OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# brindeguesses
## Català
### Verb

brindeguesses
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb brindar.

#### Variants

* brindessis, brindesses, brindassis, brindasses, brindares
# brollaria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bɾu.ʎəˈɾi.ə/ balear /bɾo.ʎəˈɾi.ə/, /bɾu.ʎəˈɾi.ə/ Occidental: /bɾo.ʎaˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

brollaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de brollar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de brollar.
# brollarà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bɾu.ʎəˈɾa/ balear /bɾo.ʎəˈɾa/, /bɾu.ʎəˈɾa/ Occidental: /bɾo.ʎaˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

brollarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de brollar.

### Miscel·lània

* Anagrames: llabarro, llobarra
# brollaràs
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bɾu.ʎəˈɾas/ balear /bɾo.ʎəˈɾas/, /bɾu.ʎəˈɾas/ Occidental: /bɾo.ʎaˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

brollaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de brollar.

### Miscel·lània

* Anagrama: llabarros
# brollarien
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bɾu.ʎəˈɾi.ən/ balear /bɾo.ʎəˈɾi.ən/, /bɾu.ʎəˈɾi.ən/ Occidental: /bɾo.ʎaˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

brollarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de brollar.
# brollasses
## Català
### Verb

brollasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb brollar.

#### Variants

* brollessis, brollesses, brollassis, brollares
# brollaries
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bɾu.ʎəˈɾi.əs/ balear /bɾo.ʎəˈɾi.əs/, /bɾu.ʎəˈɾi.əs/ Occidental: /bɾo.ʎaˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

brollaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de brollar.
# brollaríeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bɾu.ʎəˈɾi.əw/ balear /bɾo.ʎəˈɾi.əw/, /bɾu.ʎəˈɾi.əw/ Occidental: /bɾo.ʎaˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

brollaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de brollar.
# brollassen
## Català
### Verb

brollassen
* (valencià, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb brollar.

#### Variants

* brollessin, brollessen, brollassin, brollaren
# brollaré
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bɾu.ʎəˈɾe/ balear /bɾo.ʎəˈɾe/, /bɾu.ʎəˈɾe/ Occidental: /bɾo.ʎaˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

brollaré
* Primera persona del singular (jo) del futur de brollar.

### Miscel·lània

* Anagrama: rebollar

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /bɾo.ʎaˈɾe/, meridional /bɾo.ʝaˈɾe/
       Americà: /bɾo.ʝaˈɾe/, austral \bɾo.ʒaˈɾe\
   * Rimes: -e

### Verb

brollaré
* primera persona del singular (yo) del futur d'indicatiu del verb brollar
# beuratge
## Català

   * Etimologia: De beure ‎(substantiu) i el sufix -atge.

### Nom

beuratge m. ‎(plural beuratges)
* Beguda de mal aspecte o de sabor desagradable.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: beu·rat·ge (3)
# beu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbɛw/ balear /ˈbəw/, /ˈbɛw/ Occidental: /ˈbew/
   * Rimes: -ɛw
   * Homòfon: veu

### Verb

beu
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de beure.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb beure.

## Piemontès

   * Pronúncia: /ˈbø/

### Nom

beu m.
* bou
# beuen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbɛ.wən/ balear /ˈbə.wən/, /ˈbɛ.wən/ Occidental: /ˈbe.wen/
   * Rimes: -ɛwen
   * Homòfon: veuen

### Verb

beuen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de beure.

### Miscel·lània

* Síl·labes: be·uen (2)
# beure's
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈbɛw.ɾəs/, occidental /ˈbew.ɾes/
   * Rimes: -ɛwɾes
   * Homòfons: beures, veure's

### Verb

beure's
* Forma pronominal de beure.
# beure
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈbɛw.ɾə/ balear /ˈbəw.ɾə/, /ˈbɛw.ɾə/ Occidental: /ˈbew.ɾe/
   * Rimes: -ɛwɾe
   * Homòfon: veure
   * Etimologia: Del llatí bibere, segle XII.

### Verb

beure trans., pron. ‎(pronominal beure's)
* Ingerir algun líquid.
* Consumir begudes alcohòliques.
    Els caps de setmana bec poc.
* Ser addicte a les begudes alcohòliques.
    El problema que té és que beu.
* (pronominal amb complement directe) Forma emfàtica.
    M’he begut tota l’ampolla.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: bec, beu, bevem Vocal rizotònica: /ɛ/, /ə/, /e/

#### Sinònims

* prendre

#### Derivats

* abeurar

#### Compostos i expressions

* beure a galet
* beure a raig
* beure's l'enteniment
* beure com un clot d'arena
* beure com una esponja

#### Traduccions

* Alemany: trinken $^{(de)}$
* Anglès: drink $^{(en)}$
* Àrab: شَرِبَ‎ $^{(ar)}$
* Castellà: beber $^{(es)}$
* Eslovac: piť $^{(sk)}$
* Eslovè: piti $^{(sl)}$
* Esperanto: trinki $^{(eo)}$
* Estonià: jooma $^{(et)}$
* Finès: juoda $^{(fi)}$
* Francès: boire $^{(fr)}$
* Friülà: bevi $^{(fur)}$
* Gallec: beber $^{(gl)}$
* Georgià: სმა $^{(ka)}$ ‎(sma)
* Grec: πίνω $^{(el)}$ ‎(pino)
* Grec antic: πίνω $^{(grc)}$ ‎(pínō)
* Gujarati: પીવું $^{(gu)}$
* Hebreu: שָׁתָה‎ $^{(he)}$
* Hindi: पीना $^{(hi)}$
* Hongarès: iszik $^{(hu)}$
* Ídix: טרינקען‎ $^{(yi)}$
* Irlandès: ól $^{(ga)}$
* Islandès: drekka $^{(is)}$
* Italià: bere $^{(it)}$
* Japonès: 飲む $^{(ja)}$
* Kazakh: ішу $^{(kk)}$ ‎(işw/ixu)
* Khmer: ផឹក $^{(km)}$
* Kurd: vexwarin $^{(ku)}$
* Llatí: bibere $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: BEURE $^{(csc)}$
* Occità: beure $^{(oc)}$
* Polonès: pić $^{(pl)}$
* Portuguès: beber $^{(pt)}$
* Retoromànic: baiver $^{(rm)}$, bever $^{(rm)}$
* Romanès: bea $^{(ro)}$
* Romaní: pijel $^{(rom)}$
* Rus: пить $^{(ru)}$ ‎(pit)
* Sard: bíbere $^{(sc)}$
* Sicilià: bìviri $^{(scn)}$
* Suec: dricka $^{(sv)}$
* Tàtar: эчәргә $^{(tt)}$
* Turc: içmek $^{(tr)}$
* Txec: pít $^{(cs)}$
* Urdú: پینا‎ $^{(ur)}$
* Vènet: trincàr $^{(vec)}$
* Vietnamita: uống $^{(vi)}$
* Xinès: 喝 $^{(zh)}$ ‎(hē)

### Nom

beure m. ‎(plural beures)
* Beguda, líquid que es beu.
    «Asseguda als pedrissos amb els beures que havia pagat qui celebrava l'onomàstica.» (Ignasi Revés, Oli en un llum, 2008)

#### Sinònims

* beguda, copa, refresc

### Miscel·lània

* Síl·labes: beu·re (2)
* Anagrama: rebeu

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: beure

## Occità
### Verb

beure
* beure

#### Variants

* béver (gascó)
# beuratges
## Català
### Nom

beuratges m. pl.
* Forma plural de beuratge.

### Miscel·lània

* Síl·labes: beu·rat·ges (3)
* Anagrames: bestragué, braguetes
# beure's el seny
## Català
### Verb

beure's el seny
* Sinònim de beure's l'enteniment.

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV
# bufas
## Occità

   * Pronúncia: /ˈby.fo̞s/

### Nom

bufas f. pl.
* forma plural de bufa
# bufasses
## Català
### Verb

bufasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb bufar.

#### Variants

* bufeguesses, bufessis, bufesses, bufassis, bufares

### Miscel·lània

* Síl·labes: bu·fas·ses (3)
# bufaràs
## Català

   * Pronúncia: oriental /bu.fəˈɾas/, occidental /bu.faˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

bufaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de bufar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bu·fa·ràs (3)
# bufaríem
## Català

   * Pronúncia: oriental /bu.fəˈɾi.əm/, occidental /bu.faˈɾi.em/
   * Rimes: -iem

### Verb

bufaríem
* Primera persona del plural (nosaltres) del condicional de bufar.

#### Variants

* bufarívem

### Miscel·lània

* Síl·labes: bu·fa·rí·em (4)
* Heterograma de 8 lletres (abefimru)
# bufarívem
## Català
### Verb

bufarívem
* (alguerès) Primera persona del plural (nosaltres) del condicional de bufar.

#### Variants

* bufaríem

### Miscel·lània

* Síl·labes: bu·fa·rí·vem (4)
* Heterograma de 9 lletres (abefimruv)
# bufaríveu
## Català
### Verb

bufaríveu
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de bufar.

#### Variants

* bufaríeu

### Miscel·lània

* Síl·labes: bu·fa·rí·veu (4)
# bufassen
## Català
### Verb

bufassen
* (valencià, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb bufar.

#### Variants

* bufeguessen, bufessin, bufessen, bufassin, bufaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: bu·fas·sen (3)
# bufaré
## Català

   * Pronúncia: oriental /bu.fəˈɾe/, occidental /bu.faˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

bufaré
* Primera persona del singular (jo) del futur de bufar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bu·fa·ré (3)
* Heterograma de 6 lletres (abefru)
# bufaríeu
## Català

   * Pronúncia: oriental /bu.fəˈɾi.əw/, occidental /bu.faˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

bufaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de bufar.

#### Variants

* bufaríveu

### Miscel·lània

* Síl·labes: bu·fa·rí·eu (4)
# bufassin
## Català
### Verb

bufassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb bufar.

#### Variants

* bufeguessen, bufessin, bufessen, bufassen, bufaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: bu·fas·sin (3)
# brenya
## Català
### Nom

brenya f. ‎(plural brenyes)
* Antigament, breny (terra trencada entre roques i plena de malesa).

#### Traduccions

* Anglès: scrub $^{(en)}$ [1]
* Castellà: breña $^{(es)}$ [1]
* Francès: terrain $^{(fr)}$ raboteux, crevassé, scabreux, rempli de ronces [1]
* Italià: scabro $^{(it)}$ rouchioso [1]
* Llatí: prærupta montium $^{(la)}$, dumetis, aut vepretis consita [1]

### Cites

Que besant las santas penyas Hont sos peus de roca banya Monserrat, Y anguilejant entre brenyas, Regas ma pobre cabanya, Llobregat;
(Al Llobregat, de Joaquim Rubió i Ors, 1839)

### Miscel·lània

* Síl·labes: bre·nya (2)
* Heterograma de 6 lletres (abenry)

### Vegeu també

* Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom I.
# bresc
## Català
### Verb

bresc
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de brescar.

#### Variants

* bresco, bresque, bresqui
# brennendstes
## Alemany
### Adjectiu

brennendstes
* forma declinada de brennend
# bronco
## Italià

   * Pronúncia: /ˈbroŋ.ko/

### Nom

bronco m. ‎(plural bronchi)
* (anatomia) bronqui
* (Zoologia) cornamenta

### Miscel·lània

* Síl·labes: brón·co (2)
# bronchus
## Anglès
### Nom

bronchus ‎(plural bronchi)
* (anatomia) bronqui

### Vegeu també

* bronchus. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# broncodilatador
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌbɾoŋ.ku.ði.ɫə.təˈðo/ balear /ˌbɾoŋ.ko.ði.ɫə.təˈðo/, /ˌbɾoŋ.ku.ði.ɫə.təˈðo/ Occidental: nord-occidental /ˌbɾoŋ.ko.ði.ɫa.taˈðo/, valencià /ˌbɾoŋ.ko.ði.ɫa.taˈðoɾ/
   * Rimes: -o(ɾ)
   * Etimologia: Del prefix bronco- i dilatador.

### Adjectiu

broncodilatador m. ‎(femení broncodilatadora, plural masculí broncodilatadors, plural femení broncodilatadores)
* Que dilata els bronquis.

### Nom

broncodilatador m. ‎(plural broncodilatadors)
* Medicament que dilata i relaxa els bronquis. Normalment se l'utilitza per combatre l'asma.

#### Traduccions

* Alemany: Bronchospasmolytikum $^{(de)}$
* Anglès: bronchodilator $^{(en)}$
* Castellà: broncodilatador $^{(es)}$ m.
* Francès: bronchodilatateur $^{(fr)}$
* Portuguès: broncodilatador $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: bron·co·di·la·ta·dor (6)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GDLC

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \bɾoŋ.ko.ði.la.taˈðoɾ\
       Americà: alt \bɾoŋ.ko.di.la.t(a)ˈdoɾ\, baix \bɾoŋ.ko.ði.la.taˈðoɾ\
   * Rimes: -oɾ

### Nom

broncodilatador m. ‎(plural broncodilatadores)
* broncodilatador

### Miscel·lània

* Síl·labes: bron·co·di·la·ta·dor (6)

## Portuguès
### Nom

broncodilatador m.
* broncodilatador
# brugolarien
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bɾu.ɣu.ɫəˈɾi.ən/ balear /bɾu.ɣo.ɫəˈɾi.ən/, /bɾu.ɣu.ɫəˈɾi.ən/ Occidental: /bɾu.ɣo.ɫaˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

brugolarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de brugolar.
# brugolarà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bɾu.ɣu.ɫəˈɾa/ balear /bɾu.ɣo.ɫəˈɾa/, /bɾu.ɣu.ɫəˈɾa/ Occidental: /bɾu.ɣo.ɫaˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

brugolarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de brugolar.

### Miscel·lània

* Anagrama: Brugarola
# brugolaràs
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bɾu.ɣu.ɫəˈɾas/ balear /bɾu.ɣo.ɫəˈɾas/, /bɾu.ɣu.ɫəˈɾas/ Occidental: /bɾu.ɣo.ɫaˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

brugolaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de brugolar.

### Miscel·lània

* Anagrama: Brugarolas
# brugolaré
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bɾu.ɣu.ɫəˈɾe/ balear /bɾu.ɣo.ɫəˈɾe/, /bɾu.ɣu.ɫəˈɾe/ Occidental: /bɾu.ɣo.ɫaˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

brugolaré
* Primera persona del singular (jo) del futur de brugolar.
# brugolaríeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bɾu.ɣu.ɫəˈɾi.əw/ balear /bɾu.ɣo.ɫəˈɾi.əw/, /bɾu.ɣu.ɫəˈɾi.əw/ Occidental: /bɾu.ɣo.ɫaˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

brugolaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de brugolar.
# brugolaria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bɾu.ɣu.ɫəˈɾi.ə/ balear /bɾu.ɣo.ɫəˈɾi.ə/, /bɾu.ɣu.ɫəˈɾi.ə/ Occidental: /bɾu.ɣo.ɫaˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

brugolaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de brugolar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de brugolar.
# brugolaries
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bɾu.ɣu.ɫəˈɾi.əs/ balear /bɾu.ɣo.ɫəˈɾi.əs/, /bɾu.ɣu.ɫəˈɾi.əs/ Occidental: /bɾu.ɣo.ɫaˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

brugolaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de brugolar.
# buruengana
## Basc
### Nom

buruengana
* al·latiu definit plural de buru
# buruenganantz
## Basc
### Nom

buruenganantz
* al·latiu direccional definit plural de buru
# buruengandik
## Basc
### Nom

buruengandik
* ablatiu definit plural de buru
# buruengan
## Basc
### Nom

buruengan
* inessiu definit plural de buru
# buruenganako
## Basc
### Nom

buruenganako
* genitiu locatiu definit plural de buru
# buruengatik
## Basc
### Nom

buruengatik
* causal definit plural de buru
# buruenganaino
## Basc
### Nom

buruenganaino
* terminatiu definit plural de buru
# buruentzat
## Basc
### Nom

buruentzat
* benefactiu definit plural de buru
# buruetako
## Basc
### Nom

buruetako
* genitiu locatiu definit plural de buru
# buruetan
## Basc
### Nom

buruetan
* inessiu definit plural de buru
# blood transfusions
## Anglès
### Nom

blood transfusions
* forma plural de blood transfusion
# blood vessels
## Anglès
### Nom

blood vessels
* forma plural de blood vessel
# blood plasma
## Anglès
### Nom

blood plasma ‎(incomptable)
* plasma sanguini

### Vegeu també

* blood plasma. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# blood
## Anglès

   * Pronúncia: /blʌd/ àudio (EUA)
   * Etimologia: De l'anglès antic blōd. Cognat amb l'holandès bloed, l'alemany Blut i el suec blod.

### Nom

blood ‎(comptable i incomptable, plural bloods)
* sang

#### Derivats

* bloody
* bloodthirsty

### Verb

blood ‎(3a persona singular present bloods, gerundi blooding, passat i participi blooded)
* (obsolet) sagnar

#### Sinònims

* bleed

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà
* Per a més informació vegeu l'entrada al Cambridge English Dictionary© sobre blood
* Per a més informació vegeu l'entrada al Collins Dictionary© sobre blood
# blondest
## Anglès
### Adjectiu

blondest
* forma superlativa de blond
# blood transfusion
## Anglès
### Nom

blood transfusion ‎(plural blood transfusions)
* transfusió de sang

### Vegeu també

* blood transfusion. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# blood vessel
## Anglès
### Nom

blood vessel ‎(plural blood vessels)
* (anatomia) vas sanguini

### Vegeu també

* blood vessel. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# blonde
## Anglès

   * Pronúncia: /blɒnd/

### Adjectiu

blonde ‎(comparatiu blonder o more blonde, superlatiu blondest o most blonde)
* ros

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# blonder
## Anglès
### Adjectiu

blonder
* forma comparativa de blond
# buddhism
## Suec

   * Etimologia: De Buddha i el sufix -ism.

### Nom

buddhism c. ‎(sense plural)
* budisme

#### Derivats

* buddhist
* buddhist
# budell
## Català

   * Pronúncia: /buˈðeʎ/
   * Rimes: -eʎ
   * Etimologia: Del llatí vulgar *būtellus, variant de botĕllus, diminutiu de botŭlus ‎(«botifarra»), segle XIV.

### Nom

budell m. ‎(plural budells)
* Tram de l'aparell digestiu des de la sortida de l'estómac fins al seu acabament a la sortida del cos.

#### Traduccions

* Afrikaans: derm $^{(af)}$
* Albanès: zorrë $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Darm $^{(de)}$ m.
* Anglès: bowel $^{(en)}$, gut $^{(en)}$
* Àrab: مِعًى‎ $^{(ar)}$ m.
* Aragonès: zago $^{(an)}$ m.
* Armeni: աղիք $^{(hy)}$ ‎(akhik)
* Belarús: кі́шка $^{(be)}$ f. ‎(kixka), кішэ́чнік $^{(be)}$ m. ‎(kixétxnik)
* Bengalí: অন্ত্র $^{(bn)}$
* Castellà: tripas $^{(es)}$
* Coreà: 창자 $^{(ko)}$ ‎(changja)
* Danès: tarm $^{(da)}$ c.
* Eslovac: črevo $^{(sk)}$ n.
* Eslovè: črevo $^{(sl)}$ n.
* Esperanto: intesto $^{(eo)}$, intesto $^{(eo)}$
* Estonià: sool $^{(et)}$
* Finès: suolisto $^{(fi)}$
* Francès: intestin $^{(fr)}$, boyau $^{(fr)}$ m.
* Frisó occidental: term $^{(fy)}$ c.
* Friülà: budiel $^{(fur)}$ m.
* Gallec: tripa $^{(gl)}$ f., intestino $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: coluddyn $^{(cy)}$ m.
* Georgià: ნაწლავი $^{(ka)}$ ‎(nàtslavi)
* Grec: έντερο $^{(el)}$ n. ‎(éndero)
* Grec antic: ἔντερον $^{(grc)}$ n. ‎(énteron)
* Hebreu: מְעִי‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: अँतड़ी $^{(hi)}$
* Hongarès: bél $^{(hu)}$, zsiger $^{(hu)}$
* Ídix: קישקע‎ $^{(yi)}$ f.
* Indonesi: usus $^{(id)}$
* Islandès: görn $^{(is)}$ f.
* Italià: budello $^{(it)}$, intestino $^{(it)}$ m.
* Japonès: 腸管 $^{(ja)}$
* Kazakh: ішек $^{(kk)}$ ‎(işek/ixek)
* Kurd: rûvî $^{(ku)}$ f.
* Letó: zarna $^{(lv)}$ f.
* Lituà: žarnos $^{(lt)}$ f. pl.
* Macedoni: црево $^{(mk)}$ n.
* Maltès: musrana $^{(mt)}$ f.
* Mongol: гэдэс $^{(mn)}$
* Neerlandès: darm $^{(nl)}$ m.
* Noruec: tarm $^{(no)}$ m.
* Occità: budèl $^{(oc)}$ m.
* Polonès: jelito $^{(pl)}$ n., kiszka $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: intestino $^{(pt)}$ m.
* Retoromànic: begl $^{(rm)}$ m.
* Romanès: intestin $^{(ro)}$ n., maț $^{(ro)}$ n.
* Romaní: perr $^{(rom)}$ m.
* Rus: кишка́ $^{(ru)}$ f. ‎(kixkà), кише́чник $^{(ru)}$ m. ‎(kixétxnik), чре́во $^{(ru)}$ n. ‎(txrevo) (arcaic)
* Serbocroat: цре́во $^{(sh)}$ n. (ciríl·lic), crevo $^{(sh)}$ n. (llatí)
* Suec: tarm $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: рӯда $^{(tg)}$
* Tagal: bituka $^{(tl)}$
* Tai: ลำไส้ $^{(th)}$
* Tàtar: эчәк $^{(tt)}$
* Turc: bağırsak $^{(tr)}$
* Txec: střevo $^{(cs)}$ n.
* Ucraïnès: ки́шка $^{(uk)}$ f. ‎(kixka), кише́чник $^{(uk)}$ m. ‎(kixètxnik), че́рево $^{(uk)}$ n. ‎(txèrevo) (arcaic)
* Uzbek: ichak $^{(uz)}$
* Volapük: ninäm $^{(vo)}$
* Wolof: butit $^{(wo)}$
* Xinès: 腸管 $^{(zh)}$ ‎(肠管, chángguǎn)

### Miscel·lània

* Síl·labes: bu·dell (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# budellam
## Català

   * Pronúncia: oriental /bu.ðəˈʎam/, occidental /bu.ðeˈʎam/
   * Rimes: -am
   * Etimologia: De budell i el sufix -am.

### Nom

budellam m. ‎(plural budellams)
* budellada

### Miscel·lània

* Síl·labes: bu·de·llam (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# bucó
## Caló català

   * Pronúncia: /buˈko/
   * Etimologia: Del romaní buko.

### Nom

bucó ‎(bukó) m.
* estómac
    «El gitano menjave també molt la por del balitxó. El ventre... com es diu? La por. I después hi ha l’estómec, que en gitano es diu el bucó.» (Eugeni Casanova i Solanes, Identificació i localització de les poblacions de gitanos catalans a França, llengua, cultura i itineraris migratoris, 2014)
* fetge
    «Ai! Per tos bastus deixa’l estar! Així el benc se li pugui halà'l bucó!» (Juli Vallmitjana, Sota Montjuich, 1908)

### Vegeu també

* Adiego Lajara, Ignasi-Xavier. «Casanova, Eugeni: Els gitanos catalans a França», Estudis Romànics, 2018
* Ackerley, Frederick. «The Romani Speech of Catalonia». A: Journal of the Gypsy Lore Society. Edimburg: The Society, 1914-1915, p. 124 (New Series vol. VIII part 1).
# buda
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈbu.ðə/, occidental /ˈbu.ða/
   * Rimes: -uda
   * Etimologia: Del pali buddha ‎(«despertat, il·luminat»), del sànscrit बुद्ध ‎(«despertat, il·luminat»), en darrera instància del protoindoeuropeu *bʰewdʰ- ‎(«estar despert, conscient»).

### Nom

buda m. ‎(plural budes)
* (religió) En el budisme, títol donat a qui assoleix la il·luminació.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: bu·da (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# bruelareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bɾu.ə.ɫəˈɾɛw/ balear /bɾu.ə.ɫəˈɾəw/, /bɾu.ə.ɫəˈɾɛw/ Occidental: /bɾu.e.ɫaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

bruelareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de bruelar.
# bruelares
## Català

   * Pronúncia: oriental /bɾu.əˈɫa.ɾəs/, occidental /bɾu.eˈɫa.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

bruelares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de bruelar.
# bruelar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /bɾu.əˈɫa/ Occidental: nord-occidental /bɾu.eˈɫa/ valencià /bɾu.eˈɫaɾ/, /bɾu.eˈɫa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: bruelà
   * Etimologia: De braolar per metàtesi.

### Verb

bruelar intr.
* (central, septentrional) bramular

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: bruelo, bruela, bruelem Vocal rizotònica: /ɛ/

#### Derivats

* bruel

### Miscel·lània

* Síl·labes: bru·e·lar (3)
* Anagrama: burlaré

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# bruelaran
## Català

   * Pronúncia: oriental /bɾu.ə.ɫəˈɾan/, occidental /bɾu.e.ɫaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

bruelaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de bruelar.

### Miscel·lània

* Anagrama: blaüraren
# bruelaren
## Català

   * Pronúncia: oriental /bɾu.əˈɫa.ɾən/, occidental /bɾu.eˈɫa.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

bruelaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de bruelar.
# bruelament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bɾu.ə.ɫəˈmen/ balear /bɾu.ə.ɫəˈment/, /bɾu.ə.ɫəˈmen/ Occidental: nord-occidental /bɾu.e.ɫaˈmen/ valencià /bɾu.e.ɫaˈment/, /bɾu.e.ɫaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De bruelar i el sufix -ment.

### Nom

bruelament m. ‎(plural bruelaments)
* bramul

### Miscel·lània

* Síl·labes: bru·e·la·ment (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# cadenaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kə.ðəˈna.βəs/, balear /kə.ðəˈna.vəs/ Occidental: nord-occidental /ka.ðeˈna.βes/ valencià /ka.ðeˈna.ves/, /ka.ðeˈna.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

cadenaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de cadenar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·de·na·ves (4)
* Anagrama: avencades
# cadencias
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \kaˈðen.θjas\, meridional \kaˈðeŋ.θjah\
       Americà: alt /kaˈden.s(ja)s/, baix \kaˈðeŋ.sjah\, austral \kaˈðen.sjas\
   * Rimes: -enθjas

### Nom

cadencias f. pl.
* forma plural de cadencia ‎(«cadències»)
# cadene
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kəˈðɛ.nə/ balear /kəˈðə.nə/, /kəˈðɛ.nə/ Occidental: /kaˈðe.ne/
   * Rimes: -ɛne

### Verb

cadene
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de cadenar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb cadenar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb cadenar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb cadenar.

#### Variants

* [1] cadeno, cadeni, cadèn
* [2,3,4] cadeni

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·de·ne (3)