OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# possible
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /puˈsib.bɫə/, /puˈsi.βɫə/ balear /poˈsib.bɫə/, /puˈsib.bɫə/ Occidental: nord-occidental /poˈsib.bɫe/, /poˈsi.βɫe/ valencià /poˈsi.bɫe/
   * Rimes: -ible
   * Etimologia: Del llatí possibĭlis, segle XIII.

### Adjectiu

possible inv. ‎(plural possibles)
* Que pot tenir lloc.
    És possible que arribem tard. Intentarem arribar en el menor temps possible.

#### Traduccions

* Alemany: möglich $^{(de)}$
* Anglès: possible $^{(en)}$
* Àrab: مُمْكِن‎ $^{(ar)}$
* Armeni: հնարավոր $^{(hy)}$ ‎(hnaravor)
* Asturià: posible $^{(ast)}$
* Belarús: магчы́мы $^{(be)}$ ‎(mahtximi)
* Búlgar: възмо́жен $^{(bg)}$ ‎(vazmojen)
* Castellà: posible $^{(es)}$ m. f.
* Coreà: 가능하다 $^{(ko)}$ ‎(ganeunghada)
* Danès: mulig $^{(da)}$
* Eslovac: možný $^{(sk)}$
* Eslovè: mogoč $^{(sl)}$, možen $^{(sl)}$
* Esperanto: ebla $^{(eo)}$
* Estonià: võimalik $^{(et)}$
* Feroès: møguligur $^{(fo)}$
* Finès: mahdollinen $^{(fi)}$
* Francès: possible $^{(fr)}$ m. f.
* Friülà: possibil $^{(fur)}$
* Gallec: posible $^{(gl)}$
* Gal·lès: dichonadwy $^{(cy)}$
* Georgià: შეიძლება $^{(ka)}$ ‎(xèidzleba)
* Grec: πιθανός $^{(el)}$ ‎(pithanós)
* Hebreu: אפשרי $^{(he)}$
* Hindi: संभव $^{(hi)}$
* Hongarès: lehetséges $^{(hu)}$
* Ídix: מיגלעך‎ $^{(yi)}$
* Islandès: hægur $^{(is)}$
* Italià: possibile $^{(it)}$
* Japonès: ありうる $^{(ja)}$ ‎(ariuru)
* Letó: iespējams $^{(lv)}$
* Llatí: possibilis $^{(la)}$
* Luxemburguès: méiglech $^{(lb)}$
* Macedoni: можен $^{(mk)}$
* Malgaix: haizina $^{(mg)}$
* Maltès: possibbli $^{(mt)}$
* Neerlandès: mogelijk $^{(nl)}$
* Polonès: możliwy $^{(pl)}$
* Portuguès: possível $^{(pt)}$
* Romanès: posibil $^{(ro)}$
* Rus: возмо́жный $^{(ru)}$ ‎(vozmojni)
* Serbocroat: moguć $^{(sh)}$
* Suec: möjlig $^{(sv)}$
* Tadjik: мумкин $^{(tg)}$
* Tagal: posible $^{(tl)}$
* Tai: เป็นไปได้ $^{(th)}$
* Turc: olası $^{(tr)}$
* Txec: možný $^{(cs)}$
* Ucraïnès: можли́вий $^{(uk)}$ ‎(mojlivi)
* Való: possibe $^{(wa)}$
* Volapük: mögik $^{(vo)}$
* Xinès: 可能 $^{(zh)}$ ‎(kěnéng)

### Nom

possible m. ‎(plural possibles)
* Cosa que pot tenir lloc.
    Cal fer tots els possibles per arribar-hi.
* Recursos o béns que hom té a la seva disposició.
    Era una persona amb molts possibles.

#### Traduccions

* Anglès: possible $^{(en)}$
* Castellà: posible $^{(es)}$ m. f.
* Francès: possible $^{(fr)}$ m. f.
* Llengua de signes catalana: PODER $^{(csc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: pos·si·ble (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Anglès

   * Pronúncia: /ˈpɒsəbl̩/ àudio (EUA)

### Adjectiu

possible ‎(comparatiu possibler o more possible, superlatiu possiblest o most possible)
* possible

## Francès
### Adjectiu

possible inv. ‎(plural possibles)
* possible

### Nom

possible m. ‎(plural possibles)
* possible
# possibilitat
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pu.si.βi.ɫiˈtat/ balear /po.si.bi.ɫiˈtat/, /pu.si.bi.ɫiˈtat/ Occidental: /po.si.bi.ɫiˈtat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: Del llatí possibilitāte(m), equivalent a possible i -itat, segle XIV.

### Nom

possibilitat f. ‎(plural possibilitats)
* Qualitat o estat d'allò que és possible.
* Cosa o situació que pot esdevenir-se.

#### Derivats

* possiblement

#### Relacionats

* probabilitat

#### Traduccions

* Anglès: possibility $^{(en)}$
* Castellà: posibilidad $^{(es)}$
* Llengua de signes catalana: PODER $^{(csc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: pos·si·bi·li·tat (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# raviniginta
## Esperanto

   * Pronúncia: /ra.vi.niˈɡin.ta/

### Verb

raviniginta ‎(plural ravinigintaj, acusatiu ravinigintan, plural acusatiu ravinigintajn)
* participi actiu passat de ravinigi
# ravinigintajn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ra.vi.niˈɡin.tajn/

### Verb

ravinigintajn
* acusatiu plural de raviniginta
# ravinigintojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ra.vi.niˈɡin.tojn/

### Verb

ravinigintojn
* acusatiu plural de raviniginto
# ravinigintaj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ra.vi.niˈɡin.taj/

### Verb

ravinigintaj
* forma plural de raviniginta
# ravinigintan
## Esperanto

   * Pronúncia: /ra.vi.niˈɡin.tan/

### Verb

ravinigintan
* acusatiu de raviniginta
# raviniginte
## Esperanto

   * Pronúncia: /ra.vi.niˈɡin.te/

### Verb

raviniginte
* participi actiu adverbial passat de ravinigi
# ravinigintoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ra.vi.niˈɡin.toj/

### Verb

ravinigintoj
* forma plural de raviniginto
# raviniginto
## Esperanto

   * Pronúncia: /ra.vi.niˈɡin.to/

### Verb

raviniginto ‎(plural ravinigintoj, acusatiu raviniginton, plural acusatiu ravinigintojn)
* participi actiu nominal passat de ravinigi
# raviniginton
## Esperanto

   * Pronúncia: /ra.vi.niˈɡin.ton/

### Verb

raviniginton
* acusatiu de raviniginto
# ravinigis
## Esperanto

   * Pronúncia: /ra.viˈni.ɡis/

### Verb

ravinigis
* passat de ravinigi
# priap
## Català

   * Pronúncia: /pɾiˈap/
   * Rimes: -ap
   * Etimologia: Del llatí priāpus, del grec antic Πρίαπος ‎(Príapos), déu grec de la procreació i el penis.

### Nom

priap m. ‎(plural priaps)
* Penis en erecció.

#### Traduccions

* Castellà: príapo $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: pri·ap (2)
* Anagrames: papir, pipar

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# preésseu
## Català

   * Pronúncia: oriental /pɾəˈe.səw/, occidental /pɾeˈe.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

preésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb prear.
# preéssim
## Català

   * Pronúncia: oriental /pɾəˈe.sim/, occidental /pɾeˈe.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

preéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb prear.

### Miscel·lània

* Síl·labes: pre·és·sim (3)
* Anagrames: empressi, impreses, períssem, piréssem, premessi
# preéssiu
## Català

   * Pronúncia: oriental /pɾəˈe.siw/, occidental /pɾeˈe.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

preéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb prear.

### Miscel·lània

* Síl·labes: pre·és·siu (3)
* Anagrames: espúries, perísseu, pirésseu
# rața
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -a.

### Nom

rața
* nominatiu i acusatiu definit singular de rață
# rațe
## Romanès
### Nom

rațe
* forma plural de rață
* genitiu i datiu indefinit singular de rață
# rațele
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -le.

### Nom

rațele
* nominatiu i acusatiu definit plural de rață
# rațelor
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -lor.

### Nom

rațelor
* genitiu i datiu definit plural de rață
* vocatiu plural de rață
# raġġi
## Maltès

   * Pronúncia: /rɐd͡ʒːɪ/

### Nom

raġġi
* forma plural de raġġ
# raței
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -i.

### Nom

raței
* genitiu i datiu definit singular de rață
# raġġ
## Maltès

   * Pronúncia: /rɐd͡ʒt͡ʃ/
   * Etimologia: Potser del català raig.

### Nom

raġġ m. ‎(plural raġġi)
* raig (de llum)
# rațo
## Romanès
### Nom

rațo
* vocatiu singular de rață
# rašaj
## Romaní
### Nom

rašaj
* grafia acadèmica de raśaj
# prémer
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈpɾe.mə/ Occidental: nord-occidental /ˈpɾe.me/ valencià /ˈpɾe.meɾ/, /ˈpɾe.me/
   * Rimes: -eme(ɾ)
   * Etimologia: Del llatí premere, segle XIV.

### Verb

prémer trans., intr.
* Comprimir un cos aplicant pressió per diversos costats.
* (intransitiu, mallorquí) Fer força per defecar.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: premo, prem, premem Vocal rizotònica: /e/

#### Sinònims

* comprimir, espitjar, estrènyer, pitjar, premsar

#### Relacionats

* esprémer

#### Traduccions

* Alemany: drücken $^{(de)}$
* Anglès: press $^{(en)}$, squeeze $^{(en)}$
* Àrab: ضَغَطَ $^{(ar)}$
* Armeni: սեղմել $^{(hy)}$ ‎(sekhmel)
* Castellà: presionar $^{(es)}$, apretar $^{(es)}$
* Coreà: 누르다 $^{(ko)}$ ‎(nureuda)
* Esperanto: premi $^{(eo)}$
* Finès: painaa $^{(fi)}$
* Francès: presser $^{(fr)}$, appuyer $^{(fr)}$
* Gallec: presionar $^{(gl)}$, prensar $^{(gl)}$
* Hindi: दबाना $^{(hi)}$
* Hongarès: nyom $^{(hu)}$
* Italià: premere $^{(it)}$
* Japonès: 押す $^{(ja)}$
* Llatí: premere $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: PRESSIONAR $^{(csc)}$
* Neerlandès: drukken $^{(nl)}$
* Persa: فشردن‎ $^{(fa)}$
* Portuguès: pressionar $^{(pt)}$, prensar $^{(pt)}$
* Rus: нажима́ть $^{(ru)}$ ‎(najimat), жать $^{(ru)}$ ‎(jat)
* Sànscrit: पीडयति $^{(sa)}$
* Sard: caccigai $^{(sc)}$, aprettai $^{(sc)}$
* Serbocroat: pritisnuti $^{(sh)}$
* Suec: trycka $^{(sv)}$
* Tai: ดัน $^{(th)}$
* Txec: tisknout $^{(cs)}$
* Urdú: دبانا‎ $^{(ur)}$
* Vietnamita: ấn $^{(vi)}$
* Xinès: 按 $^{(zh)}$ ‎(àn)

### Miscel·lània

* Síl·labes: pré·mer (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# préhistoriques
## Francès

   * Pronúncia: /pʁe.is.tɔˈʁik/

### Adjectiu

préhistoriques inv. pl.
* forma plural de préhistorique
# préjudice
## Francès

   * Pronúncia: /pʁe.ʒyˈdis/

### Nom

préjudice m. ‎(plural préjudices)
* perjudici
# prémer la pilota
## Català
### Verb

prémer la pilota intr.
* (rugbi) Fer pressió amb la mà o el tronc contra la pilota a la zona d'assaig.

#### Traduccions

* Anglès: press the ball $^{(en)}$
* Castellà: apretar el balón $^{(es)}$
* Francès: aplatir le ballon $^{(fr)}$

### Vegeu també

* prémer la pilota. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# prénom
## Francès

   * Parònims: pronom
   * Etimologia: (pendent)
   * Pronúncia:

### Nom

prénom m. ‎(plural prénoms)
* prenom

#### Sinònims

* nom propre (envellit)

#### Hipònims

* nom chrétien
* nom de baptême

#### Hiperònims

* nom personnel

#### Relacionats

* prénommer

### Vegeu també

Vegeu la Categoria:Prenoms en francès
* Entrada «prénom» al Trésor de la langue française informatisé (TLFi).
# préparation
## Francès

   * Pronúncia: /pʁe.pa.ʁaˈsjɔ̃/ àudio

### Nom

préparation f. ‎(plural préparations)
* preparació
# préhistorique
## Francès

   * Pronúncia: /pʁe.is.tɔˈʁik/

### Adjectiu

préhistorique inv. ‎(plural préhistoriques)
* prehistòric -a
# préjudices
## Francès

   * Pronúncia: /pʁe.ʒyˈdis/

### Nom

préjudices m. pl.
* forma plural de préjudice
# préjuger
## Francès

   * Pronúncia: /pʁe.ʒyˈʒe/
   * Etimologia: Del prefix pré- i juger.

### Verb

préjuger
* prejutjar
    [...] on remarque cependant que le médecin anticipe sur les questions du patient ou les préjuge.—«això no obstant, cal tenir en compte que el metge anticipa les preguntes del pacient o les prejutja.»

#### Relacionats

* préjugé

### Vegeu també

* ↑ Fainzang, Sylvie. La relation médecin-malades : information et mensonge, 2006. París: Puf, 50. ISBN 2-13-055828-3.
# prénoms
## Francès

   * Pronúncia: /pʁeˈnɔ̃/

### Nom

prénoms m. pl.
* forma plural de prénom
# pírricas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈpi.ri.kas/, meridional /ˈpi.ri.kah/
       Americà: alt /ˈpi.ri.k(a)s/, baix /ˈpi.ri.kah/, austral /ˈpi.ri.kas/
   * Rimes: -irikas

### Adjectiu

pírricas f. pl.
* forma plural de pírrica
# pírrico
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈpi.ri.ko/
       Americà: alt /ˈpi.ri.k(o)/, baix /ˈpi.ri.ko/
   * Rimes: -iriko

### Adjectiu

pírrico m. ‎(femení pírrica, plural masculí pírricos, plural femení pírricas)
* pírric

### Miscel·lània

* Síl·labes: pí·rri·co (3)
# píotsa
## Irlandès

   * Pronúncia: /ˈpʲiːt̪ˠsˠə/
   * Etimologia: De l'italià pizza.

### Nom

píotsa m.
* pizza

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en irlandès
# pírcing
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈpir.siŋ/, balear /ˈpiɾ.siŋk/ Occidental: /ˈpiɾ.siŋ/
   * Etimologia: De l'anglès piercing.

### Nom

pírcing m. ‎(plural pírcings)
* Forat fet a la pell per posar-hi una joia.

#### Traduccions

* Anglès: piercing $^{(en)}$
* Castellà: piercing $^{(es)}$
* Francès: piercing $^{(fr)}$
* Hebreu: דגש $^{(he)}$
* Italià: piercing $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: pír·cing (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# pírric
## Català

   * Pronúncia: /ˈpi.rik/
   * Etimologia: Del llatí pyrrhicus, de Pyrrhus, del grec antic Πύρρος ‎(Pýrrhos, «Pirros rei de l’Epir»), recordat per derrotar els romans a Heraclea però amb nombroses baixes.

### Adjectiu

pírric m. ‎(femení pírrica, plural masculí pírrics, plural femení pírriques)
* Relatiu a Pirros.
* Aconseguit amb més danys que no pas avantatges.

#### Compostos i expressions

* victòria pírrica

#### Traduccions

* Anglès: Pyrrhic $^{(en)}$
* Castellà: pírrico $^{(es)}$
* Francès: à la Pyrrhus $^{(fr)}$
* Italià: pirrico $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: pír·ric (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# pírricos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈpi.ri.kos/, meridional /ˈpi.ri.koh/
       Americà: alt /ˈpi.ri.k(o)s/, baix /ˈpi.ri.koh/, austral /ˈpi.ri.kos/
   * Rimes: -irikos

### Adjectiu

pírricos m. pl.
* forma plural de pírrico
# postr
## Català
### Verb

postr
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de postrar.

#### Variants

* postro, postre, postri

### Miscel·lània

* Anagrames: ports, trops
# postra
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈpɔs.tɾə/ Occidental: nord-occidental /ˈpɔs.tɾa/ valencià /ˈpɔs.tɾa/, /ˈpɔs.tɾɔ/
   * Rimes: -ɔstɾa

### Verb

postra
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de postrar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb postrar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: post·ra (2)
* Heterograma de 6 lletres (aoprst)
* Anagrames: parots, pastor, Pastor, Portas, portàs
# postproducción
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \pos.pɾo.ðukˈθjon\, meridional \poh.pɾo.ðukˈθjoŋ\
       Americà: alt /p(o)s.pɾo.dukˈsjon/, baix \poh.pɾo.ðukˈsjoŋ\, austral \poh.pɾo.ðukˈsjon\
   * Rimes: -on

### Nom

postproducción f. ‎(plural postproducciones)
* (videojocs) postproducció

### Miscel·lània

* Síl·labes: post·pro·duc·ción (4)

### Vegeu també

* postproducción. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# postproductions
## Anglès
### Nom

postproductions
* forma plural de postproduction

## Francès
### Nom

postproductions f. pl.
* forma plural de postproduction
# postraciones
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /pos.tɾaˈθjo.nes/, meridional /poh.tɾaˈθjo.neh/
       Americà: alt /pos.t͡s(a)ˈsjo.nes/, baix /poh.tɾaˈsjo.neh/, austral /poh.tɾaˈsjo.nes/
   * Rimes: -ones

### Nom

postraciones f. pl.
* forma plural de postración
# postración
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /pos.tɾaˈθjon/, meridional \poh.tɾaˈθjoŋ\
       Americà: alt /pos.t͡s(a)ˈsjon/, baix \poh.tɾaˈsjoŋ\, austral /poh.tɾaˈsjon/
   * Rimes: -on

### Nom

postración f. ‎(plural postraciones)
* (Patologia) prostració, postració

### Miscel·lània

* Síl·labes: pos·tra·ción (3)

### Vegeu també

* postración. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 8 setembre 2014].
# postrada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pusˈtɾa.ðə/ balear /posˈtɾa.ðə/, /pusˈtɾa.ðə/ Occidental: /posˈtɾa.ða/
   * Rimes: -ada

### Verb

postrada
* Participi femení singular del verb postrar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: post·ra·da (3)
* Anagrama: pastador
# postrades
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pusˈtɾa.ðəs/ balear /posˈtɾa.ðəs/, /pusˈtɾa.ðəs/ Occidental: /posˈtɾa.ðes/
   * Rimes: -ades

### Verb

postrades
* Participi femení plural del verb postrar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: post·ra·des (3)
# postram
## Català
### Verb

postram
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de postrar.

#### Variants

* postrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: post·ram (2)
* Heterograma de 7 lletres (amoprst)
* Anagrames: portams, trampós, trompàs
# postproduction
## Anglès
### Nom

postproduction ‎(normalment incomptable, plural postproductions)
* (videojocs) postproducció

### Vegeu també

* postproduction. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].

## Francès
### Nom

postproduction f. ‎(plural postproductions)
* postproducció
# produïra
## Català
### Verb

produïra
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb produir.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb produir.
# produïren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /pɾu.ðuˈi.ɾən/ balear /pɾo.ðuˈi.ɾən/, /pɾu.ðuˈi.ɾən/ Occidental: /pɾo.ðuˈi.ɾen/
   * Rimes: -iɾen

### Verb

produïren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de produir.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb produir.
# produïgueu
## Català
### Verb

produïgueu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb produir.
# produïa
## Català
### Verb

produïa
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de produir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de produir.
# produïen
## Català
### Verb

produïen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de produir.

### Miscel·lània

* Anagrama: pondríeu
# produïes
## Català
### Verb

produïes
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de produir.
# recensió
## Català

   * Pronúncia: oriental /rə.sən.siˈo/, occidental /re.sen.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del llatí recensio

### Nom

recensió f. ‎(plural recensions)
* Revisió d'un escrit fent, si cal, correccions sobre el contingut.
* Informació crítica sobre una obra literària, més extensa que una ressenya.

#### Traduccions

* Anglès: recension $^{(en)}$
* Castellà: recensión $^{(es)}$
* Italià: recension $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·cen·si·ó (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# recensions
## Català

   * Pronúncia: oriental /rə.sən.siˈons/, occidental /re.sen.siˈons/
   * Rimes: -ons

### Nom

recensions f. pl.
* Forma plural de recensió.

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·cen·si·ons (4)
* Anagrama: conreessin
# recensui
## Llatí

   * Pronúncia: /rɛˈkɛn.sʊ.iː/

### Verb

recēnsuī
* primera persona singular del pretèrit perfet d'indicatiu actiu de recēnseō
# recent
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /rəˈsen/, balear /rəˈsent/ Occidental: nord-occidental /reˈsen/, valencià /reˈsent/
   * Rimes: -ent
   * Homòfon: ressent
   * Etimologia: Del llatí recens, segle XVII.

### Adjectiu

recent inv. ‎(plural recents)
* Que fa poc que ha estat fet.

#### Sinònims

* nou, novell, fresc

#### Traduccions

* Afrikaans: vars $^{(af)}$
* Albanès: vonë $^{(sq)}$
* Alemany: jüngst $^{(de)}$, kürzlich $^{(de)}$, frisch $^{(de)}$, neu $^{(de)}$
* Anglès: recent $^{(en)}$
* Àrab: أَخِير‎ $^{(ar)}$, جَدِيد‎ $^{(ar)}$
* Búlgar: неотдавнашен $^{(bg)}$ ‎(neotdavnaxen)
* Castellà: reciente $^{(es)}$
* Coreà: 최근 $^{(ko)}$ ‎(choegeun)
* Danès: nylig $^{(da)}$, frisk $^{(da)}$
* Eslovac: nedávny $^{(sk)}$
* Esperanto: lasta $^{(eo)}$, lastatempa $^{(eo)}$
* Estonià: äsjane $^{(et)}$, hiljutine $^{(et)}$
* Feroès: feskur $^{(fo)}$
* Finès: tuore $^{(fi)}$, äskeinen $^{(fi)}$
* Francès: récent $^{(fr)}$
* Gallec: recente $^{(gl)}$
* Gal·lès: diweddar $^{(cy)}$
* Georgià: ახალი $^{(ka)}$ ‎(àkhali), ახლანდელი $^{(ka)}$ ‎(akhlàndeli)
* Grec: πρόσφατος $^{(el)}$ ‎(prósfatos)
* Grec antic: πρόσφατος $^{(grc)}$ ‎(prósphatos)
* Hebreu: אחרון‎ $^{(he)}$
* Hongarès: nem régi $^{(hu)}$, legutóbbi $^{(hu)}$
* Ídix: אַנומלטיק‎ $^{(yi)}$
* Indonesi: baru saja $^{(id)}$
* Irlandès: deireanach $^{(ga)}$
* Islandès: nýlegur $^{(is)}$
* Italià: recente $^{(it)}$
* Japonès: 最近 $^{(ja)}$
* Lituà: naujas $^{(lt)}$
* Llatí: recens $^{(la)}$, nuperus $^{(la)}$
* Mongol: саяхан $^{(mn)}$
* Neerlandès: recent $^{(nl)}$
* Persa: تازه‎ $^{(fa)}$
* Polonès: ostatni $^{(pl)}$, świeży $^{(pl)}$, niedawny $^{(pl)}$
* Portuguès: recente $^{(pt)}$
* Quítxua: musuq $^{(qu)}$
* Romanès: recent $^{(ro)}$
* Rus: неда́вний $^{(ru)}$ ‎(nedavni)
* Serbocroat: недавни $^{(sh)}$, nedavni $^{(sh)}$
* Suahili: karibuni $^{(sw)}$
* Suec: nyligen $^{(sv)}$, nylig $^{(sv)}$, ny $^{(sv)}$
* Turc: yeni $^{(tr)}$
* Txec: nedávný $^{(cs)}$
* Ucraïnès: оста́нній $^{(uk)}$ ‎(ostanni), неда́вній $^{(uk)}$ ‎(nedavni)
* Vietnamita: gần đây $^{(vi)}$
* Xinès: 最近 $^{(zh)}$ ‎(zuìjìn)

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·cent (2)
* Anagrames: centre, creent, enterc, tercen

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /ˈɹiːsənt/ àudio (EUA)

### Adjectiu

recent ‎(comparatiu recenter o more recent, superlatiu recentest o most recent)
* recent

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# recensionum
## Llatí

   * Pronúncia: /rɛ.kɛn.sɪˈoː.nʊm/

### Nom

recēnsiōnum
* genitiu plural de recēnsiō
# recensum
## Llatí

   * Pronúncia: /rɛˈkɛn.sʊm/

### Verb

recēnsum
* supí acusatiu de recēnseō
# recensionibus
## Llatí

   * Pronúncia: /rɛ.kɛn.sɪˈoː.nɪ.bʊs/

### Nom

recēnsiōnibus
* datiu plural de recēnsiō
* ablatiu plural de recēnsiō
# recensionis
## Llatí

   * Pronúncia: /rɛ.kɛn.sɪˈoː.nɪs/

### Nom

recēnsiōnis
* genitiu singular de recēnsiō
# recensión
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /re.θenˈsjon/, meridional \re.θeŋˈsjoŋ\
       Americà: alt /r(e).senˈsjon/, baix \re.seŋˈsjoŋ\, austral /re.senˈsjon/
   * Rimes: -on

### Nom

recensión f. ‎(plural recensiones)
* recensió

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·cen·sión (3)
# recensioni
## Llatí

   * Pronúncia: /rɛ.kɛn.sɪˈoː.niː/

### Nom

recēnsiōnī
* datiu singular de recēnsiō
# príncipe
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈpɾin.θi.pe/, meridional \ˈpɾiŋ.θi.pe\
       Americà: alt /ˈpɾin.si.p(e)/, baix \ˈpɾiŋ.si.pe\, austral /ˈpɾin.si.pe/
   * Rimes: -inθipe
   * Etimologia: Del llatí princeps ‎(«el primer»), segle XIII.

### Nom

príncipe m. ‎(plural príncipes, femení princesa)
* príncep

#### Derivats

* principado

#### Relacionats

* principal

### Miscel·lània

* Síl·labes: prín·ci·pe (3)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre príncipe
# príncipe azul
## Castellà
### Nom

príncipe azul m. ‎(plural príncipes azules)
* príncep blau

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre príncipe
# príncipes
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈpɾin.θi.pes/, meridional \ˈpɾiŋ.θi.peh\
       Americà: alt /ˈpɾin.si.p(e)s/, baix \ˈpɾiŋ.si.peh\, austral /ˈpɾin.si.pes/
   * Rimes: -inθipes

### Nom

príncipes m. pl.
* forma plural de príncipe
# príosúnú
## Irlandès
### Nom

príosúnú m.
* empresonament
# prínceps blaus
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌpɾin.səpzˈbɫaws/, occidental /ˌpɾin.sepzˈbɫaws/

### Nom

prínceps blaus m. pl.
* Forma plural de príncep blau.
# príncipes azules
## Castellà
### Nom

príncipes azules m. pl.
* forma plural de príncipe azul
# príncep blau
## Català
### Nom

príncep blau m. ‎(plural prínceps blaus)
* Home idealitzat amb característiques estereotípicament masculines i, per tant, hegemònicament atractiu.

#### Traduccions

* Anglès: Prince Charming $^{(en)}$
* Castellà: príncipe azul $^{(es)}$ m.
* Francès: Roi Charmant $^{(fr)}$ m.
* Indonesi: Pangeran Tampan $^{(id)}$
* Romanès: Prințul Fermecător $^{(ro)}$ m.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GDLC
* Per a més informació vegeu l'entrada a la Neolosfera sobre príncep blau
# príosún
## Irlandès
### Nom

príosún m.
* empresonament
# príosúnacht
## Irlandès
### Nom

príosúnacht f.
* empresonament
# reconeixessi
## Català
### Verb

reconeixessi
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb reconèixer.
# reconeixessis
## Català
### Verb

reconeixessis
* (col·loquial central, alguerès) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb reconèixer.
# reconeixi
## Català
### Verb

reconeixi
* (col·loquial central, septentrional, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb reconèixer.
* (col·loquial central, septentrional, alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb reconèixer.