OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# coups plats
## Francès
### Nom

coups plats m. pl.
* forma plural de coup plat
# coups retenus poussés
## Francès
### Nom

coups retenus poussés m. pl.
* forma plural de coup retenu poussé
# coups réussis
## Francès
### Nom

coups réussis m. pl.
* forma plural de coup réussi
# coups offensifs
## Francès
### Nom

coups offensifs m. pl.
* forma plural de coup offensif
# coups retenus
## Francès
### Nom

coups retenus m. pl.
* forma plural de coup retenu
# coups poussés
## Francès
### Nom

coups poussés m. pl.
* forma plural de coup poussé
# coups roulés
## Francès
### Nom

coups roulés m. pl.
* forma plural de coup roulé
# coups par-dessous
## Francès
### Nom

coups par-dessous m. pl.
* forma plural de coup par-dessous
# coups retenus tirés
## Francès
### Nom

coups retenus tirés m. pl.
* forma plural de coup retenu tiré
# coups rapides
## Francès
### Nom

coups rapides m. pl.
* forma plural de coup rapide
# corderes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kurˈde.ɾəs/ balear /koɾˈðe.ɾəs/, /kurˈðe.ɾəs/ Occidental: /koɾˈðe.ɾes/
   * Rimes: -eɾes

### Nom

corderes f. pl.
* Forma plural de cordera.

### Verb

corderes
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de corderar.
* (occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb corderar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cor·de·res (3)
* Anagrames: recordes, recordés
# corderos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \koɾˈðe.ɾos\, meridional \koɾˈðe.ɾoh\
       Americà: alt \koɾˈðe.(ɾo)s\, baix \koɾˈðe.ɾoh\, austral \koɾˈðe.ɾos\
   * Rimes: -eɾos

### Nom

corderos m. pl.
* forma plural de cordero
# corders
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kurˈdes/ balear /koɾˈðes/, /kurˈðes/ Occidental: nord-occidental /korˈðes/ valencià /koɾˈðeɾs/, /koɾˈðes/
   * Rimes: -e(ɾ)s

### Nom

corders m. pl.
* Forma plural de corder.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cor·ders (2)
* Anagrames: records, rècords
# corderen
## Català
### Verb

corderen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de corderar.
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb corderar.
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb corderar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cor·de·ren (3)
* Anagrames: enderroc, enrecord, recorden
# cordero
## Català

   * Pronúncia: central /kurˈde.ɾu/, occidental /koɾˈðe.ɾo/
   * Rimes: -eɾo

### Verb

cordero
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de corderar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cor·de·ro (3)
* Anagrama: recordo

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \koɾˈðe.ɾo\
       Americà: alt \k(o)ɾˈðe.ɾo\, baix \koɾˈðe.ɾo\
   * Rimes: -eɾo
   * Etimologia: Del llatí vulgar *cordarius, del llatí cordus ‎(«tardà»).

### Nom

cordero m. ‎(plural corderos, femení cordera)
* anyell

#### Derivats

* Cordero

### Miscel·lània

* Síl·labes: cor·de·ro (3)
* Anagrames: corroed, derroco, derrocó, recordó

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre cordero
# corresponguéssem
## Català
### Verb

corresponguéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb correspondre.
# corresponguéssiu
## Català
### Verb

corresponguéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb correspondre.
# corresponguéssou
## Català
### Verb

corresponguéssou
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb correspondre.
# corresponien
## Català
### Verb

corresponien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de correspondre.
# corresponia
## Català
### Verb

corresponia
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de correspondre.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de correspondre.
# corresponguéssim
## Català
### Verb

corresponguéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb correspondre.
# corresponguéssom
## Català
### Verb

corresponguéssom
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb correspondre.
# corresponguí
## Català
### Verb

corresponguí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de correspondre.
# corresponguésseu
## Català
### Verb

corresponguésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb correspondre.
# corresponies
## Català
### Verb

corresponies
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de correspondre.
# cronológicamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kɾo.noˌlo.xi.kaˈmen.te/, meridional /kɾo.noˌlo.hi.kaˈmen.te/
       Americà: alt /kɾo.noˌlo.x(i).kaˈmen.te/, baix /kɾo.noˌlo.hi.kaˈmen.te/, austral /kɾo.noˌlo.xi.kaˈmen.te/
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De cronológico i el sufix -mente.

### Adverbi

cronológicamente
* cronològicament

### Miscel·lània

* Síl·labes: cro·no·ló·gi·ca·men·te (7)
# cronología
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kɾo.no.loˈxi.a/, meridional /kɾo.no.loˈhi.a/
       Americà: alt /k(ɾo).no.loˈxi.a/, baix /kɾo.no.loˈhi.a/, austral /kɾo.no.loˈxi.a/
   * Rimes: -ia

### Nom

cronología f. ‎(plural cronologías)
* cronologia

### Miscel·lània

* Síl·labes: cro·no·lo·gí·a (5)
# cronologías
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kɾo.no.loˈxi.as/, meridional /kɾo.no.loˈhi.ah/
       Americà: alt /kɾo.no.loˈxi.(a)s/, baix /kɾo.no.loˈhi.ah/, austral /kɾo.no.loˈxi.as/
   * Rimes: -ias

### Nom

cronologías f. pl.
* forma plural de cronología
# cronològicament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kɾu.nuˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ balear /kɾo.noˌɫɔ.ʒi.kəˈment/, /kɾu.nuˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ Occidental: nord-occidental /kɾo.noˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ valencià /kɾo.noˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/, /kɾo.noˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De cronològic i el sufix -ment.

### Adverbi

cronològicament
* D'una manera cronològica.

#### Traduccions

* Anglès: chronologically $^{(en)}$
* Castellà: cronológicamente $^{(es)}$
* Francès: chronologiquement $^{(fr)}$
* Italià: cronologicamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: cro·no·lò·gi·ca·ment (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# cronostratigrafie
## Italià

   * Pronúncia: /kro.no.stra.ti.ɡraˈfiː.e/

### Nom

cronostratigrafie f. pl.
* forma plural de cronostratigrafia
# cryptis
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkrʏp.tiːs/

### Nom

cryptīs
* datiu plural de crypton
* ablatiu plural de crypton
# crypto
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkrʏp.toː/

### Nom

cryptō
* datiu singular de crypton
* ablatiu singular de crypton
# cryptographic
## Anglès
### Adjectiu

cryptographic ‎(no comparable)
* criptogràfic

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# crypti
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkrʏp.tiː/

### Nom

cryptī
* genitiu singular de crypton
# cryptococcoses
## Anglès
### Nom

cryptococcoses
* forma plural de cryptococcosis
# cryptographie
## Francès

   * Pronúncia: /kʁip.tɔ.ɡʁaˈfi/

### Nom

cryptographie f. ‎(plural cryptographies)
* criptografia

### Vegeu també

* cryptographie. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 23 setembre 2014].
# cryptographies
## Francès

   * Pronúncia: /kʁip.tɔ.ɡʁaˈfi/

### Nom

cryptographies f. pl.
* forma plural de cryptographie
# cryptage
## Francès

   * Pronúncia: /kʁipˈtaʒ/

### Nom

cryptage m. ‎(plural cryptages)
* encriptació, xifratge

#### Sinònims

* chiffrement

### Vegeu també

* cryptage. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 juny 2014].
# cryptococcosis
## Anglès

   * Etimologia: De cryptococcus i el sufix -osis.

### Nom

cryptococcosis ‎(comptable i incomptable, plural cryptococcoses)
* criptococcosi
# cryptages
## Francès

   * Pronúncia: /kʁipˈtaʒ/

### Nom

cryptages m. pl.
* forma plural de cryptage
# crecí
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /kɾeˈθi/
       Americà: alt /k(ɾe)ˈsi/, baix /kɾeˈsi/
   * Rimes: -i

### Verb

crecí
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb crecer
# credano
## Italià
### Verb

credano
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del present de subjuntiu de credere
* tercera persona plural (loro, essi/esse) de l'imperatiu de credere
# crede
## Italià
### Verb

crede
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del present d'indicatiu de credere
# crecimiento
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kɾe.θiˈmjen.to/, meridional \kɾe.θiˈmjeŋ.to\
       Americà: alt /k(ɾe).siˈmjen.to/, baix \kɾe.siˈmjeŋ.to\, austral /kɾe.siˈmjen.to/
   * Rimes: -ento
   * Etimologia: De -imiento i el sufix -miento.

### Nom

crecimiento m. ‎(plural crecimientos)
* creixement

### Miscel·lània

* Síl·labes: cre·ci·mien·to (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre crecimiento
# creceré
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /kɾe.θeˈɾe/
       Americà: alt /k(ɾe).seˈɾe/, baix /kɾe.seˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

creceré
* primera persona del singular (yo) del futur d'indicatiu del verb crecer
# crecimientos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kɾe.θiˈmjen.tos/, meridional \kɾe.θiˈmjeŋ.toh\
       Americà: alt /kɾe.siˈmjen.t(o)s/, baix \kɾe.siˈmjeŋ.toh\, austral /kɾe.siˈmjen.tos/
   * Rimes: -entos

### Nom

crecimientos m. pl.
* forma plural de crecimiento

### Miscel·lània

* Síl·labes: cre·ci·mien·tos (4)
# creda
## Italià
### Verb

creda
* primera persona singular (io) del present de subjuntiu de credere
* segona persona singular (tu) del present de subjuntiu de credere
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del present de subjuntiu de credere
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) de l'imperatiu de credere
# credei
## Italià
### Verb

credei
* primera persona singular (io) del passat de credere
# credemmo
## Italià
### Verb

credemmo
* primera persona plural (noi) del passat de credere
# cystéine
## Francès

   * Pronúncia: /sis.teˈin/

### Nom

cystéine f. ‎(plural cystéines)
* (química) cisteïna

### Vegeu també

* cystéine. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 6 juny 2014].
# cytryna
## Polonès

   * Pronúncia: /t͡sɨˈtrɨ.na/
   * Etimologia: Del llatí citrus.

### Nom

cytryna f.
* llimona

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | cytryna | cytryny |
| Genitiu | cytryny | cytryn |
| Datiu | cytrynie | cytrynom |
| Acusatiu | cytrynę | cytryny |
| Instrumental | cytryną | cytrynami |
| Locatiu | cytrynie | cytrynach |
| Vocatiu | cytryno | cytryny |
# cytrynę
## Polonès
### Nom

cytrynę
* acusatiu singular de cytryna
# cystourethroceles
## Anglès
### Nom

cystourethroceles
* forma plural de cystourethrocele
# cytokine
## Anglès
### Nom

cytokine ‎(plural cytokines)
* citocina
# cystourethrocele
## Anglès

   * Etimologia: Del prefix cysto- i urethrocele.

### Nom

cystourethrocele ‎(plural cystourethroceles)
* (medicina) cistouretrocele

### Vegeu també

* cystourethrocele. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# cytryny
## Polonès
### Nom

cytryny
* genitiu singular de cytryna
* nominatiu, acusatiu i vocatiu plural de cytryna
# cytryną
## Polonès
### Nom

cytryną
* instrumental singular de cytryna
# cystéines
## Francès

   * Pronúncia: /sis.teˈin/

### Nom

cystéines f. pl.
* forma plural de cystéine
# cytokines
## Anglès
### Nom

cytokines
* forma plural de cytokine
# credit cards
## Anglès
### Nom

credit cards
* forma plural de credit card
# credito
## Italià

   * Pronúncia: /ˈkreː.di.to/

### Nom

credito m. ‎(plural crediti)
* crèdit

### Miscel·lània

* Síl·labes: cré·di·to (3)
* Heterograma de 7 lletres (cdeiort)
# credis
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkreː.dɪs/

### Verb

crēdis
* segona persona singular del present d'indicatiu actiu de crēdō
# credit crunch
## Anglès
### Nom

credit crunch ‎(plural credit crunches)
* (economia) restricció del crèdit, contracció del crèdit

### Vegeu també

* credit crunch. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 30 setembre 2014].
# credibly
## Anglès

   * Etimologia: De credible i el sufix -ly.

### Adverbi

credibly ‎(comparatiu more credibly, superlatiu most credibly)
* creïblement
# credit card
## Anglès
### Nom

credit card ‎(plural credit cards)
* targeta de crèdit

### Vegeu també

* credit card. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 23 setembre 2014].
# credit crunches
## Anglès
### Nom

credit crunches
* forma plural de credit crunch
# credidi
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkreː.dɪ.diː/

### Verb

crēdidī
* primera persona singular del pretèrit perfet d'indicatiu actiu de crēdō
# crediti
## Italià

   * Pronúncia: /ˈkreː.di.ti/

### Nom

crediti m. pl.
* forma plural de credito

### Miscel·lània

* Síl·labes: cré·di·ti (3)
# credit
## Anglès

   * Pronúncia: /kɹɛdɪt/ àudio (EUA)

### Nom

credit ‎(comptable i incomptable, plural credits)
* crèdit

### Vegeu també

* credit. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# corprenc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌkɔrˈpɾɛŋ/ balear /ˌkɔɾˈpɾəŋk/, /ˌkɔrˈpɾɛŋk/ Occidental: nord-occidental /ˌkɔrˈpɾeŋ/ valencià /ˌkɔɾˈpɾeŋk/, /ˌkɔɾˈpɾeŋ/
   * Rimes: -ɛŋk

### Verb

corprenc
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de corprendre.
# corporeally
## Anglès

   * Etimologia: De corporeal i el sufix -ly.

### Adverbi

corporeally ‎(comparatiu more corporeally, superlatiu most corporeally)
* corpòriament
# corporellement
## Francès
### Adverbi

corporellement
* corporalment
# corporibus
## Llatí

   * Pronúncia: /kɔrˈpɔ.rɪ.bʊs/

### Nom

corporibus
* datiu plural de corpus
* ablatiu plural de corpus
# corporo
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkɔr.pɔ.roː/
   * Etimologia: De ‎corpus.

### Verb

corporō ‎(1a present$^?$), corporās ‎(2a present), corporāre ‎(infinitiu), corporāvī ‎(perfet), corporātum ‎(supí)
* matar, convertir en cos sense vida
    «corporare est interficere et quasi corpus solum sine animā relinquere»Convertir en cos es matar i, per dir-ho d'alguna manera, deixar el cos sol sense l'ànima.
* incloure un cos
    «semen tempore ipso animatur corporaturque»la llavor conté vida i alhora un cos

### Vegeu també

* ↑ Lucreci, De rerum natura
* ↑ Plini, Naturalis Historia, VII, 66
# corporeamente
## Italià

   * Pronúncia: /korˌpɔ.re.aˈmen.te/
   * Etimologia: De corporeo i el sufix -mente.

### Adverbi

corporeamente
* corpòriament

### Miscel·lània

* Síl·labes: cor·po·re·a·mén·te (6)
# corpori
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kurˈpɔ.ɾi/ balear /koɾˈpɔ.ɾi/, /kurˈpɔ.ɾi/ Occidental: /koɾˈpɔ.ɾi/
   * Rimes: -ɔɾi
   * Etimologia: Del llatí corporeus, 1487.

### Adjectiu

corpori m. ‎(femení corpòria, plural masculí corporis, plural femení corpòries)
* Que té cos.
* Corporal

#### Sinònims

* corporal

### Miscel·lània

* Síl·labes: cor·po·ri (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkɔr.pɔ.riː/

### Nom

corporī
* datiu singular de corpus
# corporum
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkɔr.pɔ.rʊm/

### Nom

corporum
* genitiu plural de corpus
# culantrillo blanco
## Castellà
### Nom

culantrillo blanco m. ‎(plural culantrillos blancos)
* (botànica) (Asplenium ruta-muraria L.) Falzia blanca

#### Sinònims

* ruda de muros

### Vegeu també

* ↑ Font Quer, Pío. «30. RUDA DE MUROS». A: Plantas medicinales - El Dioscórides renovado, 2002 (en castellà). Barcelona: Península, 1999, 63-64. ISBN 8483072422.
# culantrillo de Montpellier
## Castellà
### Nom

culantrillo de Montpellier m. ‎(plural culantrillos de Montpellier)
* (botànica) (Adiantum capillus-veneris L.) Capil·lera

#### Sinònims

* culantrillo de pozo

### Vegeu també

* ↑ Font Quer, Pío. «34. CULANTRILLO DE POZO». A: Plantas medicinales - El Dioscórides renovado, 2002 (en castellà). Barcelona: Península, 1999, 68. ISBN 8483072422. (com Adiantum Capillus-Veneris)
# culantrillo de pozo
## Castellà
### Nom

culantrillo de pozo m. ‎(plural culantrillos de pozo)
* (botànica) (Adiantum capillus-veneris L.) Capil·lera

#### Sinònims

* culantrillo, culantrillo de Montpellier

### Vegeu també

* ↑ Font Quer, Pío. «34. CULANTRILLO DE POZO». A: Plantas medicinales - El Dioscórides renovado, 2002 (en castellà). Barcelona: Península, 1999, 68. ISBN 8483072422. (com Adiantum Capillus-Veneris)
# culantrillos blancos
## Castellà
### Nom

culantrillos blancos m. pl.
* forma plural de culantrillo blanco
# culai
## Caló català

   * Pronúncia: /kuˈlaj/

### Nom

culai ‎(kuláj) m.
* Forma alternativa de hulai.
# culantrillo
## Castellà
### Nom

culantrillo m. ‎(plural culantrillos)
* (botànica) (Adiantum capillus-veneris L.) Capil·lera

#### Sinònims

* vegeu culantrillo de pozo

#### Relacionats

* culantro

#### Compostos i expressions

* culantrillo bastardo
* culantrillo blanco
* culantrillo de pozo
* culantrillo de Montpellier
* culantrillo menor
* culantrillo menudo

### Miscel·lània

* Síl·labes: cu·lan·tri·llo (4)

### Vegeu també

Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre culantrillo
* ↑ Font Quer, Pío. «34. CULANTRILLO DE POZO». A: Plantas medicinales - El Dioscórides renovado, 2002 (en castellà). Barcelona: Península, 1999, 68. ISBN 8483072422. (com Adiantum Capillus-Veneris)
# cul de gallina
## Català
### Nom

cul de gallina m. ‎(plural culs de gallina)
* (col·loquial) Posició dels llavis arrufats cap endavant.
    «Parlava de cap de nas i posava la boca en forma de cul de gallina, tal vegada perquè no li vessin els forats deixats per les dents caigudes.» (Carme Riera, Dins el darrer blau, 1994)
* (tèxtil) Sargit mal fet que produeix una arruga en el teixit quan els fils més fluixos s’arrufen.
* (mallorquí) Posició de la mà ajuntant les puntes dels cinc dits.

#### Sinònims

* (tèxtil) cul de vella

#### Relacionats

* reflex peribucal

#### Traduccions

* Castellà: culo de pollo $^{(es)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC, DCVB, DSFF
# cul-de-sac
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌkuɫ.dəˈsak/, occidental /ˌkuɫ.deˈsak/
   * Rimes: -ak
   * Etimologia: De cul i sac.

### Nom

cul-de-sac m. ‎(plural culs-de-sac)
* Atzucac.
* En anatomia, extrem tancat d'una bossa o altra cavitat.
* En geografia, reculada.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cul·de·sac (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)
   * Etimologia: Del francès cul-de-sac

### Nom

cul-de-sac ‎(plural cul-de-sacs o culs-de-sac)
* (arquitectura) atzucac, cul-de-sac

### Vegeu també

* cul-de-sac. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 juliol 2014].
# cul-de-sacs
## Anglès
### Nom

cul-de-sacs
* forma plural de cul-de-sac
# culantrillos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ku.lanˈtɾi.ʎos/, meridional \ku.laŋˈtɾi.ʝoh\
       Americà: alt /ku.lanˈt͡si.ʝ(o)s/, baix \ku.laŋˈtɾi.ʝoh\, austral \ku.lanˈtɾi.ʒos\
   * Rimes: -iʎos

### Nom

culantrillos m. pl.
* forma plural de culantrillo
# cosiment
## Català antic

   * Etimologia: Variant de causiment.

### Nom

cosiment m.
* forma alternativa de causiment
    «Atretal establiren e bon cosiment éser loaran que si algú ab altre aurà albergat hó menyat» (Usatges de Barcelona, 132, segle XIII)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo
# cosina tercera
## Català
### Nom

cosina tercera f. ‎(plural cosines terceres)
* Forma femenina de cosí tercer.
# cosin
## Occità

   * Pronúncia: /kuˈzi/, aranès /kuˈzin/
   * Etimologia: Del llatí consobrinus.

### Nom

cosin m. ‎(plural cosins, femení cosina)
* cosí
# cosina prima
## Català
### Nom

cosina prima f. ‎(plural cosines primes)
* Neboda del pare o de la mare.

#### Sinònims

* cosina segona
* cosina valenciana

#### Relacionats

| | | Polítics | Polítics | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis |
| | | Polítics | Polítics | Línia recta | Línia col·lateral | Línia col·lateral | Línia col·lateral | Línia col·lateral |
| Antecedents | -5 | | | quadravi (m) quadràvia (f) |
| Antecedents | -4 | | | rebesavi (m) rebesàvia (f) | quadrioncle (m) quadritia (f) |
| Antecedents | -3 | | | besavi (m) besàvia (f) | rebesoncle (m) rebestia (f) | rebesoncles valencians | rebesoncles valencians segons |
| Antecedents | -2 | | ressogre (m) ressogra (f) | avis: - avi (m) - àvia (f) | besoncle (m) bestia (f) | besoncles valencians | besoncles valencians segons |
| Antecedents | -1 | cononcle (m) contia (f) | sogres: - sogre (m) - sogra (f) | pares: - pare (m) - mare (f) | oncle (m) tia (f) | oncle valencià (m) tia valenciana (f) | oncles valencians segons |
| | 0 | cunyat (m) cunyada (f) | cònjuge: - marit (m) - muller (f) | si mateix | germà (m) germana (f) | cosí (germà) (m) cosina (germana) (f) | cosí prim (m) cosina prima (f) | cosí tercer (m) cosina tercera (f) |
| Descendents | +1 | | gendre (m) nora (f) | fills: - fill (m) - filla (f) | nebot (m) neboda (f) | nebot valencià (m) neboda valenciana (f) | nebots valencians segons |
| Descendents | +2 | | | nets: - net (m) - neta (f) | besnebot (m) besneboda (f) | renebots valencians |
| Descendents | +3 | | | besnet (m) besneta (f) | rebesnebot (m) rebesneboda (f) | rebesnebots valencians |
| Descendents | +4 | | | rebesnet (m) rebesneta (f) | quadrinebot (m) quadrineboda (f) | quadrinebots valencians |
| Descendents | +5 | | | quadrinet (m) quadrineta (f) | nebots cinquens | nebots cinquens valencians |

#### Traduccions

* Alemany: Cousine zweite $^{(de)}$
* Anglès: cousin second $^{(en)}$
* Castellà: prima segunda $^{(es)}$
* Francès: cousine deuxième $^{(fr)}$ f., cousine issue de germain $^{(fr)}$ f., cousine issue de cousin germain $^{(fr)}$ f., seconde cousine $^{(fr)}$ m., petite-cousine $^{(fr)}$ f., cousine au deuxième degré $^{(fr)}$ f., cousine éloignée $^{(fr)}$ f., cousine à la mode de Bretagne $^{(fr)}$ f., cousine à la mode de Bourgogne $^{(fr)}$ f.
* Italià: cugina seconda $^{(it)}$
* Portuguès: prima segunda $^{(pt)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
# cosina germana
## Català
### Nom

cosina germana f. ‎(plural cosines germanes)
* Forma femenina de cosí germà.
# cosies
## Occità

   * Pronúncia: /kuˈzi.es/

### Nom

cosies f. pl.
* forma plural de cosia