OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# exèrcit
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɡˈzɛr.sit/, occidental /eɡˈzɛɾ.sit/
       Informal: mallorquí /əˈd͡zɛɾ.sit/, nord-occidental /agˈzɛr.sit/, valencià /ejˈʃɛɾ.sit/
   * Etimologia: Del llatí exercĭtum, derivat del verb exercere ‎(«exercitar»), segle XV.

### Nom

exèrcit m. ‎(plural exèrcits)
* Conjunt organitzat de soldats.

#### Sinònims

* massa, multitud

#### Traduccions

* Alemany: Armee $^{(de)}$, Heer $^{(de)}$ n.
* Anglès: army $^{(en)}$
* Asturià: exércitu $^{(ast)}$ m.
* Basc: gudaroste $^{(eu)}$
* Belarús: а́рмія $^{(be)}$ f. ‎(àrmia)
* Castellà: ejército $^{(es)}$
* Danès: hær $^{(da)}$ c.
* Eslovac: vojsko $^{(sk)}$ n.
* Eslovè: vojska $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: armeo $^{(eo)}$
* Estonià: maavägi $^{(et)}$
* Feroès: herur $^{(fo)}$ m.
* Francès: armée $^{(fr)}$
* Friülà: armade $^{(fur)}$
* Gallec: exército $^{(gl)}$ m.
* Grec: στρατός $^{(el)}$ m. ‎(stratós)
* Grec antic: στρατός $^{(grc)}$ m. ‎(stratós)
* Hongarès: hadsereg $^{(hu)}$
* Irlandès: arm $^{(ga)}$ m.
* Islandès: her $^{(is)}$ m.
* Italià: esercito $^{(it)}$
* Japonès: 陸軍 $^{(ja)}$
* Llatí: exercitus $^{(la)}$ m.
* Marathi: फौज $^{(mr)}$ f.
* Neerlandès: leger $^{(nl)}$ n.
* Noruec: hær $^{(no)}$ m.
* Occità: armada $^{(oc)}$ f.
* Polonès: armia $^{(pl)}$ f., wojsko $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: exército $^{(pt)}$ m.
* Retoromànic: armada $^{(rm)}$ f.
* Romanès: armată $^{(ro)}$ f., oaste $^{(ro)}$ f.
* Rus: а́рмия $^{(ru)}$ f. ‎(àrmia)
* Sard: esertzitu $^{(sc)}$
* Sicilià: esèrcitu $^{(scn)}$ m.
* Suahili: jeshi $^{(sw)}$
* Suec: armé $^{(sv)}$ c., här $^{(sv)}$ c.
* Txec: armáda $^{(cs)}$ f., vojsko $^{(cs)}$ n.
* Ucraïnès: а́рмія $^{(uk)}$ f. ‎(àrmia)
* Urdú: فوج‎ $^{(ur)}$
* Xinès: 陸軍 $^{(zh)}$ ‎(陆军, lùjūn)

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·xèr·cit (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: exèrcit
# exécution
## Francès

   * Pronúncia: /ɛɡ.ze.kyˈsjɔ̃/ àudio

### Nom

exécution f. ‎(plural exécutions)
* execució
* (esports de pilota) llançament

### Vegeu també

* exécution. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# exòtic
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɡˈzɔ.tik/, occidental /eɡˈzɔ.tik/
   * Rimes: -ɔtik
   * Etimologia: Del llatí exotĭcus, procedent del grec έξωτικος ‎(éxōtikos), format per εξω ‎(exō, «fora, de l'exterior») i el sufix τικος ‎(tikos, «relaconat amb»), segle XIX.

### Adjectiu

exòtic m. ‎(femení exòtica, plural masculí exòtics, plural femení exòtiques)
* Que el seu aspecte resulta xocant per ser de procedència llunyana i diferent.

#### Sinònims

* rar, peregrí

#### Traduccions

* Anglès: exotic $^{(en)}$
* Castellà: exótico $^{(es)}$
* Francès: exotique $^{(fr)}$
* Italià: esotico $^{(it)}$
* Occità: exotic $^{(oc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·xò·tic (3)
* Heterograma de 6 lletres (ceiotx)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# forníssem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /furˈni.səm/ balear /foɾˈni.səm/, /furˈni.səm/ Occidental: /foɾˈni.sem/
   * Rimes: -isem

### Verb

forníssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fornir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·nís·sem (3)
* Anagrames: formessin, morfissen, somnífers
# fornísseu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /furˈni.səw/ balear /foɾˈni.səw/, /furˈni.səw/ Occidental: /foɾˈni.sew/
   * Rimes: -isew

### Verb

fornísseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb fornir.
# forníssiu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /furˈni.siw/ balear /foɾˈni.siw/, /furˈni.siw/ Occidental: /foɾˈni.siw/
   * Rimes: -isiw

### Verb

forníssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb fornir.
# foros
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfo.ɾos/, meridional /ˈfo.ɾoh/
       Americà: alt /ˈfo.(ɾo)s/, baix /ˈfo.ɾoh/, austral /ˈfo.ɾos/
   * Rimes: -oɾos

### Nom

foros m. pl.
* forma plural de foro
# fororum
## Llatí

   * Pronúncia: /fɔˈroː.rʊm/

### Nom

forōrum
* genitiu plural de forum
# forníssim
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /furˈni.sim/ balear /foɾˈni.sim/, /furˈni.sim/ Occidental: /foɾˈni.sim/
   * Rimes: -isim

### Verb

forníssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fornir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·nís·sim (3)
* Anagrama: morfissin
# forníveu
## Català
### Verb

forníveu
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de fornir.
# foro
## Castellà

   * Pronúncia: /ˈfo.ɾo/
   * Rimes: -oɾo
   * Etimologia: Del llatí forum, doblet de fuero.

### Nom

foro m. ‎(plural foros)
* fòrum
    Eso se discutió ayer en el foro.Això es va discutir ahir al fòrum.
* lloguer
    «El molinero conocía aquel camino, pagaba un foro antiguo a la señora del Palacio, un foro de dos ovejas, siete ferrados de trigo y siete de centeno.» (Ramón del Valle-Inclán Sonata de Otoño)El moliner coneixia aquell camí, pagava un lloguer a la senyora del palau, un lloguer que consistia en dues ovelles, set sacs de 15 quilos de blat i set d'ordi.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·ro (2)

### Vegeu també

* foro. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɔ.roː/
   * Etimologia: De l'arrel protoindoeuropea *bher- («copejar, gratar»).

### Verb

forō ‎(1a present$^?$), forās ‎(2a present), forāre ‎(infinitiu), forāvi ‎(perfet), forātum ‎(supí)
* foradar, jo forado

#### Derivats

* forāmen
* forātus
* perforō

### Nom

forō
* datiu singular de forum
* ablatiu singular de forum
# forque
## Català
### Verb

forque
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de forcar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb forcar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb forcar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb forcar.

#### Variants

* [1] forco, forqui, forc
* [2] forqui
* [3] forqui
* [4] forqui
# evasives
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.βəˈzi.βəs/, balear /ə.vəˈzi.vəs/ Occidental: nord-occidental /e.βaˈzi.βes/ valencià /e.vaˈzi.ves/, /e.βaˈzi.βes/
   * Rimes: -ives

### Nom

evasives f. pl.
* Forma plural de evasiva.

### Adjectiu

evasives f. pl.
* Forma plural de evasiva.

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·va·si·ves (4)
* Anagrama: esvaïves
# eve
## Anglès
### Nom

eve ‎(plural eves)
* vigília
# even
## Anglès

   * Pronúncia: RU /ˈiːvən/, EUA /ˈivən/, /ˈivn̩/ àudio (EUA)

### Adjectiu

even ‎(comparatiu more even, superlatiu most even)
* pla
* igual
* (matemàtiques) parell

### Adverbi

even ‎(no comparable)
* fins i tot, àdhuc, inclús

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# evenings
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈiːvnɪŋz/

### Nom

evenings
* forma plural de evening
# event
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əˈβen/ balear /əˈvent/, /əˈven/ Occidental: nord-occidental /eˈβen/ valencià /eˈvent/, /eˈβen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: Del castellà evento, segle XXI.

### Nom

event m. ‎(plural events)
* (castellanisme) esdeveniment, fet, succés

#### Sinònims

* aconteixement (castellanisme)

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·vent (2)
* Anagrames: envet, veent, vènet, vente, veten

### Vegeu també

* Obres de referència: Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /ɪˈvɛnt/ àudio (EUA)

### Nom

event ‎(plural events)
* esdeveniment
* (Esports) prova
# evasivamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \e.βaˌsi.βaˈmen.te\
       Americà: alt /e.b(a)ˌsi.baˈmen.te/, baix \e.βaˌsi.βaˈmen.te\
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De evasivo i el sufix -mente.

### Adverbi

evasivamente
* evasivament

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·va·si·va·men·te (6)

## Italià

   * Pronúncia: /e.vaˌzi.vaˈmen.te/
   * Etimologia: De evasivo i el sufix -mente.

### Adverbi

evasivamente
* evasivament

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·va·si·va·mén·te (6)
# evasively
## Anglès

   * Etimologia: De evasive i el sufix -ly.

### Adverbi

evasively ‎(comparatiu more evasively, superlatiu most evasively)
* evasivament
# evasió fiscal
## Català
### Nom

evasió fiscal f. ‎(plural evasions fiscals)
* Defraudació tributària mitjançant l’ocultació o la simulació de comptes d’ingressos o despeses amb la finalitat de pagar menys impostos.

#### Traduccions

* Alemany: Steuerflucht $^{(de)}$ f.
* Anglès: tax evasion $^{(en)}$
* Castellà: evasión fiscal $^{(es)}$ f.
* Francès: évasion fiscale $^{(fr)}$ f.
* Italià: evasione fiscale $^{(it)}$ f.

### Vegeu també

* Diccionari de fiscalitat, Universitat de Barcelona.
* Obres de referència: Termcat
# evening
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈiːvnɪŋ/ àudio (EUA)

### Nom

evening ‎(plural evenings)
* vespre

#### Compostos i expressions

* early evening, vesprada, horabaixa, capvespre
* evening dress, vestit de nit
* evening meal, sopar
* evening party, vetllada
* evening star, estel vespertí
* good evening, bon vespre
# eventi
## Italià

   * Pronúncia: /eˈvɛn.ti/

### Nom

eventi m. pl.
* forma plural de evento
# fresquejaria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾəs.kə.ʒəˈɾi.ə/ Occidental: nord-occidental /fɾes.ke.ʒaˈɾi.a/, valencià /fɾes.ke.d͡ʒaˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

fresquejaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de fresquejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de fresquejar.
# fresquejarien
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾəs.kə.ʒəˈɾi.ən/ Occidental: nord-occidental /fɾes.ke.ʒaˈɾi.en/, valencià /fɾes.ke.d͡ʒaˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

fresquejarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de fresquejar.
# fresquejaràs
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾəs.kə.ʒəˈɾas/ Occidental: nord-occidental /fɾes.ke.ʒaˈɾas/, valencià /fɾes.ke.d͡ʒaˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

fresquejaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de fresquejar.
# fresquejareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾəs.kə.ʒəˈɾɛw/ balear /fɾəs.kə.ʒəˈɾəw/, /fɾəs.kə.ʒəˈɾɛw/ Occidental: nord-occidental /fɾes.ke.ʒaˈɾew/, valencià /fɾes.ke.d͡ʒaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

fresquejareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de fresquejar.
# fresquejarà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾəs.kə.ʒəˈɾa/ Occidental: nord-occidental /fɾes.ke.ʒaˈɾa/, valencià /fɾes.ke.d͡ʒaˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

fresquejarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de fresquejar.
# fresquejares
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾəs.kəˈʒa.ɾəs/ balear /fɾəs.kəˈd͡ʒa.ɾəs/, /fɾəs.kəˈʒa.ɾəs/ Occidental: nord-occidental /fɾes.keˈʒa.ɾes/, valencià /fɾes.keˈd͡ʒa.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

fresquejares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de fresquejar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb fresquejar.

#### Variants

* [2] fresquegessis, fresquegesses, fresquejasses
# fresquejaries
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾəs.kə.ʒəˈɾi.əs/ Occidental: nord-occidental /fɾes.ke.ʒaˈɾi.es/, valencià /fɾes.ke.d͡ʒaˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

fresquejaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de fresquejar.
# fresquejaran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾəs.kə.ʒəˈɾan/ Occidental: nord-occidental /fɾes.ke.ʒaˈɾan/, valencià /fɾes.ke.d͡ʒaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

fresquejaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de fresquejar.

### Miscel·lània

* Anagrama: franquejar-se
# fresquejaren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾəs.kəˈʒa.ɾən/ balear /fɾəs.kəˈd͡ʒa.ɾən/, /fɾəs.kəˈʒa.ɾən/ Occidental: nord-occidental /fɾes.keˈʒa.ɾen/, valencià /fɾes.keˈd͡ʒa.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

fresquejaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de fresquejar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb fresquejar.

#### Variants

* [2] fresquegessin, fresquegessen, fresquejassen
# fullatges
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈʎa.d͡ʒəs/ balear /fuˈʎa.d͡ʒəs/, /fuˈja.d͡ʒəs/ Occidental: /fuˈʎa.d͡ʒes/
   * Rimes: -adʒes

### Nom

fullatges m. pl.
* Forma plural de fullatge.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·llat·ges (3)
# fullam
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈʎam/ balear /fuˈʎam/, /fuˈjam/ Occidental: /fuˈʎam/
   * Rimes: -am
   * Etimologia: De fulla i el sufix -am, segle XIX.

### Nom

fullam m. ‎(plural fullams)
* Conjunt de fulles, especialment despreses en gran quantitat.
* fullatge

#### Sinònims

* fullaraca

#### Traduccions

* Castellà: hojarasca $^{(es)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·llam (2)
* Anagrames: fumall, llufam

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# fullar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈʎa/ balear /fuˈʎa/, /fuˈja/ Occidental: nord-occidental /fuˈʎa/ valencià /fuˈʎaɾ/, /fuˈʎa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfons: follà, follar, fullà
   * Etimologia: De fulla, segle XIV.

### Verb

fullar intr.
* Treure fulles un arbre.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: fullo, fulla, fullem

#### Traduccions

* Castellà: echar hojas $^{(es)}$, hojecer $^{(es)}$
* Francès: feuiller $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·llar (2)
* Anagrama: llufar

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# fullatge
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈʎa.d͡ʒə/ balear /fuˈʎa.d͡ʒə/, /fuˈja.d͡ʒə/ Occidental: /fuˈʎa.d͡ʒe/
   * Rimes: -adʒe
   * Etimologia: De fulla i el sufix -atge, segle XVII.

### Nom

fullatge m. ‎(plural fullatges)
* Conjunt unitari de fulles d’una planta.
* Ornament foliaci d’una obra.

#### Sinònims

* (conjunt de fulles) brosta, fronda, fullam, fullareda

#### Traduccions

* Anglès: foliage $^{(en)}$
* Castellà: follaje $^{(es)}$ m.
* Francès: feuillage $^{(fr)}$ m.
* Italià: fogliame $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·llat·ge (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# fullaraca
## Català

   * Pronúncia: oriental /fu.ʎəˈɾa.kə/, occidental /fu.ʎaˈɾa.ka/
   * Rimes: -aka
   * Etimologia: De fulla, l'infix -ar- i el sufix -aca, segle XIX.

### Nom

fullaraca f. ‎(plural fullaraques)
* Fullam sec.
* (figurat) insignificança, minúcia, fotesa

#### Variants

* fullaca

#### Sinònims

* virosta

#### Traduccions

* Anglès: fallen leaves $^{(en)}$ pl.
* Asturià: foyarasca $^{(ast)}$ f., foyasqueru $^{(ast)}$ m., xamasca $^{(ast)}$ f.
* Basc: orbel $^{(eu)}$
* Castellà: hojarasca $^{(es)}$ f.
* Francès: feuilles mortes $^{(fr)}$ f. pl.
* Polonès: ściółka $^{(pl)}$
* Portuguès: folharada $^{(pt)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·lla·ra·ca (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
# fullaraques
## Català

   * Pronúncia: oriental /fu.ʎəˈɾa.kəs/, occidental /fu.ʎaˈɾa.kes/
   * Rimes: -akes

### Nom

fullaraques f. pl.
* Forma plural de fullaraca.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·lla·ra·ques (4)
# fullat
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈʎat/ balear /fuˈʎat/, /fuˈjat/ Occidental: /fuˈʎat/
   * Rimes: -at
   * Homòfon: follat
   * Etimologia: De fullar, segle XIV.

### Adjectiu

fullat m. ‎(femení fullada, plural masculí fullats, plural femení fullades)
* Que ha tret fulla.
* Fet de fulls.

#### Sinònims

* fullós

#### Traduccions

* Anglès: leafy $^{(en)}$
* Castellà: frondoso $^{(es)}$
* Francès: feuillu $^{(fr)}$
* Italià: fogliato $^{(it)}$
* Anglès: leaved $^{(en)}$
* Castellà: hojoso $^{(es)}$, hojaldrado $^{(es)}$
* Francès: feuilleté $^{(fr)}$
* Italià: sfoglio $^{(it)}$

### Verb

fullat
* Participi masculí singular del verb fullar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·llat (2)
* Anagrama: llufat

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# fullades
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈʎa.ðəs/ balear /fuˈʎa.ðəs/, /fuˈja.ðəs/ Occidental: /fuˈʎa.ðes/
   * Rimes: -ades
   * Homòfon: follades

### Adjectiu

fullades f. pl.
* Forma plural de fullada.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·lla·des (3)
* Anagrama: llufades
# fullaques
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈʎa.kəs/ balear /fuˈʎa.kəs/, /fuˈja.kəs/ Occidental: /fuˈʎa.kes/
   * Rimes: -akes

### Nom

fullaques f. pl.
* Forma plural de fullaca.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·lla·ques (3)
# fagoten
## Basc
### Nom

fagoten
* genitiu definit plural de fagot
* genitiu indefinit de fagot
# fagotera
## Basc
### Nom

fagotera
* al·latiu definit singular de fagot
# fagotekin
## Basc
### Nom

fagotekin
* comitatiu indefinit de fagot
* comitatiu definit plural de fagot
# fagoteraino
## Basc
### Nom

fagoteraino
* terminatiu definit singular de fagot
# fagoterantz
## Basc
### Nom

fagoterantz
* al·latiu direccional definit singular de fagot
# fagotei
## Basc
### Nom

fagotei
* datiu definit plural de fagot
# fagotek
## Basc
### Nom

fagotek
* ergatiu indefinit de fagot
* ergatiu definit plural de fagot
# fagotentzat
## Basc
### Nom

fagotentzat
* benefactiu definit plural de fagot
* benefactiu indefinit de fagot
# fagoteko
## Basc
### Nom

fagoteko
* genitiu locatiu definit singular de fagot
# fagotengatik
## Basc
### Nom

fagotengatik
* causal indefinit de fagot
* causal definit plural de fagot
# frâncio
## Portuguès
### Nom

frâncio m. sing.
* franci

#### Relacionats

| $_1$ H | | | | | | | | | | | | | | | | | $_2$ He |
| $_3$ Li | $_4$ Be | | | | | | | | | | | $_5$ B | $_6$ C | $_7$ N | $_8$ O | $_9$ F | $_{10}$ Ne |
| $_{11}$ Na | $_{12}$ Mg | | | | | | | | | | | $_{13}$ Al | $_{14}$ Si | $_{15}$ P | $_{16}$ S | $_{17}$ Cl | $_{18}$ Ar |
| $_{19}$ K | $_{20}$ Ca | $_{21}$ Sc | $_{22}$ Ti | $_{23}$ V | $_{24}$ Cr | $_{25}$ Mn | $_{26}$ Fe | $_{27}$ Co | $_{28}$ Ni | $_{29}$ Cu | $_{30}$ Zn | $_{31}$ Ga | $_{32}$ Ge | $_{33}$ As | $_{34}$ Se | $_{35}$ Br | $_{36}$ Kr |
| $_{37}$ Rb | $_{38}$ Sr | $_{39}$ Y | $_{40}$ Zr | $_{41}$ Nb | $_{42}$ Mo | $_{43}$ Tc | $_{44}$ Ru | $_{45}$ Rh | $_{46}$ Pd | $_{47}$ Ag | $_{48}$ Cd | $_{49}$ In | $_{50}$ Sn | $_{51}$ Sb | $_{52}$ Te | $_{53}$ I | $_{54}$ Xe |
| $_{55}$ Cs | $_{56}$ Ba | * | $_{72}$ Hf | $_{73}$ Ta | $_{74}$ W | $_{75}$ Re | $_{76}$ Os | $_{77}$ Ir | $_{78}$ Pt | $_{79}$ Au | $_{80}$ Hg | $_{81}$ Tl | $_{82}$ Pb | $_{83}$ Bi | $_{84}$ Po | $_{85}$ At | $_{86}$ Rn |
| $_{87}$ Fr | $_{88}$ Ra | ** | $_{104}$ Rf | $_{105}$ Db | $_{106}$ Sg | $_{107}$ Bh | $_{108}$ Hs | $_{109}$ Mt | $_{110}$ Ds | $_{111}$ Rg | $_{112}$ Cn | $_{113}$ Nh | $_{114}$ Fl | $_{115}$ Mc | $_{116}$ Lv | $_{117}$ Ts | $_{118}$ Og |
| * | * | $_{57}$ La | $_{58}$ Ce | $_{59}$ Pr | $_{60}$ Nd | $_{61}$ Pm | $_{62}$ Sm | $_{63}$ Eu | $_{64}$ Gd | $_{65}$ Tb | $_{66}$ Dy | $_{67}$ Ho | $_{68}$ Er | $_{69}$ Tm | $_{70}$ Yb | $_{71}$ Lu |
| ** | ** | $_{89}$ Ac | $_{90}$ Th | $_{91}$ Pa | $_{92}$ U | $_{93}$ Np | $_{94}$ Pu | $_{95}$ Am | $_{96}$ Cm | $_{97}$ Bk | $_{98}$ Cf | $_{99}$ Es | $_{100}$ Fm | $_{101}$ Md | $_{102}$ No | $_{103}$ Lr |
# från
## Suec

   * Pronúncia: /froːn/ o /frɔn/
   * Etimologia: Del suec antic frān, aŀlomorf proclític de fram, aquest del protogermànic *fram, del protoindoeuropeu *pro-.

### Preposició

från
* de
# fràgilment
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌfɾa.ʒiɫˈmen/ balear /ˌfɾa.ʒiɫˈment/, /ˌfɾa.ʒiɫˈmen/ Occidental: nord-occidental /ˌfɾa.ʒiɫˈmen/ valencià /ˌfɾa.d͡ʒiɫˈment/, /ˌfɾa.d͡ʒiɫˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De fràgil i el sufix -ment.

### Adverbi

fràgilment
* D’una manera fràgil, amb fragilitat.

#### Traduccions

* Anglès: fragilely $^{(en)}$
* Castellà: frágilmente $^{(es)}$
* Francès: fragilement $^{(fr)}$
* Italià: fragilmente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: frà·gil·ment (3)
* Heterograma de 10 lletres (aefgilmnrt)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# frágil
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfɾa.xil/, meridional /ˈfɾa.hil/
       Americà: alt /ˈfɾa.x(i)l/, baix /ˈfɾa.hil/, austral /ˈfɾa.xil/
   * Rimes: -axil
   * Etimologia: Del llatí fragĭlis.

### Adjectiu

frágil inv. ‎(plural frágiles)
* fràgil

#### Antònims

* resistente

#### Derivats

* frágilmente

### Miscel·lània

* Síl·labes: frá·gil (2)
* Heterograma de 6 lletres (afgilr)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre frágil
# frágilmente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˌfɾa.xilˈmen.te/, meridional /ˌfɾa.hilˈmen.te/
       Americà: alt /ˌfɾa.xilˈmen.t(e)/, baix /ˌfɾa.hilˈmen.te/, austral /ˌfɾa.xilˈmen.te/
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De frágil i el sufix -mente.

### Adverbi

frágilmente
* fràgilment

### Miscel·lània

* Síl·labes: frá·gil·men·te (4)
# frying pans
## Anglès
### Nom

frying pans
* forma plural de frying pan
# fràutu
## Sicilià

   * Pronúncia: [fràutu]
   * Etimologia: Del francès antic flahute.

### Nom

fràutu m.
* flauta

#### Variants

* flàutu, filàutu, faràutu

#### Compostos i expressions

* fràutu traversu

### Miscel·lània

* Síl·labes: fra·u·tu (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en sicilià
# frágiles
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfɾa.xi.les/, meridional /ˈfɾa.hi.leh/
       Americà: alt /ˈfɾa.xi.l(e)s/, baix /ˈfɾa.hi.leh/, austral /ˈfɾa.xi.les/
   * Rimes: -axiles

### Adjectiu

frágiles inv. pl.
* forma plural de frágil

### Miscel·lània

* Síl·labes: frá·gi·les (3)
* Heterograma de 8 lletres (aefgilrs)
* Anagrama: flagréis
# fràgil
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈfɾa.ʒiɫ/ Occidental: nord-occidental /ˈfɾa.ʒiɫ/, valencià /ˈfɾa.d͡ʒiɫ/
   * Etimologia: Del llatí fragilis.

### Adjectiu

fràgil inv. ‎(plural fràgils)
* De constitució molt feble, que cal ser manipulat amb molta cura per no ser trencat.
    «Un pas tant fràgil com el vidre, que per qualsevol imprevist es pot trencar.» (Joan Prats i Sobrepere, El caminant i el mur de Salvador Espriu, 1988)
    «Aqueixa porta és tant fràgil com muralla que perilla.» (X. Barcelona, Lo comte en Jaume, 1870)

#### Sinònims

* delicat, trencadís

#### Traduccions

* Alemany: fragil $^{(de)}$
* Anglès: fragile $^{(en)}$
* Àrab: هَشّ‎ $^{(ar)}$
* Armeni: փխրուն $^{(hy)}$ ‎(pkhrun)
* Belarús: кро́хкі $^{(be)}$ ‎(krokhki)
* Búlgar: чуплив $^{(bg)}$ ‎(txupliv)
* Castellà: frágil $^{(es)}$
* Coreà: 깨지기 쉬운 $^{(ko)}$ ‎(kkaejigi swiun)
* Danès: skrøbelig $^{(da)}$
* Eslovac: krehký $^{(sk)}$
* Eslovè: krhek $^{(sl)}$
* Esperanto: fragila $^{(eo)}$
* Estonià: habras $^{(et)}$
* Finès: hauras $^{(fi)}$
* Francès: fragile $^{(fr)}$
* Gallec: fráxil $^{(gl)}$
* Georgià: მყიფე $^{(ka)}$ ‎(mkipe)
* Grec: εύθραυστος $^{(el)}$ ‎(ev́thravstos)
* Hebreu: שביר $^{(he)}$
* Hindi: नाज़ुक $^{(hi)}$
* Hongarès: törékeny $^{(hu)}$
* Indonesi: rapuh $^{(id)}$
* Islandès: brothættur $^{(is)}$
* Italià: fragile $^{(it)}$
* Japonès: 脆い $^{(ja)}$
* Kazakh: морт $^{(kk)}$ ‎(mort)
* Letó: trausls $^{(lv)}$
* Lituà: trapus $^{(lt)}$
* Llatí: fragilis $^{(la)}$
* Macedoni: трошлив $^{(mk)}$
* Maltès: fraġli $^{(mt)}$
* Noruec: skjør $^{(no)}$
* Persa: شکننده‎ $^{(fa)}$
* Polonès: kruchy $^{(pl)}$
* Portuguès: frágil $^{(pt)}$
* Romanès: fragil $^{(ro)}$
* Romaní: phagardo $^{(rom)}$
* Rus: хру́пкий $^{(ru)}$ ‎(khrupki)
* Serbocroat: фрагӣлан $^{(sh)}$, fragilan $^{(sh)}$
* Suec: ömtålig $^{(sv)}$, skör $^{(sv)}$
* Turc: kırılgan $^{(tr)}$
* Txec: křehký $^{(cs)}$
* Ucraïnès: крихки́й $^{(uk)}$ ‎(krikhkí)
* Vietnamita: dễ vỡ $^{(vi)}$
* Xinès: 容易破碎 $^{(zh)}$ ‎(róngyìpòsuì)

### Miscel·lània

* Síl·labes: frà·gil (2)
* Heterograma de 6 lletres (afgilr)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# garranyigassen
## Català
### Verb

garranyigassen
* (valencià, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb garranyigar.
# garranyigasses
## Català
### Verb

garranyigasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb garranyigar.