OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# càstig
## Català

   * Pronúncia: /ˈkas.tik/
   * Rimes: -astik
   * Etimologia: Del català antic castich, deverbal de castigar, amb desplaçament de l’accent per analogia amb altres mots com fàstic, segle XIV.

### Nom

càstig m. ‎(plural càstigs)
* Pena física o psicològica imposada a una persona per corregir-la o per al manteniment de la disciplina.

#### Variants

* castic

#### Sinònims

* justícia, pena

#### Traduccions

* Alemany: Bestrafung $^{(de)}$ f.
* Anglès: punishment $^{(en)}$
* Armeni: պատիժ $^{(hy)}$ ‎(patij)
* Basc: zigor $^{(eu)}$
* Castellà: castigo $^{(es)}$
* Danès: straf $^{(da)}$ c.
* Esperanto: puno $^{(eo)}$
* Francès: punition $^{(fr)}$
* Gallec: castigo $^{(gl)}$ m.
* Georgià: სასჯელი $^{(ka)}$ ‎(sàsdjeli)
* Grec: τιμωρία $^{(el)}$ f. ‎(timoria)
* Grec antic: τιμωρία $^{(grc)}$ f. ‎(timōría)
* Hindi: सजा $^{(hi)}$ f.
* Hongarès: büntetés $^{(hu)}$
* Italià: castigo $^{(it)}$ m.
* Llatí: punitio $^{(la)}$ f.
* Macedoni: казна $^{(mk)}$ f.
* Maltès: kastig $^{(mt)}$
* Marathi: सजा $^{(mr)}$ f.
* Neerlandès: straf $^{(nl)}$
* Polonès: kara $^{(pl)}$ f., kaźń $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: castigo $^{(pt)}$ m.
* Romanès: pedeapsă $^{(ro)}$ f.
* Rus: наказа́ние $^{(ru)}$ n. ‎(nakazànie)
* Serbocroat: казна $^{(sh)}$, kazna $^{(sh)}$ f.
* Suec: straff $^{(sv)}$ n.
* Txec: trest $^{(cs)}$ m.
* Xinès: 刑罰 $^{(zh)}$ ‎(刑罚, xíngfá)

### Miscel·lània

* Síl·labes: càs·tig (2)
* Heterograma de 6 lletres (acgist)
* Anagrama: giscat

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* càstig. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: càstig
# càrters
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈkar.tərs/, occidental /ˈkaɾ.teɾs/

### Nom

càrters m. pl.
* Forma plural de càrter.

### Miscel·lània

* Síl·labes: càr·ters (2)
* Anagrames: craters, cràters, crestar, trescar
# càrter
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈkar.tər/, occidental /ˈkaɾ.teɾ/
   * Etimologia: De la marca comercial Carter gear-case, de l’enginyer britànic John Harrison Carter (1816-1896). Vegeu el cognom Carter.

### Nom

càrter m. ‎(plural càrters)
* Caixa metàl·lica que protegeix un motor o altres mecanismes mòbils.

#### Traduccions

* Anglès: crankcase $^{(en)}$
* Castellà: cárter $^{(es)}$ m.
* Francès: carter $^{(fr)}$ m.
* Italià: carter $^{(it)}$ m. inv.
* Rus: ка́ртер $^{(ru)}$ m. inan. ‎(kàrter)

### Miscel·lània

* Síl·labes: càr·ter (2)
* Anagrames: crater, cràter

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# costés
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kusˈtes/ balear /kosˈtes/, /kusˈtes/ Occidental: /kosˈtes/
   * Rimes: -es

### Verb

costés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb costar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb costar.

#### Variants

* [1] costessi, costessa, costeguessa, costàs, costara
* [2] costessi, costegués, costàs, costara

### Miscel·lània

* Síl·labes: cos·tés (2)
* Anagrames: escots, estocs
# costàvom
## Català
### Verb

costàvom
* (col·loquial central, nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de costar.

#### Variants

* costàiem, costàvem

### Miscel·lània

* Síl·labes: cos·tà·vom (3)
# debateran
## Català

   * Pronúncia: oriental /də.βə.təˈɾan/, occidental /de.βa.teˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

debateran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de debatre.
    Forma col·loquial per [ells/elles/vostès] debatran.

### Miscel·lània

* Anagrames: entrebada, entrebadà, rebentada
# debateren
## Català

   * Pronúncia: oriental /də.βəˈte.ɾən/, occidental /de.βaˈte.ɾen/
   * Rimes: -eɾen

### Verb

debateren
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de debatre.
    [Ells/elles/vostès] debateren o van/varen debatre.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb debatre.
    Forma valenciana: [ells/elles/vostès] debatessin, debatessen o debateren.

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·ba·te·ren (4)
* Anagrama: entrebade
# debateguéssou
## Català
### Verb

debateguéssou
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb debatre.

#### Variants

* debatéssiu, debatésseu, debatéreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·ba·te·gués·sou (5)
# debaten
## Català

   * Pronúncia: oriental /dəˈβa.tən/, occidental /deˈβa.ten/
   * Rimes: -aten

### Verb

debaten
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de debatre.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb debatre.
    [Que ells/elles] debatin o debaten (forma occidental i baleàrica).
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb debatre.
# debatera
## Català

   * Pronúncia: valencià /de.βaˈte.ɾa/
   * Rimes: -eɾa

### Verb

debatera
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb debatre.
    [Jo] debatés o debatera.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb debatre.
    [Ell/ella/vostè] debatés o debatera.
# debategués
## Català
### Verb

debategués
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb debatre.

#### Variants

* debatés, debatera

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·ba·te·gués (4)
# debateguéssom
## Català
### Verb

debateguéssom
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb debatre.

#### Variants

* debatéssim, debatéssem, debatérem

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·ba·te·gués·som (5)
# defenem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /də.fəˈnɛm/ balear /də.fəˈnəm/, /də.fəˈnɛm/ Occidental: /de.feˈnem/
   * Rimes: -ɛm

### Verb

defenem
* Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de defendre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·fe·nem (3)
# defenestram
## Català
### Verb

defenestram
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de defenestrar.

#### Variants

* defenestrem

### Miscel·lània

* Anagrama: enfermedats
# defendí
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /de.fenˈdi/, meridional \de.feŋˈdi\
       Americà: alt /de.f(e)nˈdi/, baix \de.feŋˈdi\, austral /de.fenˈdi/
   * Rimes: -i

### Verb

defendí
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb defender
# defenen
## Català

   * Pronúncia: oriental /dəˈfɛ.nən/, occidental /deˈfe.nen/
   * Rimes: -ɛnen

### Verb

defenen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de defendre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·fe·nen (3)
# defenestra
## Català

   * Pronúncia: oriental /də.fəˈnes.tɾə/, occidental /de.feˈnes.tɾa/
   * Rimes: -estɾa

### Verb

defenestra
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de defenestrar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb defenestrar.
# defends
## Anglès
### Verb

defends
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de defend
# defenent
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /də.fəˈnen/ balear /də.fəˈnent/, /də.fəˈnen/ Occidental: nord-occidental /de.feˈnen/ valencià /de.feˈnent/, /de.feˈnen/
   * Rimes: -ent

### Verb

defenent
* Gerundi del verb defendre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·fe·nent (3)
# defenestr
## Català
### Verb

defenestr
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de defenestrar.

#### Variants

* defenestro, defenestre, defenestri
# cuius
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkʊ.jʊs/

### Pronom

cuius
* genitiu masculí/femení/neutre singular de qui
* genitiu masculí/femení/neutre singular de quis
# cuivre
## Francès

   * Pronúncia: /kɥivʁ/
   * Etimologia: Del llatí cŭprĕum.

### Nom

cuivre m. ‎(plural cuivres)
* coure (element químic)

#### Derivats

* cuivré
* cuivrer
* cuivreux

#### Compostos i expressions

* cuivre blanc
* cuivre jaune
* cuivre noir
* cuivre vierge

#### Relacionats

* cuprique
* cuprisme
* cuprite
* vert-de-gris
| $_1$ H | | | | | | | | | | | | | | | | | $_2$ He |
| $_3$ Li | $_4$ Be | | | | | | | | | | | $_5$ B | $_6$ C | $_7$ N | $_8$ O | $_9$ F | $_{10}$ Ne |
| $_{11}$ Na | $_{12}$ Mg | | | | | | | | | | | $_{13}$ Al | $_{14}$ Si | $_{15}$ P | $_{16}$ S | $_{17}$ Cl | $_{18}$ Ar |
| $_{19}$ K | $_{20}$ Ca | $_{21}$ Sc | $_{22}$ Ti | $_{23}$ V | $_{24}$ Cr | $_{25}$ Mn | $_{26}$ Fe | $_{27}$ Co | $_{28}$ Ni | $_{29}$ Cu | $_{30}$ Zn | $_{31}$ Ga | $_{32}$ Ge | $_{33}$ As | $_{34}$ Se | $_{35}$ Br | $_{36}$ Kr |
| $_{37}$ Rb | $_{38}$ Sr | $_{39}$ Y | $_{40}$ Zr | $_{41}$ Nb | $_{42}$ Mo | $_{43}$ Tc | $_{44}$ Ru | $_{45}$ Rh | $_{46}$ Pd | $_{47}$ Ag | $_{48}$ Cd | $_{49}$ In | $_{50}$ Sn | $_{51}$ Sb | $_{52}$ Te | $_{53}$ I | $_{54}$ Xe |
| $_{55}$ Cs | $_{56}$ Ba | * | $_{72}$ Hf | $_{73}$ Ta | $_{74}$ W | $_{75}$ Re | $_{76}$ Os | $_{77}$ Ir | $_{78}$ Pt | $_{79}$ Au | $_{80}$ Hg | $_{81}$ Tl | $_{82}$ Pb | $_{83}$ Bi | $_{84}$ Po | $_{85}$ At | $_{86}$ Rn |
| $_{87}$ Fr | $_{88}$ Ra | ** | $_{104}$ Rf | $_{105}$ Db | $_{106}$ Sg | $_{107}$ Bh | $_{108}$ Hs | $_{109}$ Mt | $_{110}$ Ds | $_{111}$ Rg | $_{112}$ Cn | $_{113}$ Nh | $_{114}$ Fl | $_{115}$ Mc | $_{116}$ Lv | $_{117}$ Ts | $_{118}$ Og |
| * | * | $_{57}$ La | $_{58}$ Ce | $_{59}$ Pr | $_{60}$ Nd | $_{61}$ Pm | $_{62}$ Sm | $_{63}$ Eu | $_{64}$ Gd | $_{65}$ Tb | $_{66}$ Dy | $_{67}$ Ho | $_{68}$ Er | $_{69}$ Tm | $_{70}$ Yb | $_{71}$ Lu |
| ** | ** | $_{89}$ Ac | $_{90}$ Th | $_{91}$ Pa | $_{92}$ U | $_{93}$ Np | $_{94}$ Pu | $_{95}$ Am | $_{96}$ Cm | $_{97}$ Bk | $_{98}$ Cf | $_{99}$ Es | $_{100}$ Fm | $_{101}$ Md | $_{102}$ No | $_{103}$ Lr |

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en francès
# cuivrée
## Francès
### Adjectiu

cuivrée f. ‎(plural cuivrées)
* forma femenina de cuivré
# cuixa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈku.ʃə/ Occidental: nord-occidental /ˈkuj.ʃa/ valencià /ˈkuj.ʃa/, /ˈku.ʃa/
   * Rimes: -ujʃa
   * Etimologia: Del llatí coxa, segle XII.

### Nom

cuixa f. ‎(plural cuixes)
* Part de la cama entre l’anca i el genoll.
* Part superior de l’extremitat posterior d’un animal.

#### Derivats

* cuixal
* cuixatrencar
* cuixera
* cuixot

#### Traduccions

* Afrikaans: dy $^{(af)}$
* Albanès: kofshë $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Oberschenkel $^{(de)}$ m.
* Anglès: thigh $^{(en)}$
* Àrab: فَخِذ‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: ազդր $^{(hy)}$ ‎(azdr)
* Basc: izter $^{(eu)}$
* Bretó: morzhed $^{(br)}$ f.
* Búlgar: бедро́ $^{(bg)}$ n. ‎(bedró)
* Castellà: muslo $^{(es)}$ m.
* Cors: coscia $^{(co)}$ f.
* Danès: lår $^{(da)}$ n.
* Eslovac: stehno $^{(sk)}$ n.
* Esperanto: femuro $^{(eo)}$
* Estonià: reis $^{(et)}$
* Feroès: lær $^{(fo)}$ n.
* Finès: reisi $^{(fi)}$
* Francès: cuisse $^{(fr)}$ f.
* Friülà: cuesse $^{(fur)}$ f.
* Gallec: coxa $^{(gl)}$ f., lomedro $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: morddwyd $^{(cy)}$ f.
* Georgià: ბარძაყი $^{(ka)}$ ‎(bàrdzaki)
* Grec: μηρός $^{(el)}$ m. ‎(mirós)
* Grec antic: μηρός $^{(grc)}$ m. ‎(mērós)
* Groenlandès: quatoraq $^{(kl)}$
* Hebreu: יָרֵךְ‎ $^{(he)}$ f.
* Hindi: जांघ $^{(hi)}$ f.
* Hongarès: comb $^{(hu)}$
* Indonesi: paha $^{(id)}$
* Irlandès: leis $^{(ga)}$ f.
* Islandès: læri $^{(is)}$ n.
* Italià: coscia $^{(it)}$ f.
* Japonès: 腿 $^{(ja)}$
* Letó: ciska $^{(lv)}$ f.
* Lituà: šlaunis $^{(lt)}$
* Llatí: femur $^{(la)}$ n.
* Llengua de signes catalana: CUIXA $^{(csc)}$
* Mongol: гуя $^{(mn)}$
* Neerlandès: dij $^{(nl)}$ f.
* Noruec: lår $^{(no)}$ n.
* Occità: cuèissa $^{(oc)}$ f.
* Polonès: udo $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: coxa $^{(pt)}$ f.
* Retoromànic: coissa $^{(rm)}$ f., quiessa $^{(rm)}$ f.
* Romanès: coapsă $^{(ro)}$ f.
* Rus: бедро́ $^{(ru)}$ n. ‎(bedró)
* Suec: lår $^{(sv)}$ n.
* Turc: uyluk $^{(tr)}$
* Txec: stehno $^{(cs)}$ n.
* Uzbek: son $^{(uz)}$
* Való: cwisse $^{(wa)}$ f.
* Vènet: cosa $^{(vec)}$ f.
* Vietnamita: đùi $^{(vi)}$
* Volapük: küid $^{(vo)}$
* Wolof: luppa $^{(wo)}$
* Xhosa: ithanga $^{(xh)}$
* Xinès: 大腿 $^{(zh)}$ ‎(dàtuǐ)

### Miscel·lània

* Síl·labes: cui·xa (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# cuivres
## Francès

   * Pronúncia: /kɥivʁ/

### Nom

cuivres m. pl.
* forma plural de cuivre
# cuixatrencar-se
## Català
### Verb

cuixatrencar-se
* Forma pronominal de cuixatrencar.
# cuixera
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kuˈʃe.ɾə/ Occidental: nord-occidental /kujˈʃe.ɾa/ valencià /kujˈʃe.ɾa/, /kuˈʃe.ɾa/
   * Rimes: -eɾa
   * Etimologia: De cuixa i el sufix -era.

### Nom

cuixera f. ‎(plural cuixeres)
* (futbol americà) Cadascuna de les dues peces de l'equip d'un jugador per a protegir-se cada cuixa.

#### Traduccions

* Anglès: thigh pad $^{(en)}$
* Castellà: muslera $^{(es)}$
* Francès: protection de cuisse $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: cui·xe·ra (3)
* Heterograma de 7 lletres (aceirux)

### Vegeu també

* cuixera. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# course rating
## Anglès
### Nom

course rating
* (golf) valoració del camp

### Vegeu també

* course rating. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# courses d'élan
## Francès
### Nom

courses d'élan f. pl.
* forma plural de course d'élan
# course book
## Anglès
### Nom

course book
* llibre de text

#### Sinònims

* schoolbook
* textbook

### Vegeu també

* course book. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# course d'élan
## Francès
### Nom

course d'élan f. ‎(plural courses d'élan)
* (pilota basca) correguda

#### Sinònims

* élan

### Vegeu també

* course d'élan. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# courses
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Nom

courses
* forma plural de course

### Verb

courses
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de course

## Francès

   * Pronúncia: /kuʁs/

### Nom

courses f. pl.
* forma plural de course
# course
## Anglès

   * Pronúncia: /kɔːs/ àudio (EUA)
   * Etimologia: Del francès antic cours, derivat del llatí.

### Nom

course ‎(plural courses)
* curs
* decurs
* plat d'un àpat
    We offer seafood as the first course.Tenim peix de primer plat.
* (construcció) filada
    On a building that size, two crews could only lay two courses in a day.En un edifici d'aquesta mida, dos grups de paletes només poden fer dues filades en un dia.
* (nàutica) rumb
    The ship changed its course 15 degrees towards south.El vaixell va canviar el rumb 15 graus cap al sud.
* camp, pista
    golf course ― camp de golf

### Verb

course ‎(3a persona singular present courses, gerundi coursing, passat i participi coursed)
* circular, fluir
    The oil courses through the engine.L'oli circula per dins del motor.
* recórrer, anar
    The bounding steed courses the dusty plain.El corser saltant recorre la plana polsegosa.
* encalçar, empaitar
    We coursed him at the heels.El vam encalçar pels talons.
* instigar, empaitar
    To course greyhounds after deer.Instigar els gossos contra el cérvol.

## Francès

   * Pronúncia: /kuʁs/ àudio
   * Etimologia: Del llatí cursus.

### Nom

course f. ‎(plural courses)
* cursa
* (futbol americà) correguda

### Vegeu també

* course. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 16 agost 2014].
# coursed
## Anglès
### Verb

coursed
* passat i participi de course
# cours virtuel
## Francès
### Nom

cours virtuel m. ‎(plural cours virtuels)
* curs en línia

#### Sinònims

* cours en ligne

### Vegeu també

* cours virtuel. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# cours virtuels
## Francès
### Nom

cours virtuels m. pl.
* forma plural de cours virtuel
# cultural identity
## Anglès
### Nom

cultural identity
* identitat cultural

### Vegeu també

* cultural identity. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# cultural mediation
## Anglès
### Nom

cultural mediation
* mediació cultural

### Vegeu també

* cultural mediation. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# culturales
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kul.tuˈɾa.les/, meridional /kul.tuˈɾa.leh/
       Americà: alt /kul.tuˈɾa.l(e)s/, baix /kul.tuˈɾa.leh/, austral /kul.tuˈɾa.les/
   * Rimes: -ales

### Adjectiu

culturales inv. pl.
* forma plural de cultural
# culturally
## Anglès

   * Etimologia: De cultural i el sufix -ly.

### Adverbi

culturally ‎(comparatiu more culturally, superlatiu most culturally)
* cultament
# cultural capital
## Anglès
### Nom

cultural capital
* capital cultural

### Vegeu també

* cultural capital. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# cultural ecology
## Anglès
### Nom

cultural ecology ‎(incomptable)
* ecologia cultural

### Vegeu també

* cultural ecology. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# culturale
## Italià

   * Pronúncia: /kul.tuˈraː.le/

### Adjectiu

culturale inv. ‎(plural culturali)
* cultural

### Miscel·lània

* Síl·labes: cul·tu·rà·le (4)
# culturali
## Italià

   * Pronúncia: /kul.tuˈraː.li/

### Adjectiu

culturali inv. pl.
* forma plural de culturale
# cultural anthropology
## Anglès

   * Pronúncia: /ˌkʊltʃərəl ˌænθrəˈpɑlədʒi/

### Nom

cultural anthropology ‎(incomptable)
* antropologia cultural

### Vegeu també

* cultural anthropology. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# culturalment
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuɫ.tuˌɾaɫˈmen/ balear /kuɫ.tuˌɾaɫˈment/, /kuɫ.tuˌɾaɫˈmen/ Occidental: nord-occidental /kuɫ.tuˌɾaɫˈmen/ valencià /kuɫ.tuˌɾaɫˈment/, /kuɫ.tuˌɾaɫˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De cultural i el sufix -ment.

### Adverbi

culturalment
* Manera de fer o actuar relacionada amb la cultura.

#### Traduccions

* Anglès: culturally $^{(en)}$
* Castellà: culturalmente $^{(es)}$
* Francès: culturalment $^{(fr)}$
* Italià: culturalmente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: cul·tu·ral·ment (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# criminalitzaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡za.βəs/, balear /kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡za.vəs/ Occidental: nord-occidental /kɾi.mi.na.ɫiˈd͡za.βes/ valencià /kɾi.mi.na.ɫiˈza.ves/, /kɾi.mi.na.ɫiˈza.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

criminalitzaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de criminalitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·mi·na·lit·za·ves (6)
# criminalitze
## Català
### Verb

criminalitze
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de criminalitzar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb criminalitzar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb criminalitzar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb criminalitzar.

#### Variants

* [1] criminalitzo, criminalitzi, criminalitz
* [2] criminalitzi
* [3] criminalitzi
* [4] criminalitzi

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·mi·na·lit·ze (5)
# criminalitzen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kɾi.mi.nəˈɫi.d͡zən/ Occidental: nord-occidental /kɾi.mi.naˈɫi.d͡zen/, valencià /kɾi.mi.naˈɫi.zen/
   * Rimes: -idzen

### Verb

criminalitzen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de criminalitzar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb criminalitzar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb criminalitzar.

#### Variants

* [2] criminalitzin
* [3] criminalitzin

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·mi·na·lit·zen (5)
# criminalitzat
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡zat/ Occidental: nord-occidental /kɾi.mi.na.ɫiˈd͡zat/, valencià /kɾi.mi.na.ɫiˈzat/
   * Rimes: -at

### Verb

criminalitzat
* Participi masculí singular del verb criminalitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·mi·na·lit·zat (5)
# criminalitzaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡za.βən/, balear /kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡za.vən/ Occidental: nord-occidental /kɾi.mi.na.ɫiˈd͡za.βen/ valencià /kɾi.mi.na.ɫiˈza.ven/, /kɾi.mi.na.ɫiˈza.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

criminalitzaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de criminalitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·mi·na·lit·za·ven (6)
# criminalitzes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kɾi.mi.nəˈɫi.d͡zəs/ Occidental: nord-occidental /kɾi.mi.naˈɫi.d͡zes/, valencià /kɾi.mi.naˈɫi.zes/
   * Rimes: -idzes

### Verb

criminalitzes
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de criminalitzar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb criminalitzar.

#### Variants

* [2] criminalitzis

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·mi·na·lit·zes (5)
# criminalitzats
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡zats/ Occidental: nord-occidental /kɾi.mi.na.ɫiˈd͡zats/, valencià /kɾi.mi.na.ɫiˈzats/
   * Rimes: -ats

### Verb

criminalitzats
* Participi masculí plural del verb criminalitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·mi·na·lit·zats (5)
# criminalitzava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡za.βə/, balear /kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡za.və/ Occidental: nord-occidental /kɾi.mi.na.ɫiˈd͡za.βa/ valencià /kɾi.mi.na.ɫiˈza.va/, /kɾi.mi.na.ɫiˈza.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

criminalitzava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de criminalitzar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de criminalitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·mi·na·lit·za·va (6)
# criminalitzem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡zɛm/ balear /kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡zəm/, /kɾi.mi.nə.ɫiˈd͡zɛm/ Occidental: nord-occidental /kɾi.mi.na.ɫiˈd͡zem/, valencià /kɾi.mi.na.ɫiˈzem/
   * Rimes: -ɛm

### Verb

criminalitzem
* Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de criminalitzar.
* Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb criminalitzar.
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperatiu del verb criminalitzar.

#### Variants

* [1] criminalitzam

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·mi·na·lit·zem (5)
# criminalitzau
## Català
### Verb

criminalitzau
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de criminalitzar.
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb criminalitzar.

#### Variants

* [1] criminalitzeu
* [2] criminalitzeu

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·mi·na·lit·zau (5)
# currículo nulo
## Castellà
### Nom

currículo nulo m. ‎(plural currículos nulos)
* currículum nul

### Vegeu també

* currículo nulo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# currículos abiertos
## Castellà
### Nom

currículos abiertos m. pl.
* forma plural de currículo abierto
# currículos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kuˈri.ku.los/, meridional /kuˈri.ku.loh/
       Americà: alt /kuˈri.ku.l(o)s/, baix /kuˈri.ku.loh/, austral /kuˈri.ku.los/
   * Rimes: -ikulos

### Nom

currículos m. pl.
* forma plural de currículo
# currículo oculto
## Castellà
### Nom

currículo oculto m. ‎(plural currículos ocultos)
* currículum ocult

### Vegeu també

* currículo oculto. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# currículo prescrito
## Castellà
### Nom

currículo prescrito m. ‎(plural currículos prescritos)
* currículum prescrit

### Vegeu també

* currículo prescrito. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# currículos comunes
## Castellà
### Nom

currículos comunes m. pl.
* forma plural de currículo común
# currículos explícitos
## Castellà
### Nom

currículos explícitos m. pl.
* forma plural de currículo explícito
# currículos nucleares
## Castellà
### Nom

currículos nucleares m. pl.
* forma plural de currículo nuclear
# currículos nulos
## Castellà
### Nom

currículos nulos m. pl.
* forma plural de currículo nulo