sufix -mente.

### Adverbi

ásperamente
* asprament
* sorrudament, eixutament

### Miscel·lània

* Síl·labes: ás·pe·ra·men·te (5)
# ástilas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈas.ti.las/, meridional /ˈah.ti.lah/
       Americà: alt /ˈas.ti.l(a)s/, baix /ˈah.ti.lah/, austral /ˈah.ti.las/
   * Rimes: -astilas

### Adjectiu

ástilas f. pl.
* forma plural de ástila
# átona
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈa.to.na/
       Americà: alt /ˈa.t(o).na/, baix /ˈa.to.na/
   * Rimes: -atona

### Adjectiu

átona f. ‎(plural átonas)
* forma femenina de átono
# ŝlosiloj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃloˈsi.loj/

### Nom

ŝlosiloj
* forma plural de ŝlosilo
# ŝirus
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈʃi.rus/

### Verb

ŝirus
* condicional de ŝiri
# ŝiru
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈʃi.ru/

### Verb

ŝiru
* volitiu de ŝiri
# ŝlosilon
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃloˈsi.lon/

### Nom

ŝlosilon
* acusatiu de ŝlosilo
# ŝlosilringo
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃlo.silˈrin.ɡo/

### Nom

ŝlosilringo ‎(acusatiu ŝlosilringon, plural ŝlosilringoj, plural acusatiu ŝlosilringojn)
* clauer
# ŝlosilringoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃlo.silˈrin.ɡoj/

### Nom

ŝlosilringoj
* forma plural de ŝlosilringo
# ŝlosilo
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃloˈsi.lo/

### Nom

ŝlosilo ‎(acusatiu ŝlosilon, plural ŝlosiloj, plural acusatiu ŝlosilojn)
* clau

#### Derivats

* ŝlosilringo
# ŝlosilojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃloˈsi.lojn/

### Nom

ŝlosilojn
* acusatiu plural de ŝlosilo
# ŝlosilringojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃlo.silˈrin.ɡojn/

### Nom

ŝlosilringojn
* acusatiu plural de ŝlosilringo
# ŝlosilringon
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃlo.silˈrin.ɡon/

### Nom

ŝlosilringon
* acusatiu de ŝlosilringo
# xeringueguéssom
## Català
### Verb

xeringueguéssom
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb xeringar.
# xeringuegués
## Català
### Verb

xeringuegués
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb xeringar.
# xeringuen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃəˈɾiŋ.ɡən/ Occidental: nord-occidental /ʃeˈɾiŋ.ɡen/ valencià /ʃeˈɾiŋ.ɡen/, /t͡ʃeˈɾiŋ.ɡen/

### Verb

xeringuen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de xeringar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb xeringar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb xeringar.
# xeringuessi
## Català
### Verb

xeringuessi
* (col·loquial septentrional, alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb xeringar.
* (col·loquial septentrional, alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb xeringar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xe·rin·gues·si (4)
* Anagrames: insurgeixes, xiriguessen
# xeringuessen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃə.ɾiŋˈɡe.sən/ Occidental: nord-occidental /ʃe.ɾiŋˈɡe.sen/ valencià /ʃe.ɾiŋˈɡe.sen/, /t͡ʃe.ɾiŋˈɡe.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

xeringuessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb xeringar.

### Miscel·lània

* Anagrama: enguerxissen
# xeringueguéssou
## Català
### Verb

xeringueguéssou
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb xeringar.
# xeringuessa
## Català
### Verb

xeringuessa
* (col·loquial central, nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb xeringar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xe·rin·gues·sa (4)
* Anagrama: xeringàsseu
# xeringuesses
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃə.ɾiŋˈɡe.səs/ Occidental: nord-occidental /ʃe.ɾiŋˈɡe.ses/ valencià /ʃe.ɾiŋˈɡe.ses/, /t͡ʃe.ɾiŋˈɡe.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

xeringuesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb xeringar.

### Miscel·lània

* Anagrama: enguerxisses
# ⵜⴰⵏⴳⵍⵓⵙⵜ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /tanɡlust/

### Nom

ⵜⴰⵏⴳⵍⵓⵙⵜ • ‎(tanglust)
* forma femenina de ⴰⵏⴳⵍⵓⵙ ‎(anglus)
# ⵜⴰⵖⵢⵓⵍⵜ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /taʁjult/
   * Etimologia: Femení de ⴰⵖⵢⵓⵍ ‎(aɣyul).

### Nom

ⵜⴰⵖⵢⵓⵍⵜ • ‎(taɣyult) f. ‎(estat d'annexió ⵜⵖⵢⵓⵍⵜ ‎(tɣyult), plural ⵜⵉⵖⵢⴰⵍ ‎(tiɣyal))
* somera
# ⵜⴰⵎⵣⴳⵉⴷⴰ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /tamzɡida/

### Nom

ⵜⴰⵎⵣⴳⵉⴷⴰ • ‎(tamzgida) f. ‎(estat d'annexió ⵜⴰⵎⵣⴳⵉⴷⴰ ‎(tamzgida), plural ⵜⴰⵎⵣⴳⵉⴷⴰⵡⵉⵏ ‎(tamzgidawin))
* mesquita

#### Variants

* ⵜⵉⵎⵣⴳⵉⴷⴰ ‎(timzgida)
# ⵜⴰⵕⴰⵛⵛⴰ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /taɾˤaʃːa/

### Nom

ⵜⴰⵕⴰⵛⵛⴰ • ‎(taṛacca) ‎(estat d'annexió ⵜⴰⵕⴰⵛⵛⴰ ‎(taṛacca), plural ⵜⵉⵕⴰⵛⵛⵉⵡⵉⵏ ‎(tiṛacciwin))
* (zenata) xarxa (ormeig de pesca)

#### Variants

* ⵜⴰⵔⴰⵜⵙⴰ ‎(taratsa)
# ⵜⴰⵔⵡⴰ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /taɾwa/

### Nom

ⵜⴰⵔⵡⴰ • ‎(tarwa) m. ‎(estat d'annexió ⵜⴰⵔⵡⴰ ‎(tarwa))
* part
* progenitura

#### Sinònims

* (progenitura) ⴰⵔⵔⴰⵡ ‎(arraw), ⴰⵕⵕⴰⴹ ‎(aṛṛaḍ), ⴰⵙⵉⴷⵔ ‎(asidr)
# ⵜⴰⵜⴼⴼⴰⵃⵜ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /tatfːaħt/

### Nom

ⵜⴰⵜⴼⴼⴰⵃⵜ • ‎(tatffaḥt) f. ‎(estat d'annexió ⵜⵜⴼⴼⴰⵃⵜ ‎(ttffaḥt), plural ⵜⵉⵜⴼⴼⴰⵃⵉⵏ ‎(titffaḥin))
* poma

#### Derivats

* ⵜⴰⴷⴼⴼⵓⵢⵜ ‎(tadffuyt)
# ⵜⴰⵔⴰⵜⵙⴰ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /taɾatsa/
   * Etimologia: Del català antic eixàrcia o xàrcia.

### Nom

ⵜⴰⵔⴰⵜⵙⴰ • ‎(taratsa) ‎(estat d'annexió ⵜⵔⴰⵜⵙⴰ ‎(tratsa), plural ⵜⵉⵔⴰⵜⵙⵉⵡⵉⵏ ‎(tiratsiwin))
* xarxa (ormeig de pesca)

#### Variants

* ⵜⴰⵕⴰⵛⵛⴰ ‎(taṛacca)
# ⵜⴰⵔⴱⵉⴱⵜ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /taɾbibt/

### Nom

ⵜⴰⵔⴱⵉⴱⵜ • ‎(tarbibt) f. ‎(estat d'annexió ⵜⵔⴱⵉⴱⵜ ‎(trbibt), plural ⵜⵉⵔⴱⵉⴱⵉⵏ ‎(tirbibin))
* forma femenina de ⴰⵔⴱⵉⴱ ‎(arbib, «fillastra»)
# ⵜⴰⵎⵣⴳⵉⴷⴰⵡⵉⵏ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /tamzɡidawin/

### Nom

ⵜⴰⵎⵣⴳⵉⴷⴰⵡⵉⵏ • ‎(tamzgidawin)
* forma plural de ⵜⴰⵎⵣⴳⵉⴷⴰ ‎(tamzgida)
# ⵜⴰⵏⵡⴰⵍⵜ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /tanwalt/
   * Etimologia: Femení de ⴰⵏⵡⴰⵍ ‎(anwal).

### Nom

ⵜⴰⵏⵡⴰⵍⵜ • ‎(tanwalt) f. ‎(estat d'annexió ⵜⵏⵡⴰⵍⵜ ‎(tnwalt), plural ⵜⵉⵏⵡⴰⵍⵉⵏ ‎(tinwalin))
* cabana
* cuina
# 丑
## Xinès
### Nom

丑 ‎(tradicional i simplificat, pinyin chǒu)
* Signe de la vaca o bou (segon signe del zodíac xinès)
# 中国
## Japonès
### Nom propi

中国 ‎(hiragana ちゅうごく, romaji Chūgoku)
* Xina

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en japonès

## Xinès

Forma simplificada de 中國 («Xina»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Compostos i expressions

* 中国勿忘我 ‎(zhōngguówùwàngwǒ)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 人種
## Japonès
### Nom

人種 ‎(hiragana じんしゅ, romaji jinshu)
* raça
# 仰ぐ
## Japonès
### Verb

仰ぐ ‎(hiragana あおぐ, romaji aogu)
* mirar cap amunt, alçar el cap (i mirar amunt)
    天を仰いで嘆息した。ten wo aoide tansoku shitaVa mirar cap al cel i va sospirar.
* respectar, reverenciar
    師として仰ぐshi toshite aogurespectar algú com a mestre
* demanar (ajut, consell...) (a algú superior)
    先生に指示を仰ぐsensei ni shiji wo aogudemanar consell al professor
* beure d'un sol glop (verí o semblant)
    毒杯を仰いだ。dokuhai wo aoidaEs va beure la copa de verí d'un glop.

#### Sinònims

* (mirar) 見上げる

#### Antònims

* (d'alçar el cap) 俯く ‎(«abaixar el cap»)

#### Relacionats

* 傾向 ‎(«tendència»)
# 三眿球兰
## Xinès
### Nom

三眿球兰 ‎(sānmàiqiúlán)
* (botànica) Hoya pottsii Traill.

#### Hiperònims

* 球兰属 ‎(qiúlánshǔ)

### Vegeu també

* «3826. 铁草鞋». A: 中药大辞典, 1995. Xangai: 上海科学技术出版社, 1986, p. 1861. ISBN 7-5323-0843-X.
# 下狱
## Xinès
### Nom

Forma simplificada de 下獄. Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.
# 両親
## Japonès
### Nom

両親 ‎(hiragana りょうしん, romaji ryōshin)
* progenitors, els meus pares, els teus pares, etc.
    両親を亡くし、現在は一人暮らしをしている。ryoushin wo nakushi, genzai wa hitorigurashi wo shiteiruMons pares van morir i ara visc tota sola.

#### Variants

* Lectura alternativa: ふたおや.

#### Relacionats

* 家族 ‎(«família»)
* 祖父母 ‎(«tots dos avis»)
* 祖父 ‎(«avi»)
* 祖母 ‎(«àvia»)
* 父 ‎(«pare»)
* 母 ‎(«mare»)
* 息子 ‎(«fill»)
* 娘 ‎(«filla»)
* 姉 ‎(«germana gran»)
* 妹 ‎(«germana petita»)
* 兄 ‎(«germà gran»)
* 弟 ‎(«germà petit»)
* 夫 ‎(«marit»)
* 妻 ‎(«muller»)
* 義理の母 ‎(«madrastra»)
* 義理の父 ‎(«padrastre»)
# 中学校
## Japonès
### Nom

中学校 ‎(hiragana ちゅうがっこう, romaji chūgakkō)
* escola de secundària, institut
    中学校の先生が教えてくれた。chuugakkou no sensei ga oshietekuretaM’ho va ensenyar una professora a secundària.

#### Relacionats

* 幼稚園 ‎(ようちえん, youchien)
* 小学校 ‎(しょうがっこう, shougakkou)
* 高校 ‎(こうこう, koukou)
* 中等教育 ‎(«educació secundària»)
# 上皮
## Xinès
### Nom

上皮 ‎(tradicional i simplificat, pinyin shàngpí)
* epiteli
# 下獄
## Xinès
### Nom

下獄 ‎(simplificat 下狱, pinyin xiàyù)
* empresonament
# 歌
## Japonès
### Nom

歌 ‎(hiragana うた, romaji uta)
* cançó
# 歐羅
## Xinès
### Nom

歐羅 ‎(manca transliteració)
* euro
# 歯
## Japonès

   * Pronúncia: /ha/

### Nom

歯 ‎(hiragana は, romaji ha)
* dent

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en japonès
# 欧元
## Xinès

Forma simplificada de 歐元 («euro»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.
# 母
## Japonès
### Nom

母 ‎(hiragana はは, romaji haha)
* (per la pròpia família, formal) mare, la meva mare
    母はこのことを知っているのだろうか。haha wa kono koto wo shitteiru darou kaLa mare ja ho deu saber, això?

#### Sinònims

* お母さん ‎(«mare, mama»)
* 母親 ‎(«mare, progenitor matern»)

#### Relacionats

* 家族 ‎(«família»)
* 両親 ‎(«progenitors»)
* 祖父母 ‎(«tots dos avis»)
* 祖父 ‎(«avi»)
* 祖母 ‎(«àvia»)
* 父 ‎(«pare»)
* 息子 ‎(«fill»)
* 娘 ‎(«filla»)
* 兄弟 ‎(«germans»)
* 姉 ‎(«germana gran»)
* 妹 ‎(«germana petita»)
* 兄 ‎(«germà gran»)
* 弟 ‎(«germà petit»)
* 夫 ‎(«marit»)
* 妻 ‎(«muller»)
* 義理の母 ‎(«madrastra»)
* 義理の父 ‎(«padrastre»)
# 毒素
## Xinès
### Nom

毒素 ‎(tradicional i simplificat, pinyin dúsù)
* (medicina) toxina

#### Hipònims

* 变性毒素 ‎(biànxìngdúsù)
# 母さん
## Japonès
### Nom

母さん ‎(hiragana かあさん, romaji kāsan)
* forma alternativa de お母さん
# 毛莨科
## Xinès
### Nom

毛莨科 ‎(tradicional i simplificat, pinyin máolàngkē)
* (botànica) ranunculàcies (Ranunculaceae)

#### Hipònims

* 铁线莲属 ‎(tiěxiànliánshǔ)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 橙
## Xinès
### Nom

橙 ‎(tradicional i simplificat, pinyin chéng)
* taronger
* taronja (fruit)
* taronja (color)
# 毛宿苞豆
## Xinès
### Nom

毛宿苞豆 ‎(tradicional i simplificat, pinyin máosùbāodòu)
* (botànica) Shuteria pampaniniana Hand.-Mazz.

#### Sinònims

* 铁马豆 ‎(tiěmǎdòu)

### Vegeu també

* «3815. 铁马豆». A: 中药大辞典, 1995. Xangai: 上海科学技术出版社, 1986, 1856-1857. ISBN 7-5323-0843-X.
# 妥妥的
## Xinès

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Interjecció

妥妥的 ‎(tradicional i simplificat, pinyin tuǒtuǒdí)
* (neologisme, col·loquial) d'acord, cap problema
# 大琉璃草
## Xinès
### Nom

大琉璃草 ‎(tradicional i simplificat, pinyin dàliúlícǎo)
* (botànica) Cynoglossum zeylanicum Thunb.

### Vegeu també

* «3832. 铁箍散». A: 中药大辞典, 1995. Xangai: 上海科学技术出版社, 1986, p. 1864. ISBN 7-5323-0843-X.
# 太玄經
## Xinès
### Nom propi

太玄經 ‎(simplificat 太玄经, pinyin Tàixuánjīng)
* un text endevinatori

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 女優
## Japonès
### Nom

女優 ‎(hiragana じょゆう, romaji joyū)
* actriu
    まるでハリウッド女優だ。marude hariuddo joyuu daÉs gairebé com si fos una actriu de Hollywood.

#### Antònims

* 男優 ‎(«actor»)
# 字典
## Japonès
### Nom

字典 ‎(hiragana じてん, romaji jiten)
* diccionari de kanji

#### Sinònims

* 字書 ‎(jisho)

#### Relacionats

* 辞典 ‎(jiten)
* 辞書 ‎(jisho)
* 辞林 ‎(jirin)
* 字引 ‎(jibiki)
* 辞彙 ‎(jii)

## Xinès
### Nom

字典 ‎(tradicional i simplificat, pinyin zìdiǎn)
* diccionari
# 字書
## Japonès
### Nom

字書 ‎(hiragana じしょ, romaji jisho)
* diccionari de kanji

#### Sinònims

* 字典 ‎(jiten)

#### Relacionats

* 辞典 ‎(jiten)
* 辞書 ‎(jisho)
* 辞林 ‎(jirin)
* 字引 ‎(jibiki)
* 辞彙 ‎(jii)
# 大果琉璃草
## Xinès
### Nom

大果琉璃草 ‎(tradicional i simplificat, pinyin dàguǒliúlícǎo)
* (botànica) Cynoglossum divaricatum Stephan ex Lehmann

#### Sinònims

* 展枝倒提壶 ‎(zhǎnzhīdǎotíhú)

#### Hiperònims

* 琉璃草属 ‎(liúlícǎoshǔ)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
* Flora of China, Vol. 16 Page 421, Cynoglossum divaricatum Stephan ex Lehmann, Pl. Asperif. Nucif. 1: 161. 1818., Harvard University
# 奉る
## Japonès
### Verb

奉る ‎(hiragana たてまつる, romaji tatematsuru) (transitiu, godan)
* (versió humil de 贈る, 与える) oferir, donar
    供物を奉るkumotsu wo tatematsurufer una ofrena (religiosa)
* fer ascendir (per treure del mig)
    彼を会長に奉っておこう。kare wo kaichou ni tatematsutte okouFem-lo president i així ens el traiem de sobre.
# 奇妙
## Japonès
### Nom

奇妙 ‎(hiragana きみょう, romaji kimyō)
* singularitat
# 姜科
## Xinès
### Nom

姜科 ‎(tradicional i simplificat, pinyin jiāngkē)
* (botànica) zingiberàcies (Zingiberaceae)

#### Hiperònims

* 姜目 ‎(jiāngmù)

#### Hipònims

* 闭鞘姜属 ‎(bìqiàojiāngshǔ)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 4WDs
## Anglès
### Sigles

4WDs
* forma plural de 4WD
# 4 de 8
## Català

   * Etimologia: Forma numèrica de quatre de vuit.

### Símbol

4 de 8
* (argot casteller) carro gros

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
# 48
## Multilingüe
### Numeral

48 ‎(anterior 47, posterior 49)
* Número aràbic corresponent al cardinal quaranta-vuit.

#### Sinònims

* XLVIII (romà)