OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# abdiquésseu
## Català

   * Pronúncia: oriental /əb.diˈke.səw/, occidental /ab.diˈke.sew/
       Informal: /ab.diˈke.sɛw/
   * Rimes: -esew

### Verb

abdiquésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb abdicar.
    [Vosaltres/vós] abdiquéssiu, abdiquésseu, abdicàsseu, abdicàssiu o abdicàreu.
# ZM
## Multilingüe
### Símbol

ZM
* Codi territorial ISO 3166-1 alfa-2 de Zàmbia.
# ZW
## Multilingüe
### Símbol

ZW
* Codi territorial ISO 3166-1 alfa-2 de Zimbàbue.
# Zacosta
## Català

   * Pronúncia: oriental /zəˈkɔs.tə/, occidental /zaˈkɔs.ta/
   * Rimes: -ɔsta
   * Etimologia: Grafia arcaica de Sacosta.

### Nom propi

Zacosta
* Cognom d’origen geogràfic

### Miscel·lània

* Síl·labes: Za·cos·ta (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# ZETA
## Llengua de signes catalana
### Glossa

* Configuració de la mà: I

### Nom

ZETA
* zeta, z, Z

### Vegeu també

* Altres llocs: Wikisign
# ZPD
## Anglès
### Sigles

ZPD ‎(nom comú)
* sigles de zone of proximal development ‎(«zona de desenvolupament pròxim»)

### Vegeu també

* ZPD. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].

## Francès
### Sigles

ZPD f. ‎(nom comú, plural invariable)
* sigles de zone de proche développement ‎(«zona de desenvolupament pròxim, ZDP»)
# Za pô nê
## Rade

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: Del francès japonais, segle XX.

### Nom

Za pô nê
* (neologisme) japonès (llengua)

### Nom propi

Za pô nê
* (neologisme) Japó
# ZERO
## Llengua de signes catalana
### Glossa

* Configuració de la mà: 0
* Lloc: espai neutre.
* Moviment: cap.
* Orientació: cap endavant.
* Homònim: O

### Numeral

ZERO
* zero

#### Relacionats

Numerals cardinals en llengua de signes catalana :
| Lèxic bàsic | 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10 |
| Desenes | 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20 |
| Multiplicadors | 100, 1.000, 1.000.000 |

### Vegeu també

* Altres llocs: Wikisign, Sematos
# ZERO-NORANTA-DOS
## Llengua de signes catalana
### Glossa

* Compost de ZERO+NOU+DOS.

### Nom propi

ZERO-NORANTA-DOS
* 092 (policia local), zero noranta-dos
# ZWR
## Multilingüe

   * Etimologia: De ZW, codi de país ISO 3166-1.

### Símbol

ZWR
* Codi de moneda ISO 4217 del dòlar de zimbabuès.
# Zafir
## Català
### Nom propi

Zafir f.
* Prenom femení

#### Traduccions

* Castellà: Zafiro $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: Za·fir (2)

### Vegeu també

* Albaigès, Josep M.. Diccionari dels Noms de Noia, 2009. Barcelona: Edicions 62, p. 204. ISBN 978-84-96863-94-1.
# Martios
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈmaːr.tɪ.oːs/

### Adjectiu

Mārtiōs
* acusatiu masculí plural de Mārtius
# Martiriana
## Català

   * Etimologia: del llatí

### Nom propi

Martiriana f.
* Prenom femení

#### Traduccions

* Castellà: Martiriana $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: Mar·ti·ri·a·na (5)

### Vegeu també

* Albaigès, Josep M.. Diccionari dels Noms de Noia, 2009. Barcelona: Edicions 62, 1995, p. 134. ISBN 978-84-96863-94-1.
# Martiñeren
## Basc
### Nom propi

Martiñeren
* genitiu indefinit de Martiñe
# Martis
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈmaːr.tɪs/

### Nom propi

Mārtis
* genitiu singular de Mārs
# Martium
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈmaːr.tɪ.ʊm/

### Adjectiu

Mārtium
* nominatiu neutre singular de Mārtius
* vocatiu neutre singular de Mārtius
* acusatiu masculí singular de Mārtius
* acusatiu neutre singular de Mārtius
# Martiorum
## Llatí

   * Pronúncia: /maːr.tɪˈoː.rʊm/

### Adjectiu

Mārtiōrum
* genitiu masculí plural de Mārtius
* genitiu neutre plural de Mārtius
# Martius
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈmaːr.tɪ.ʊs/
   * Etimologia: De Mārs ‎(«Mart, déu de la guerra»), mes d’inici de les campanyes militars.

### Adjectiu

Mārtius m., Mārtia f., Mārtium n.
* del déu Mart
    Martia legio ― la legió de Mart
    Martia proles ― la descendència de Mart (Ròmul i Rem)
* marcial
* marcenc, de març
    Idus Martiae ― els idus de març (el 15 de març)
* del planeta Mart

#### Notes

* En llatí, els noms dels mesos s’usen com a adjectius. En llatí clàssic, l’adjectiu determina el substantiu que indica un dia del mes. En llatí medieval, l’adjectiu determina el numeral del dia del mes.
* En l’antic calendari romà era el primer mes de l’any, fixat com el tercer mes durant el segle V aC.

#### Declinació

Primera i segona declinació, -us, -a, -um.
| Cas | Singular | Singular | Singular | Plural | Plural | Plural |
| Cas | Masculí | Femení | Neutre | Masculí | Femení | Neutre |
| Nominatiu | Mārtius | Mārtia | Mārtium | Mārtiī | Mārtiae | Mārtia |
| Vocatiu | Mārtie | Mārtia | Mārtium | Mārtiī | Mārtiae | Mārtia |
| Acusatiu | Mārtium | Mārtiam | Mārtium | Mārtiōs | Mārtiās | Mārtia |
| Genitiu | Mārtiī | Mārtiae | Mārtiī | Mārtiōrum | Mārtiārum | Mārtiōrum |
| Datiu | Mārtiō | Mārtiae | Mārtiō | Mārtiīs | Mārtiīs | Mārtiīs |
| Ablatiu | Mārtiō | Mārtiā | Mārtiō | Mārtiīs | Mārtiīs | Mārtiīs |

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | Ianuarius | Februarius | Martius | Aprilis | Maius | Iunius | Iulius | Augustus | September | October | November | December |

#### Descendents

| Albanès: mars Alemany: März Anglès: March Àrab: مارس ‎(mars) Asturià: marzu Búlgar: март ‎(mart) Castellà: marzo Català: març Cors: marzu Danès: marts | Estonià: märts Francès: mars Gallec: marzo Hongarès: március Irlandès: Márta Islandès: mars Italià: marzo Maltès: Marzu Neerlandès: maart Noruec: mars | Occità: març Polonès: marzec Portuguès: março Romanès: martie, marț, mărțișor Rus: март ‎(mart) Sard: maltu, maltzu, martzu, martu Sicilià: marzu Suec: mars Turc: mart |
# Martiñe
## Basc

   * Etimologia: Variant de Martina.

### Nom propi

Martiñe anim.
* Prenom femení, equivalent al català Martina.

#### Declinació

Nom propi animat en vocal
Cas
Indefinit
Absolutiu
Martiñe
Ergatiu
Martiñek
Datiu
Martiñeri
Genitiu
Martiñeren
Comitatiu
Martiñerekin
Benefactiu
Martiñerentzat
Instrumental
Martiñez
Causal
Martiñerengatik
Locatius
Inessiu
Martiñerengan
Ablatiu
Martiñerengandik
Al·latiu
Martiñerengana
Terminatiu
Martiñerenganaino
Al·l. direcional
Martiñerenganantz
Gen. locatiu
Martiñerenganako :
# Martiñek
## Basc
### Nom propi

Martiñek
* ergatiu indefinit de Martiñe
# Martiñerekin
## Basc
### Nom propi

Martiñerekin
* comitatiu indefinit de Martiñe
# Sirlanka
## Ful

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

Sirlanka
* Sri Lanka

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en ful
# Sirilaankaa
## Plantilla:-om-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

Sirilaankaa
* Sri Lanka

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en oromo
# Sirona
## Llatí

   * Pronúncia: /sɪˈroː.na/
   * Etimologia: D’origen gal.

### Nom propi

Sirōna f. ‎(genitiu Sirōnae)
* (mitologia celta) Deessa de la fertilitat i el renaixement.

#### Declinació

1a declinació -a, -ae :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | Sirōna | - |
| Vocatiu | Sirōna | - |
| Acusatiu | Sirōnam | - |
| Genitiu | Sirōnae | - |
| Datiu | Sirōnae | - |
| Ablatiu | Sirōnā | - |
# Sisquella
## Català

   * Pronúncia: oriental /sisˈke.ʎə/, occidental /sisˈke.ʎa/
   * Rimes: -eʎa
   * Etimologia: Diminutiu de sisca amb el sufix -ella.

### Nom propi

Sisquella
* Cognom

#### Variants

* Cisquella

#### Derivats

* Sisquelles, Sisquellas

### Miscel·lània

* Síl·labes: Sis·que·lla (3)
* Anagrama: quallessi

### Vegeu també

* Cerca Sisquella a Wikidata
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Sisyphe
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈsiː.sʏ.fɛ/

### Nom propi

Sīsyphe
* vocatiu singular de Sīsyphus
# Sironae
## Llatí

   * Pronúncia: /sɪˈroː.naj/

### Nom propi

Sirōnae
* genitiu singular de Sirōna
* datiu singular de Sirōna
# Sisquellas
## Català

   * Pronúncia: oriental /sisˈke.ʎəs/, occidental /sisˈke.ʎes/
   * Etimologia: Variant arcaica de Sisquelles.

### Nom propi

Sisquellas
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Sis·que·llas (3)
* Anagrames: llisquessa, quallessis

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
* Cognoms de la població, Idescat
# Sisquelles
## Català

   * Pronúncia: oriental /sisˈke.ʎəs/, occidental /sisˈke.ʎes/
   * Rimes: -eʎes
   * Etimologia: Plural de parentiu de Sisquella.

### Nom propi

Sisquelles
* Cognom

#### Variants

* Sisquellas

### Miscel·lània

* Síl·labes: Sis·que·lles (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Optimot
# Sisteré
## Català

   * Pronúncia: oriental /sis.təˈɾe/, occidental /sis.teˈɾe/
   * Rimes: -e
   * Etimologia: Variant de Cisterer.

### Nom propi

Sisteré
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Sis·te·ré (3)
* Anagrames: estries, retessi

### Vegeu també

* Cerca Sisteré a Wikidata
* Obres de referència: DCVB
* Cognoms de la població, Idescat
# Sironam
## Llatí

   * Pronúncia: /sɪˈroː.nam/

### Nom propi

Sirōnam
* acusatiu singular de Sirōna
# abbeveravate
## Italià
### Verb

abbeveravate
* segona persona plural (voi) de l'imperfet d'indicatiu de abbeverare
# abbeveravi
## Italià
### Verb

abbeveravi
* segona persona singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de abbeverare
# abbeveravo
## Italià
### Verb

abbeveravo
* primera persona singular (io) de l'imperfet d'indicatiu de abbeverare
# abbevererebbe
## Italià
### Verb

abbevererebbe
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del condicional de abbeverare
# abbevererei
## Italià
### Verb

abbevererei
* primera persona singular (io) del condicional de abbeverare
# abbevereremmo
## Italià
### Verb

abbevereremmo
* primera persona plural (noi) del condicional de abbeverare
# abbeveravano
## Italià
### Verb

abbeveravano
* tercera persona plural (loro, essi/esse) de l'imperfet d'indicatiu de abbeverare
# abbevererai
## Italià
### Verb

abbevererai
* segona persona singular (tu) del futur de abbeverare
# abbevereranno
## Italià
### Verb

abbevereranno
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del futur de abbeverare
# abbevererebbero
## Italià
### Verb

abbevererebbero
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del condicional de abbeverare
# aboníssim
## Català
### Verb

aboníssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb abonir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bo·nís·sim (4)
* Anagrames: basiònims, boníssima
# abonísseu
## Català
### Verb

abonísseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb abonir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bo·nís·seu (4)
* Anagrama: abonéssiu
# aboqueguessen
## Català

   * Pronúncia: nord-occidental /a.βo.keˈɣe.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

aboqueguessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb abocar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars per [ells/elles/vostès] aboquessin, aboquessen, abocassin, abocassen o abocaren.
# aboquegueu
## Català

   * Pronúncia: nord-occidental /a.βo.keˈɣew/
   * Rimes: -ew

### Verb

aboquegueu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb abocar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars nord-occidentals per [que vosaltres/vós] aboqueu.
# aboníssem
## Català
### Verb

aboníssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb abonir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bo·nís·sem (4)
* Anagrama: abonéssim
# aboqueguem
## Català

   * Pronúncia: nord-occidental /a.βo.keˈɣem/
   * Rimes: -em

### Verb

aboqueguem
* Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb abocar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars nord-occidentals per [que nosaltres] aboquem.
# aboqueguessa
## Català

   * Pronúncia: nord-occidental /a.βo.keˈɣe.sa/
   * Rimes: -esa

### Verb

aboqueguessa
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb abocar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars per [jo] aboqués, abocàs o abocara.
# aboqueguesses
## Català

   * Pronúncia: nord-occidental /a.βo.keˈɣe.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

aboqueguesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb abocar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars per [tu] aboquessis, aboquesses, abocassis, abocasses o abocares.
# aboníssiu
## Català
### Verb

aboníssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb abonir.
# aboque
## Català

   * Pronúncia: occidental /aˈβo.ke/

### Verb

aboque
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de abocar.
    Forma valenciana: [jo] aboco, aboque, aboc o aboqui.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb abocar.
    [Que jo] aboqui o aboque.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb abocar.
    [Que ell/ella/vostè] aboqui o aboque.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb abocar.
    Aboqui o aboque [ell/ella/vostè].
# abarneguin
## Català
### Verb

abarneguin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb abarnegar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb abarnegar.
# abarnegues
## Català
### Verb

abarnegues
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de abarnegar.
# abarneguessis
## Català
### Verb

abarneguessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb abarnegar.

#### Variants

* abarneguesses
# abarneguesses
## Català
### Verb

abarneguesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb abarnegar.

#### Variants

* abarneguessis

### Miscel·lània

* Anagrama: abraseguessen
# abarnegueu
## Català
### Verb

abarnegueu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de abarnegar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb abarnegar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb abarnegar.
# abarneguen
## Català
### Verb

abarneguen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de abarnegar.
# abarneguessen
## Català
### Verb

abarneguessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb abarnegar.

#### Variants

* abarneguessin
# abarnegui
## Català
### Verb

abarnegui
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb abarnegar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb abarnegar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb abarnegar.
# abarneguessin
## Català
### Verb

abarneguessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb abarnegar.

#### Variants

* abarneguessen
# Spinax niger
## Multilingüe
### Nom

Spinax niger
* negret

### Vegeu també

* Article corresponent a Viquiespècies
* Spinax niger. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# Spielleiters
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈʃpiːlˌlaɪ̯tɐs/

### Nom

Spielleiters
* genitiu singular de Spielleiter
# Spielschleife
## Alemany
### Nom

Spielschleife ?
* (videojocs) bucle de joc

### Vegeu també

* Spielschleife. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# Spinette
## Alemany

   * Pronúncia: /ʃpiˈnɛtə/

### Nom

Spinette
* forma plural de Spinett
# Spinetts
## Alemany

   * Pronúncia: /ʃpiˈnɛʦ/

### Nom

Spinetts
* genitiu singular de Spinett
# Spinetten
## Alemany
### Nom

Spinetten
* datiu plural de Spinett
# Spinettes
## Alemany

   * Pronúncia: /ʃpiˈnɛtəs/

### Nom

Spinettes
* genitiu singular de Spinett
# Spinett
## Alemany

   * Pronúncia: /ʃpiˈnɛt/

### Nom

Spinett n. ‎(genitiu Spinetts o Spinettes, plural Spinette)
* espineta

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | das | Spinett | die | Spinette |
| Genitiu | des | Spinetts Spinettes | der | Spinette |
| Datiu | dem | Spinett Spinette | den | Spinetten |
| Acusatiu | das | Spinett | die | Spinette |
# Spielleitern
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈʃpiːlˌlaɪ̯tɐn/

### Nom

Spielleitern
* datiu plural de Spielleiter
# Spielmechanik
## Alemany
### Nom

Spielmechanik ?
* (videojocs) mecànica de joc

### Vegeu també

* Spielmechanik. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# Ratsche
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈʀaːʧə/ àudio

### Nom

Ratsche f. ‎(genitiu Ratsche, plural Ratschen)
* xerric-xerrac

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | die | Ratsche | die | Ratschen |
| Genitiu | der | Ratsche | der | Ratschen |
| Datiu | der | Ratsche | den | Ratschen |
| Acusatiu | die | Ratsche | die | Ratschen |
# Raubkopie
## Alemany
### Nom

Raubkopie f. ‎(genitiu Raubkopie, plural Raubkopien)
* (videojocs) joc piratejat

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | die | Raubkopie | die | Raubkopien |
| Genitiu | der | Raubkopie | der | Raubkopien |
| Datiu | der | Raubkopie | den | Raubkopien |
| Acusatiu | die | Raubkopie | die | Raubkopien |

### Vegeu també

* Raubkopie. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# Rathke's pouches
## Anglès
### Nom

Rathke's pouches
* forma plural de Rathke's pouch
# Rathäuser
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈʀaːtˌhɔɪ̯zɐ/ àudio

### Nom

Rathäuser
* forma plural de Rathaus
# Rathäusern
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈʀaːtˌhɔɪ̯zɐn/

### Nom

Rathäusern
* datiu plural de Rathaus
# Ratschen
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈʀaːʧən/ àudio

### Nom

Ratschen
* forma plural de Ratsche
# Ratisbona
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /rə.tizˈbɔ.nə/ Occidental: nord-occidental /ra.tizˈβɔ.na/ valencià /ra.tizˈbɔ.na/, /ra.tizˈβɔ.nɔ/
   * Rimes: -ɔna
   * Etimologia: Del llatí Ratisbona, d’origen gàl·lic, literalment «vila fortificada».

### Nom propi

Ratisbona
* Ciutat de Baviera a Alemanya.

#### Traduccions

* Alemany: Regensburg $^{(de)}$ n.
* Anglès: Regensburg $^{(en)}$
* Castellà: Ratisbona $^{(es)}$ f.
* Francès: Ratisbonne $^{(fr)}$ f.
* Italià: Ratisbona $^{(it)}$ f.
* Portuguès: Ratisbona $^{(pt)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ra·tis·bo·na (4)
* Anagrames: obstinara, obstinarà

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GEC, ésAdir
# Rats
## Alemany
### Nom

Rats
* genitiu singular de Rat
# Raubkopien
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈʀaʊ̯pkoˌpiːən/

### Nom

Raubkopien
* forma plural de Raubkopie
# Raufbold
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈʀaʊ̯fˌbɔlt/

### Nom

Raufbold m. ‎(genitiu Raufbolds o Raufboldes, plural Raufbolde)
* cerca-renous

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | der | Raufbold | die | Raufbolde |
| Genitiu | des | Raufbolds Raufboldes | der | Raufbolde |
| Datiu | dem | Raufbold Raufbolde | den | Raufbolden |
| Acusatiu | den | Raufbold | die | Raufbolde |
# Udanek
## Basc
### Nom propi

Udanek
* ergatiu indefinit de Udane
# Udanerenganaino
## Basc
### Nom propi

Udanerenganaino
* terminatiu indefinit de Udane
# Udaneren
## Basc
### Nom propi

Udaneren
* genitiu indefinit de Udane
# Udanerengana
## Basc
### Nom propi

Udanerengana
* al·latiu indefinit de Udane
# Udanerenganako
## Basc
### Nom propi

Udanerenganako
* genitiu locatiu indefinit de Udane
# Udanerekin
## Basc
### Nom propi

Udanerekin
* comitatiu indefinit de Udane
# Udanerengan
## Basc
### Nom propi

Udanerengan
* inessiu indefinit de Udane
# Udanerenganantz
## Basc
### Nom propi

Udanerenganantz
* al·latiu direccional indefinit de Udane
# Udanerengandik
## Basc
### Nom propi

Udanerengandik
* ablatiu indefinit de Udane
# Udanerengatik
## Basc
### Nom propi

Udanerengatik
* causal indefinit de Udane
# abstraktus
## Esperanto

   * Pronúncia: /abˈstrak.tus/
   * Àudio: França

### Verb

abstraktus
* condicional de abstrakti
# abstrakzio
## Basc
### Nom

abstrakzio inan.
* abstracció

#### Declinació

Nom comú inanimat en vocal
Cas
Indefinit
Singular
Plural
Absolutiu
abstrakzio
abstrakzioa
abstrakzioak
Ergatiu
abstrakziok
abstrakzioak
abstrakzioek
Datiu
abstrakziori
abstrakzioari
abstrakzioei
Genitiu
abstrakzioren
abstrakzioaren
abstrakzioen
Comitatiu
abstrakziorekin
abstrakzioarekin
abstrakzioekin
Benefactiu
abstrakziorentzat
abstrakzioarentzat
abstrakzioentzat
Instrumental
abstrakzioz
abstrakzioaz
abstrakzioez
Partitiu
abstrakziorik
Prolatiu
abstrakziotzat
Causal
abstrakziorengatik
abstrakzioarengatik
abstrakzioengatik
Locatius
Inessiu
abstrakziotan
abstrakzioan
abstrakzioetan
Ablatiu
abstrakziotatik
abstrakziotik
abstrakzioetatik
Al·latiu
abstrakziotara
abstrakziora
abstrakzioetara
Terminatiu
abstrakziotaraino
abstrakzioraino
abstrakzioetaraino
Al·l. direcional
abstrakziotarantz
abstrakziorantz
abstrakzioetarantz
Gen. locatiu
abstrakziotako
abstrakzioko
abstrakzioetako :
# abstrakzioak
## Basc
### Nom

abstrakzioak
* absolutiu definit plural de abstrakzio
* ergatiu definit singular de abstrakzio
# abstraktu
## Esperanto

   * Pronúncia: /abˈstrak.tu/
   * Àudio: França

### Verb

abstraktu
* volitiu de abstrakti
# abstrakzioan
## Basc
### Nom

abstrakzioan
* inessiu definit singular de abstrakzio
# abstraktis
## Esperanto

   * Pronúncia: /abˈstrak.tis/
   * Àudio: França

### Verb

abstraktis
* passat de abstrakti
# abstraktos
## Esperanto

   * Pronúncia: /abˈstrak.tos/
   * Àudio: França

### Verb

abstraktos
* futur de abstrakti
# abstrakzioa
## Basc
### Nom

abstrakzioa
* absolutiu definit singular de abstrakzio
# abstrakzioarekin
## Basc
### Nom

abstrakzioarekin
* comitatiu definit singular de abstrakzio
# abstrakzioaren
## Basc
### Nom

abstrakzioaren
* genitiu definit singular de abstrakzio
# abrogazioni
## Italià

   * Pronúncia: /a.bro.ɡatˈt͡sjoː.ni/

### Nom

abrogazioni f. pl.
* forma plural de abrogazione
# abrogue
## Català
### Verb

abrogue
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de abrogar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb abrogar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb abrogar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb abrogar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ab·ro·gue (3)
* Heterograma de 7 lletres (abegoru)
* Anagrames: bogareu, bogàreu
# Thamiran
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈtʰa.mɪ.raːn/

### Nom propi

Thamirān
* acusatiu singular de Thamirās
# Thamugadis
## Llatí

   * Pronúncia: /tʰaˈmʊ.ɡa.dɪs/

### Nom propi

Thamugadis
* genitiu singular de Thamugadi
# Thamyra
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈtʰa.mʏ.raː/

### Nom propi

Thamyrā
* vocatiu singular de Thamyrās
* ablatiu singular de Thamyrās
# Thamyrae
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈtʰa.mʏ.raj/

### Nom propi

Thamyrae
* genitiu singular de Thamyrās
* datiu singular de Thamyrās
# Thamyran
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈtʰa.mʏ.raːn/

### Nom propi

Thamyrān
* acusatiu singular de Thamyrās
# Thamyras
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈtʰa.mʏ.raːs/

### Nom propi

Thamyrās m. ‎(genitiu Thamyrae)
* (mitologia grega) Tàmiris, poeta que va reptar les muses.

#### Declinació

1a declinació -ās, -ae (grega) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | Thamyrās | - |
| Vocatiu | Thamyrā | - |
| Acusatiu | Thamyrān | - |
| Genitiu | Thamyrae | - |
| Datiu | Thamyrae | - |
| Ablatiu | Thamyrā | - |

#### Variants

* Thamiras
* Thamyris
* Tomyris

### Vegeu també

* Gaffiot, Félix. «Thamyras». A: Dictionnaire Latin - Français, 1934. París: Hachette, 1934, p. 1566.
# Thamugade
## Francès

   * Etimologia: Del llatí Thamugadi

### Nom propi

Thamugade
* (històric) Timgad (antiga ciutat d'Algèria)

#### Sinònims

* Timgad

### Vegeu també

* Gaffiot, Félix. «Thamugade». A: Dictionnaire Latin - Français, 1934. París: Hachette, 1934, p. 1566.

## Llatí

   * Pronúncia: /tʰaˈmʊ.ɡa.dɛ/

### Nom propi

Thamugade
* ablatiu singular de Thamugadi
# Thamugadi
## Llatí

   * Pronúncia: /tʰaˈmʊ.ɡa.dɪ/
   * Etimologia: D’origen amazic.

### Nom propi

Thamugadi n. ‎(genitiu Thamugadis)
* (història) Timgad, antiga colònia de Numídia.

#### Declinació

3a declinació -, -is (tema cons.) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | Thamugadi | - |
| Vocatiu | Thamugadi | - |
| Acusatiu | Thamugadi | - |
| Genitiu | Thamugadis | - |
| Datiu | Thamugadī | - |
| Ablatiu | Thamugade | - |

#### Relacionats

* Thamugadensis (gentilici)

#### Holònims

* Numidia

#### Descendents

* Thamugade

### Vegeu també

* Gaffiot, Félix. «Thamugadi». A: Dictionnaire Latin - Français, 1934. París: Hachette, 1934, p. 1566.