OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# rompeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /rumˈpɛw/ balear /romˈpəw/, /rumˈpɛw/ Occidental: /romˈpew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

rompeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de rompre.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb rompre.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb rompre.
# rompia
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /rumˈpi.ə/ balear /romˈpi.ə/, /rumˈpi.ə/ Occidental: /romˈpi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

rompia
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de rompre.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de rompre.

### Miscel·lània

* Anagrama: aprimo
# rompiamo
## Italià
### Verb

rompiamo
* primera persona plural (noi) del present d'indicatiu de rompere
* primera persona plural (noi) del present de subjuntiu de rompere
* primera persona plural (noi) de l'imperatiu de rompere
# rompevamo
## Italià
### Verb

rompevamo
* primera persona plural (noi) de l'imperfet d'indicatiu de rompere
# rompevi
## Italià
### Verb

rompevi
* segona persona singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de rompere
# rompi
## Català

   * Pronúncia: /ˈrom.pi/
   * Rimes: -ompi

### Verb

rompi
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de rompre.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb rompre.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb rompre.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb rompre.

#### Variants

* [1] rompo, romp
* [2] rompa
* [3] rompa
* [4] rompa

## Italià
### Verb

rompi
* segona persona singular (tu) del present d'indicatiu de rompere
* segona persona singular (tu) de l'imperatiu de rompere
# rompevano
## Italià
### Verb

rompevano
* tercera persona plural (loro, essi/esse) de l'imperfet d'indicatiu de rompere
# rompevo
## Italià
### Verb

rompevo
* primera persona singular (io) de l'imperfet d'indicatiu de rompere
# richer
## Anglès
### Adjectiu

richer
* forma comparativa de rich
# ricinoleate
## Anglès
### Nom

ricinoleate ‎(plural ricinoleates)
* (química) ricinoleat

### Vegeu també

* ricinoleate. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 6 juny 2014].
# rich
## Anglès

   * Pronúncia: /ɹɪtʃ/ àudio (EUA)

### Adjectiu

rich ‎(comparatiu richer, superlatiu richest)
* ric

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# riciclaggio
## Italià

   * Pronúncia: /ri.t͡ʃiˈklad.d͡ʒo/

### Nom

riciclaggio m. ‎(plural riciclaggi)
* reciclatge

### Miscel·lània

* Síl·labes: ri·ci·clàg·gio (4)
# rice
## Anglès
### Nom

rice ‎(comptable i incomptable, plural rices)
* arròs
# rices
## Anglès
### Nom

rices
* forma plural de rice
# ricettare
## Italià

   * Pronúncia: /ri.t͡ʃetˈtaː.re/
   * Etimologia: Del llatí receptare.

### Verb

ricettare
* quedar-se, retenir, interceptar, robar, assaltar
    «data tale ipotesi, la ricettazione, in qualunque momento intervenga, diverrebbe un reato accessorio della stessa tura, e quindi anche l'associazione per ricettare sarebbe sempre associazione contrabbandiera.» (>ref>La giustizia penale rivista critica settimanale di giurisprudenza, dottrina e legislazione, 1938, pàgina 923</ref>)partint d'aquesta hipòtesi, la recepció de mercadeeries robades, en qualsevol moment en què es produeixi, es convertiria en un delicte accessori al mateix assalt, i per tant, també associar-se per robar seria una associació contrabandista.
* acollir
    «I Conservatori per ricevono di papa Martino per prilegiare Castelrubello e Porano , e la fabbrica del duomo, e ,per ricettare la brigata di Francesco Sforza.»Els encarregats per la recepció del papa Martí per privilegiar Castelrubello i Porano, i la construcció de la catedral, i per acollir la brigada de Francesco Sforza.

#### Conjugació
### Miscel·lània

* Síl·labes: ri·cet·tà·re (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Treccani sobre ricettare
* ↑ Luigi Fumi, Codice diplomatico della città d'Orvieto: documenti e regesti dal secolo XI al XV, e la Carta del popolo: codice statutario del comune di Orvieto, 1884, pàgina 860
# richest
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Adjectiu

richest
* forma superlativa de rich
# riciclaggi
## Italià

   * Pronúncia: /ri.t͡ʃiˈklad.d͡ʒi/

### Nom

riciclaggi m. pl.
* forma plural de riciclaggio
# ricinoleates
## Anglès
### Nom

ricinoleates
* forma plural de ricinoleate
# romera
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ruˈme.ɾə/ balear /roˈme.ɾə/, /ruˈme.ɾə/ Occidental: /roˈme.ɾa/
   * Rimes: -eɾa

### Adjectiu

romera f. ‎(plural romeres)
* Forma femenina de romer.

### Nom

romera f. ‎(plural romeres)
* Forma femenina de romer.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·me·ra (3)
* Anagrames: amorre, morera, Morera, orarem, oràrem, remora, rèmora, rémora
# romerajes
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ro.meˈɾa.xes/, meridional /ro.meˈɾa.heh/
       Americà: alt /ro.meˈɾa.x(e)s/, baix /ro.meˈɾa.heh/, austral /ro.meˈɾa.xes/
   * Rimes: -axes

### Nom

romerajes m. pl.
* forma plural de romeraje
# romeraje
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ro.meˈɾa.xe/, meridional /ro.meˈɾa.he/
       Americà: alt /ro.meˈɾa.x(e)/, baix /ro.meˈɾa.he/, austral /ro.meˈɾa.xe/
   * Rimes: -axe
   * Etimologia: De l'occità antic romiatge o del català romiatge.

### Nom

romeraje m. ‎(plural romerajes)
* romiatge

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·me·ra·je (4)
# romeres
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ruˈme.ɾəs/ balear /roˈme.ɾəs/, /ruˈme.ɾəs/ Occidental: /roˈme.ɾes/
   * Rimes: -eɾes

### Adjectiu

romeres f. pl.
* Forma plural de romera.

### Nom

romeres f. pl.
* Forma plural de romera.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·me·res (3)
* Anagrames: moreres, remores, rèmores, rémores
# romeries
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ru.məˈɾi.əs/ balear /ro.məˈɾi.əs/, /ru.məˈɾi.əs/ Occidental: /ro.meˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Nom

romeries f. pl.
* Forma plural de romeria.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·me·ri·es (4)
# romeria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ru.məˈɾi.ə/ balear /ro.məˈɾi.ə/, /ru.məˈɾi.ə/ Occidental: /ro.meˈɾi.a/
   * Rimes: -ia
   * Etimologia: De romer i el sufix -ia, segle XII.

### Nom

romeria f. ‎(plural romeries)
* Festa popular que se celebra al voltant d'una ermita o santuari el dia de la seva festivitat religiosa.
* pelegrinatge

#### Relacionats

* romiatge

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·me·ri·a (4)
* Anagrames: amorrie, oraríem

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# romer
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ruˈme/ balear /roˈme/, /ruˈme/ Occidental: nord-occidental /roˈme/, valencià /roˈmeɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: [1] De l'occità antic romer ‎(«romaní»), del llatí vulgar *romarius, de ros maris.
   * Etimologia: [2] De romeu i el sufix -er per canvi de terminació.

### Nom

romer m. ‎(plural romers)
* (occidental) romaní (planta)

### Adjectiu

romer m. ‎(femení romera, plural masculí romers, plural femení romeres)
* Dit del pelatge dels cavalls, de color blanc barrejat amb roig.

#### Traduccions

* Anglès: red roan $^{(en)}$, chestnut roan $^{(en)}$
* Castellà: pío $^{(es)}$, overo $^{(es)}$
* Francès: aubère $^{(fr)}$

### Nom

romer m. ‎(plural romers, femení romera)
* (occidental) pelegrí

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·mer (2)
* Anagrames: morer, Morer, remor $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# romerillo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ro.meˈɾi.ʎo/, meridional /ro.meˈɾi.ʝo/
       Americà: /ro.meˈɾi.ʝo/, austral \ro.meˈɾi.ʒo\
   * Rimes: -iʎo

### Nom

romerillo m. ‎(plural romerillos)
* (peixos) pàmpol
* (peixos) trotllo

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·me·ri·llo (4)

### Vegeu també

* romerillo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# rumini
## Català

   * Pronúncia: /ruˈmi.ni/
   * Rimes: -ini

### Verb

rumini
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de ruminar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb ruminar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb ruminar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb ruminar.

#### Variants

* [1] rumino, rumine, rumín
* [2] rumine
* [3] rumine
* [4] rumine

### Miscel·lània

* Síl·labes: ru·mi·ni (3)
* Anagrames: muirin, rumiïn
# ruminàrem
## Català

   * Pronúncia: oriental /ru.miˈna.ɾəm/, occidental /ru.miˈna.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

ruminàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de ruminar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb ruminar.

#### Variants

* [2] ruminéssim, ruminéssem, ruminàssim, ruminàssem
# ruminàreu
## Català

   * Pronúncia: oriental /ru.miˈna.ɾəw/, occidental /ru.miˈna.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

ruminàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de ruminar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb ruminar.

#### Variants

* [2] ruminéssiu, ruminésseu, ruminàssiu, ruminàsseu
# ruminis
## Català

   * Pronúncia: /ruˈmi.nis/
   * Rimes: -inis

### Verb

ruminis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb ruminar.

#### Variants

* rumines
# ruminàssem
## Català
### Verb

ruminàssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb ruminar.

#### Variants

* ruminéssim, ruminéssem, ruminàssim, ruminàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: ru·mi·nàs·sem (4)
* Anagrama: numeràssim
# ruminàsseu
## Català
### Verb

ruminàsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb ruminar.

#### Variants

* ruminéssiu, ruminésseu, ruminàssiu, ruminàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: ru·mi·nàs·seu (4)
* Anagrama: numeràssiu
# ruminin
## Català

   * Pronúncia: /ruˈmi.nin/
   * Rimes: -inin

### Verb

ruminin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb ruminar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb ruminar.

#### Variants

* [1] ruminen
* [2] ruminen
# ruminà
## Català

   * Pronúncia: /ru.miˈna/
   * Rimes: -a

### Verb

ruminà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de ruminar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ru·mi·nà (3)
* Heterograma de 6 lletres (aimnru)
* Anagrames: amurin, maurin, munira, munirà, murina
# ruminàs
## Català
### Verb

ruminàs
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb ruminar.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb ruminar.

#### Variants

* [1] ruminés, ruminara
* [2] ruminés, ruminara

### Miscel·lània

* Síl·labes: ru·mi·nàs (3)
* Heterograma de 7 lletres (aimnrsu)
* Anagrames: maurins, muniràs, sumiran, Surinam
# rumino
## Català
### Verb

rumino
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de ruminar.

#### Variants

* rumine, rumini, rumín
# roodrugijsvogel
## Neerlandès

   * Etimologia: De rood ‎(«vermell, roig»), rug ‎(«esquena, carpó») i ijsvogel ‎(«alció, blauet»).

### Nom

roodrugijsvogel m. ‎(plural roodrugijsvogels)
* (ornitologia) alció de carpó vermell (Todiramphus pyrrhopygia)

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
# roodrugstekelstaart
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De rood ‎(«vermell, roig»), rug ‎(«dors, esquena») i stekelstaart ‎(«cuaespinós»), denominació anàloga a l'anglès rusty-backed spinetail.

### Nom

roodrugstekelstaart m. ‎(plural roodrugstekelstaarten)
* (ornitologia) cuaespinós vulpí (Cranioleuca vulpina)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# roodpootdrieteenmeeuw
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De rood ‎(«vermell, roig»), poot ‎(«pota») i drieteenmeeuw ‎(«gavineta de tres dits»).

### Nom

roodpootdrieteenmeeuw m. ‎(plural roodpootdrieteenmeeuwen)
* (ornitologia) gavineta beccurta (Rissa brevirostris)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# roodpootgent
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De rood ‎(«vermell, roig»), poot ‎(«pota») i gent ‎(«mascarell»), denominació comparable a l'alemany Rotfußtölpel o a l'anglès red-footed booby.

### Nom

roodpootgent m. ‎(plural roodpootgenten)
* (ornitologia) mascarell cama-roig (Sula sula)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# roodpoottinamoe
## Neerlandès

   * Etimologia: De rood ‎(«vermell, roig»), poot ‎(«pota, cama») i tinamoe ‎(«tinamú»).

### Nom

roodpoottinamoe m. ‎(plural roodpoottinamoes)
* (ornitologia) tinamú cama-roig (Crypturellus erythropus)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
# roodoorstekelstaart
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De rood ‎(«vermell, roig»), oor ‎(«orella») i stekelstaart ‎(«cuaespinós»).

### Nom

roodoorstekelstaart m. ‎(plural roodoorstekelstaarten)
* (ornitologia) cuaespinós del Roraima (Synallaxis kollari)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# roodpootral
## Neerlandès

   * Etimologia: De rood ‎(«vermell»), poot ‎(«pota») i ral ‎(«rasclet, rascló»).

### Nom

roodpootral m. ‎(plural roodpootrallen)
* (ornitologia) rasclet cama-roig (Rallina fasciata)

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès
# roodrugpelikaan
## Neerlandès

   * Etimologia: Compost de rood ‎(«vermell, roig»), rug ‎(«esquena, dors») i pelikaan ‎(«pelicà»).

### Nom

roodrugpelikaan m. ‎(plural roodrugpelikanen)
* (ornitologia) pelicà rosat (Pelecanus rufescens)

#### Sinònims

* kleine pelikaan

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# roodschouderstekelstaart
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De rood ‎(«vermell, roig»), schouder ‎(«espatlla») i stekelstaart ‎(«cuaespinós»), denominació anàloga a l'anglès red-shouldered spinetail.

### Nom

roodschouderstekelstaart m. ‎(plural roodschouderstekelstaarten)
* (ornitologia) cuaespinós funest (Synallaxis hellmayri)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# roodpootaalscholver
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: Compost de rood ‎(«vermell, roig»), poot ‎(«pota, cama») i aalscholver ‎(«corb marí»).

### Nom

roodpootaalscholver m. ‎(plural roodpootaalscholvers)
* (ornitologia) corb marí cama-roig (Poikilocarbo gaimardi ≡ Phalacrocorax gaimardi)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# salita
## Italià

   * Pronúncia: /saˈliː.ta/

### Nom

salita f. ‎(plural salite)
* pujada

### Miscel·lània

* Síl·labes: sa·lì·ta (3)

### Vegeu també

* salita. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 23 setembre 2014].
# salinizzazioni
## Italià

   * Pronúncia: /sa.li.nid.d͡zatˈt͡sjoː.ni/

### Nom

salinizzazioni f. pl.
* forma plural de salinizzazione
# salir
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /saˈliɾ/
       Americà: alt /s(a)ˈliɾ/, baix /saˈliɾ/
   * Rimes: -iɾ
   * Etimologia: Del llatí salīre.

### Verb

salir intr., pron. ‎(pronominal salirse, present salgo, passat salí, futur saldré)
* sortir

#### Derivats

* salida
* sobresalir

### Miscel·lània

* Síl·labes: sa·lir (2)
* Anagrames: liras, lisar, rilas $^{(revers)}$, rilás

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre salir
# salire
## Llatí

   * Pronúncia: /saˈliː.rɛ/

### Verb

salīre
* infinitiu del present actiu de saliō
# salique
## Francès

   * Pronúncia: /saˈlik/

### Adjectiu

salique inv. ‎(plural saliques)
* sàlic -a
# salirse
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /saˈliɾ.se/
       Americà: alt /saˈliɾ.s(e)/, baix /saˈliɾ.se/
   * Rimes: -iɾse

### Verb

salirse intr., pron. ‎(present me salgo, passat me salí, futur me saldré)
* forma pronominal de salir
# saliques
## Francès

   * Pronúncia: /saˈlik/

### Adjectiu

saliques inv. pl.
* forma plural de salique
# romasa
## Català
### Verb

romasa
* Participi femení singular del verb romandre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·ma·sa (3)
* Anagrames: amaros, aromàs
# rombe obert
## Català
### Nom

rombe obert m. ‎(plural rombes oberts)
* (hoquei sobre patins) Rombe en què el davanter se situa més enllà de l'àrea de penal pròpia.

#### Traduccions

* Castellà: rombo abierto $^{(es)}$

### Vegeu també

* rombe obert. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# rombe
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈrom.bə/, occidental /ˈrom.be/
   * Etimologia: Del llatí rhombus, segle XX, doblet de rumb.

### Nom

rombe m. ‎(plural rombes)
* Quadrilàter amb els quatre costats d’igual longitud.
* (hoquei sobre patins) Defensa de zona consistent a situar els quatre jugadors de camp en els angles respectius d'un rombe imaginari, de manera que hi ha un davanter, dos mitjos i un defensor.

#### Traduccions

* Anglès: rhombus $^{(en)}$
* Castellà: rombo $^{(es)}$ m.
* Francès: losange $^{(fr)}$ m.
* Gallec: rombo $^{(gl)}$ m.
* Llengua de signes catalana: ROMBE $^{(csc)}$
* Portuguès: rombo $^{(pt)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: rom·be (2)
* Anagrames: borem, brome, obrem, ombre, orbem, robem

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
* rombe. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# romarins
## Francès

   * Pronúncia: /ʁɔ.maˈʁɛ̃/

### Nom

romarins m. pl.
* forma plural de romarin
# romas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈro.mas/, meridional /ˈro.mah/
       Americà: alt /ˈro.m(a)s/, baix /ˈro.mah/, austral /ˈro.mas/
   * Rimes: -omas

### Adjectiu

romas f. pl.
* forma plural de roma
# rombe tancat
## Català
### Nom

rombe tancat m. ‎(plural rombes tancats)
* (hoquei sobre patins) Rombe en què el davanter se situa a l'altura de l'àrea de penal pròpia.

#### Traduccions

* Castellà: rombo cerrado $^{(es)}$

### Vegeu també

* rombe tancat. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# rosàcies
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ruˈza.si.əs/ balear /roˈza.si.əs/, /ruˈza.si.əs/ Occidental: /roˈza.si.es/
   * Rimes: -asies

### Nom

rosàcies f. pl.
* Forma plural de rosàcia.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·sà·ci·es (4)
* Anagrames: acoressi, asserció, oscaries
# rostíssim
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /rusˈti.sim/ balear /rosˈti.sim/, /rusˈti.sim/ Occidental: /rosˈti.sim/
   * Rimes: -isim

### Verb

rostíssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb rostir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ros·tís·sim (3)
* Anagrama: sortíssim
# rostíveu
## Català
### Verb

rostíveu
* (col·loquial nord-occidental, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de rostir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ros·tí·veu (3)
* Heterograma de 8 lletres (eiorstuv)
* Anagrama: sortíveu
# rostívem
## Català
### Verb

rostívem
* (col·loquial nord-occidental, alguerès) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de rostir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ros·tí·vem (3)
* Heterograma de 8 lletres (eimorstv)
* Anagrama: sortívem
# rosum
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈroː.sʊm/

### Verb

rōsum
* supí acusatiu de rōdō
# rostíssiu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /rusˈti.siw/ balear /rosˈti.siw/, /rusˈti.siw/ Occidental: /rosˈti.siw/
   * Rimes: -isiw

### Verb

rostíssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb rostir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ros·tís·siu (3)
* Anagrama: sortíssiu
# rosàcia
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ruˈza.si.ə/ balear /roˈza.si.ə/, /ruˈza.si.ə/ Occidental: /roˈza.si.a/
   * Rimes: -asia

### Nom

rosàcia f. ‎(plural rosàcies)
* Inflamació de les zones prominents de la cara: nas, galtes....

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·sà·ci·a (4)
* Anagrama: oscaria

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC
# saranno
## Italià
### Verb

saranno
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del futur de essere
# saraos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /saˈɾa.os/, meridional /saˈɾa.oh/
       Americà: alt /saˈɾa.(o)s/, baix /saˈɾa.oh/, austral /saˈɾa.os/
   * Rimes: -aos

### Nom

saraos m. pl.
* forma plural de sarao
# saraus
## Català

   * Pronúncia: oriental /səˈɾaws/, occidental /saˈɾaws/
   * Rimes: -aws

### Nom

saraus m. pl.
* Forma plural de sarau.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sa·raus (2)
* Anagrames: suaràs, susara, usaràs
# saray
## Català
### Nom

saray m.
* Antigament, sarraí.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sa·ray (2)

### Vegeu també

* Labernia y Esteller, Pere. Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana y llatina., Tom II, Barcelona, 1840.

## Turc

   * Etimologia: Del persa سرای ‎(sarây).

### Nom

saray ‎(plural saraylar)
* palau, mansió
* serrall

#### Derivats

* Saraybosna
* Bosnasaray
# saranguis
## Català
### Nom

saranguis m. pl.
* Forma plural de sarangui.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sa·ran·guis (3)
* Anagrama: granissau
# sarau
## Català

   * Pronúncia: oriental /səˈɾaw/, occidental /saˈɾaw/
   * Rimes: -aw
   * Etimologia: Del castellà sarao, segle XVIII, del galaicoportuguès sarão, de l'adverbi llatí sero ‎(«cap al vespre»).

### Nom

sarau m. ‎(plural saraus)
* Ball o convit amb música entre persones de distinció, generalment celebrat cap al vespre.
* Renyina, baralla.

#### Sinònims

* ball, dansa

#### Compostos i expressions

* sarau de màscara: el sarau de persones amb careta.
* sarau particular, caser, casolà: El sarau per a divertir-se entre famílies.

#### Traduccions

* Anglès: party $^{(es)}$
* Castellà: sarao $^{(es)}$
* Francès: soirée $^{(fr)}$
* Italià: serata $^{(it)}$
* Llatí: festivum tripudium $^{(la)}$
* Castellà: marimorena $^{(es)}$
* Llatí: rixa $^{(la)}$
* Castellà: máscara $^{(es)}$
* Castellà: saraguete $^{(es)}$
* Llatí: tripudium $^{(la)}$ domesticum

### Miscel·lània

* Síl·labes: sa·rau (2)
* Anagrames: ruasa, saura, suara, suarà, usara, usarà

### Vegeu també

* Labernia y Esteller, Pere. Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana y llatina., Tom II, Barcelona, 1840.
* FIGUERA, Pere Antoni. Diccionari Mallorquí-Castellà, Palma, 1840.