OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# ಮಡ್ರಿಡ್
## Kannada

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: Del castellà Madrid.

### Nom propi

ಮಡ್ರಿಡ್ ‎(Madrid)
* Madrid

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en kannada
# അൻഡോറ
## Malaiàlam

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: De l'anglès Andorra.

### Nom propi

അൻഡോറ ‎(Anḍēāṟa)
* Andorra

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en malaiàlam
# ആൻഡലൂഷ്യ
## Malaiàlam

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: Del castellà Andalucía.

### Nom propi

ആൻഡലൂഷ്യ ‎(manca transliteració)
* Andalusia

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en malaiàlam
# ಮೊಜಾಂಬಿಕ್
## Kannada

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ಮೊಜಾಂಬಿಕ್ ‎(manca transliteració)
* Moçambic

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en kannada
# ಮಸೀದಿ
## Kannada
### Nom

ಮಸೀದಿ ‎(manca transliteració)
* mesquita.
# ಶ್ರೀಲಂಕಾ
## Kannada

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ಶ್ರೀಲಂಕಾ ‎(manca transliteració)
* Sri Lanka

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en kannada

## Plantilla:-tcy-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ಶ್ರೀಲಂಕಾ ‎(manca transliteració)
* Sri Lanka

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en tulu
# ಸೌಲ್
## Kannada

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ಸೌಲ್ ‎(manca transliteració)
* Seül

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en kannada
# zífids de quatre dents meridionals
## Català
### Nom

zífids de quatre dents meridionals m. pl.
* Forma plural de zífid de quatre dents meridional.
# zífids de quatre dents septentrionals
## Català
### Nom

zífids de quatre dents septentrionals m. pl.
* Forma plural de zífid de quatre dents septentrional.
# zífids pigmeus
## Català
### Nom

zífids pigmeus m. pl.
* Forma plural de zífid pigmeu.
# zòdiac
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈzɔ.ði.ək/, occidental /ˈzɔ.ði.ak/
   * Etimologia: Antonomàsia de la marca Zodiac, cultisme del francès zodiaque ‎(«zodíac»), segle XX.

### Nom

zòdiac f. ‎(plural zòdiacs)
* bot pneumàtic

### Miscel·lània

* Síl·labes: zò·di·ac (3)
* Heterograma de 6 lletres (acdioz)

### Vegeu també

* Obres de referència: ésAdir
* Neolosfera
# zòdiacs
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈzɔ.ði.əks/, occidental /ˈzɔ.ði.aks/

### Nom

zòdiacs f. pl.
* Forma plural de zòdiac.

### Miscel·lània

* Síl·labes: zò·di·acs (3)
* Heterograma de 7 lletres (acdiosz)
# zíngar
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈziŋ.ɡər/, occidental /ˈziŋ.ɡaɾ/
   * Etimologia: De l'italià zingaro, del grec antic Αθίγγανος ‎(Athínganos, «intocable») per analogia amb una secta maniquea.

### Nom

zíngar m. ‎(plural zíngars, femení zíngara)
* gitano

#### Traduccions

* Afrikaans: sigeuner $^{(af)}$
* Alemany: Zigeune $^{(de)}$
* Anglès: tzigane $^{(en)}$
* Castellà: cíngaro $^{(es)}$ m.
* Francès: tzigane $^{(fr)}$ m.
* Grec: τσιγγάνος $^{(el)}$ m. ‎(tsinganos)
* Hongarès: cigány $^{(hu)}$
* Italià: zingaro $^{(it)}$ m.
* Lituà: čigonas $^{(lt)}$ m.
* Neerlandès: zigeuner $^{(nl)}$ m.
* Polonès: Cygan $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: cigano $^{(pt)}$ m.
* Romanès: țigan $^{(ro)}$ m.
* Rus: цыга́н $^{(ru)}$ m. ‎(tsigan)
* Serbocroat: Циганин $^{(sh)}$, Ciganin $^{(sh)}$
* Turc: Çingene $^{(tr)}$
* Txec: Cikán $^{(cs)}$ m.

### Adjectiu

zíngar m. ‎(femení zíngara, plural masculí zíngars, plural femení zíngares)
* gitano

### Miscel·lània

* Síl·labes: zín·gar (2)
* Heterograma de 6 lletres (aginrz)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# zócalo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈθo.ka.lo/
       Americà: alt /ˈso.k(a).lo/, baix /ˈso.ka.lo/
   * Rimes: -okalo

### Nom

zócalo m. ‎(plural zócalos)
* (arquitectura) sòcol

### Miscel·lània

* Síl·labes: zó·ca·lo (3)

### Vegeu també

* zócalo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# ἰδιοσυγκρασία
## Grec antic

   * Pronúncia: /idi.osyŋkrasí.a͜a/
   * Etimologia: Format per ἴδιος ‎(ídios, «un mateix»), σύν- ‎(sýn-, «amb») i κρᾶσις ‎(krâsis, «temperament»).

### Nom

ἰδιοσυγκρασία ‎(idiosynkrasía) f. ‎(genitiu ἰδιοσυγκρασίας)
* idiosincràsia
* hàbits, costums
# ἠχέω
## Grec antic

   * Pronúncia: /ɛː.kʰé.ɔː/ (s. V aC); /iˈxe.o/ (s. IV dC)
   * Etimologia: De ἠχή ‎(ēkhḗ, «so»).

### Verb

ἠχέω ‎(ēkhéō)
* sonar
* ressonar

#### Variants

* ᾱ̓χέω ‎(ākhéō) (dòric)
# ἰῶτα
## Grec antic
### Nom

ἰῶτα ‎(iôta) n. ‎(invariable)
* iota, lletra ι ‎(i) Ι ‎(I).
# ὀνοματοποιία
## Grec antic

   * Pronúncia: /onomatopo͜ɪ.í.a͜a/ (àtic, s.V aC), /onomatopyía/ (koiné, s.IV aC)
   * Etimologia: De ὄνομα ‎(ónoma, «nom») i ποιέω ‎(poiéō, «fer»).

### Nom

ὀνομᾰτοποιῐ́ᾱ ‎(onomatopoiíā) f. ‎(genitiu ὀνοματοποιίας)
* Creació d'una paraula
* onomatopeia
# ὀξύμωρος
## Grec antic

   * Pronúncia: /ok'sy.mo.ɾos/
   * Etimologia: De ὀξύς ‎(oxýs, «agut, espavilat») i μωρός ‎(mōrós, «estúpid»).

### Adjectiu

ὀξύμωρος ‎(oxýmōros) m. ‎(femení ὀξύμωρος, neutre ὀξύμωρον)
* boig
* contradictori, disbarat
# ἦτα
## Grec antic
### Nom

ἦτα ‎(êta) n. ‎(invariable)
* eta, lletra η ‎(i) Η ‎(I).
# ἰατρός
## Grec antic

   * Pronúncia: /i.aˈtros/
   * Etimologia: De ἰάομαι ‎(iáomai, «guarir»).

### Nom

ἰατρός ‎(iatrós) m. ‎(genitiu ῑ̓ᾱτροῦ)
* sanador, cirurgià

#### Sinònims

* ῑ̓ᾱτήρ ‎(īātḗr)
* ῑ̓ᾱτός ‎(īātós)
* ῑ̓ᾱτρείᾱ ‎(īātreíā)
* ῑ̓ᾱτρεύω ‎(īātreúō)
* ῑ̓ᾱτρικός ‎(īātrikós)
# ἡδονή
## Grec antic

   * Pronúncia: /hɛː.do.nɛ̌ː/ (s.V aC), /i.ðoˈni/ (s.IV dC)
   * Etimologia: De ἥδομαι ‎(hḗdomai, «gaudir»).

### Nom

ἡδονή ‎(hēdonḗ) f. ‎(genitiu ἡδονῆς)
* plaer, joia, delit, gaudi
* aroma
* (en plural) desig
# ἴσχω
## Grec antic

   * Pronúncia: /ís.kʰɔː/ (s.V aC), /ˈis.xo/ (s.IV dC)
   * Etimologia: Del protoindoeuropeu *seǵʰ- ‎(«tenir»).

### Verb

ἴσχω ‎(ískhō)
* aturar-se
* retenir, contenir
# ἠχή
## Grec antic

   * Pronúncia: /ɛː.kʰɛ̌ː/ (s. V aC, àtic); /iˈxi/ (s. IV aC, koiné)
   * Etimologia: Del protoindoeuropeu *(s)weh₂gʰ-, cognat de ἰαχή ‎(iakhḗ, «clam»).

### Nom

ἠχή ‎(ēkhḗ) f. ‎(genitiu ἠχῆς)
* so
* soroll
# ἀνά
## Grec antic

   * Pronúncia: /aˈna/
   * Etimologia: Del protoindoeuropeu *an- ‎(«situat a, cap a»).

### Preposició

ἀνά ‎(aná)
* (amb genitiu) a bord
    ἀνὰ νηός βαίνεινanà nēós baíneinpujar a bord d'un vaixell
* (amb datiu) damunt, a sobre
    Κενταύρων ἀν’ ὄροςKentaúrōn an’ órosdamunt la muntanya dels centaures
* (amb acusatiu) envers, a
    ἀνὰ ποταμόν πλεῖνanà potamón pleînriu amunt
* (amb acusatiu) al costat, durant, juntament, amb, alhora
    ἀνὰ νύκταanà nýktadurant la nit
* (amb acusatiu) per
    (afegiu el text en l'escriptura original)pel palau
* (amb acusatiu) (temps) cada
    ἀνὰ πᾶσαν ἡμέρανanà pâsan hēmérancada dia

#### Variants

* ἀμ ‎(am), ἄμ ‎(ám) davant de consonant labial
* ἀν’ ‎(an’), ἄν’ ‎(án’) formes elidides

### Vegeu també

* Julius Pokorny, Indogermanisches Etymologisches Wörterbuch,, 1956, p.39-40
# ἀμύλος
## Grec antic

   * Pronúncia: /aˈmu.ʎos/
   * Etimologia: Del prefix ἀ- ‎(a-) i μύλη ‎(mýlē) («que no s'ha mòlt al molí»).

### Adjectiu

ἀμύλος ‎(amýlos) m. ‎(femení ἀμύλος, neutre ἄμυλον)
* fi, (de mòlta fina); casolà (mòlt a casa)
# ἀν-
## Grec antic

   * Pronúncia: /an/
   * Etimologia: Variant de ἀ- ‎(a-).

### Prefix

ἀν- ‎(an-)
* contrari, oposat, negació
# ἀνήρ
## Grec antic

   * Pronúncia: /anḗr/

### Nom

ἀνήρ ‎(anḗr) m. ‎(genitiu ἀνδρός)
* home, sexe masculí
* marit

#### Relacionats

* γυνή ‎(gynḗ)
* ἄνθρωπος ‎(ánthrōpos)
# ἀνάθεμα
## Grec antic

   * Pronúncia: /anaˈthema/
   * Etimologia: Del verb ἀνατίθημι ‎(anatíthēmi, «fer una ofrena votiva»), format pel prefix ἀνά ‎(aná, «cap a, en direcció a») i una forma derivada de τίθημι ‎(títhēmi, «posar, col·locar»); amb influència de l’hebreu חרם ‎(herem), que li va donar la connotació de «maledicció».

### Nom

ἀνάθεμα ‎(anáthema) n. ‎(genitiu ἀνάθεματος)
* anatema
# ἀνάλογος
## Grec antic

   * Pronúncia: /a.ná.lo.ɡos/ (s. V aC); /aˈna.lo.ɣos/ (s. IV dC)
   * Etimologia: De ἀναλέγω ‎(analégō).

### Adjectiu

κῡ́ρῐος ‎(kȳ́rios) m. ‎(femení ἀνάλογος, neutre ᾰ̓νᾰ́λογον)
* proporcionat
# ἀνάλυσις
## Grec antic

   * Pronúncia: /a.ná.ly.sis/
   * Etimologia: De ἀναλύω ‎(analýō, «investigar»).

### Nom

ἀνάλυσις ‎(análysis) n. ‎(genitiu ᾰ̓νᾰλῠ́σεως)
* alliberament, desembolic, separació de les parts
* dissolució, anàlisi
* resolució
* solució, resultat

#### Antònims

* σύνθεσις ‎(sýnthesis)
# ἀμφί-
## Grec antic

   * Etimologia: De ἀμφί ‎(amphí).

### Prefix

ἀμφί- ‎(amphí-)
* per dos costats
* al voltant de
* en relació a
# ἀνα-
## Grec antic

   * Pronúncia: /a.na/.
   * Etimologia: De ᾰ̓νᾰ́ ‎(aná).

### Prefix

ἀνα- ‎(ana-)
* envers, a
    ἀνα- + κοινόω ‎(koinóō) → ἀνακοινόω ‎(anakoinóō, «comunicar a»)
* enrere, envers un mateix
    ἀνα- + λέγω ‎(légō) → ἀναλέγω‎ ‎(analégō‎, «triar per a un mateix»)
# ἀναισθησία
## Grec antic

   * Etimologia: De αἴσθησις ‎(aísthēsis, «sensació»), amb el prefix negatiu ἀν- ‎(an-).

### Nom

ἀναισθησία ‎(anaisthēsía) f. ‎(genitiu ἀναισθησίον)
* insensibilitat
* anestèsia
# éducations pour le développement durable
## Francès
### Nom

éducations pour le développement durable f. pl.
* forma plural de éducation pour le développement durable
# éducations sensorielles
## Francès
### Nom

éducations sensorielles f. pl.
* forma plural de éducation sensorielle
# éducations sexuelles
## Francès
### Nom

éducations sexuelles f. pl.
* forma plural de éducation sexuelle
# éducations populaires
## Francès
### Nom

éducations populaires f. pl.
* forma plural de éducation populaire
# éducations préscolaires
## Francès
### Nom

éducations préscolaires f. pl.
* forma plural de éducation préscolaire
# éducations pour la santé
## Francès
### Nom

éducations pour la santé f. pl.
* forma plural de éducation pour la santé
# éducations pour la paix
## Francès
### Nom

éducations pour la paix f. pl.
* forma plural de éducation pour la paix
# éducations psychomotrices
## Francès
### Nom

éducations psychomotrices f. pl.
* forma plural de éducation psychomotrice
# éducations religieuses
## Francès
### Nom

éducations religieuses f. pl.
* forma plural de éducation religieuse
# éducations récurrentes
## Francès
### Nom

éducations récurrentes f. pl.
* forma plural de éducation récurrente
# ⵉⵏⵏⴰⵙ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /inːas/

### Nom

ⵉⵏⵏⴰⵙ • ‎(innas)
* sa mare (d’ell o d’ella)

#### Flexió

| genitiu | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| genitiu | 1a persona | 2a persona | 3a persona | 1a persona | 2a persona | 3a persona |
| masculí | ⵉⵏⵏⴰ ‎(inna) | ⵉⵏⵏⴰⴽ ‎(innak) | ⵉⵏⵏⴰⵙ ‎(innas) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(innatnɣ) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵓⵏ ‎(innatun) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵙⵏ ‎(innatsn) |
| femení | ⵉⵏⵏⴰ ‎(inna) | ⵉⵏⵏⴰⵎ ‎(innam) | ⵉⵏⵏⴰⵙ ‎(innas) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(innatnɣ) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵓⵏⵜ ‎(innatunt) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵙⵏⵜ ‎(innatsnt) |
# ⵉⵎⵓⵥⴰⵥ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /imuzˤazˤ/

### Nom

ⵉⵎⵓⵥⴰⵥ • ‎(imuẓaẓ)
* forma plural de ⴰⵎⴰⵥⵓⵥ ‎(amaẓuẓ)
# ⵉⵏⵏⴰⴽ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /inːak/

### Nom

ⵉⵏⵏⴰⴽ • ‎(innak)
* ta mare (de tu masculí)

#### Flexió

| genitiu | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| genitiu | 1a persona | 2a persona | 3a persona | 1a persona | 2a persona | 3a persona |
| masculí | ⵉⵏⵏⴰ ‎(inna) | ⵉⵏⵏⴰⴽ ‎(innak) | ⵉⵏⵏⴰⵙ ‎(innas) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(innatnɣ) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵓⵏ ‎(innatun) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵙⵏ ‎(innatsn) |
| femení | ⵉⵏⵏⴰ ‎(inna) | ⵉⵏⵏⴰⵎ ‎(innam) | ⵉⵏⵏⴰⵙ ‎(innas) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(innatnɣ) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵓⵏⵜ ‎(innatunt) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵙⵏⵜ ‎(innatsnt) |
# ⵉⵏⵏⴰⵎ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /inːam/

### Nom

ⵉⵏⵏⴰⵎ • ‎(innam)
* ta mare (de tu femení)

#### Flexió

| genitiu | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| genitiu | 1a persona | 2a persona | 3a persona | 1a persona | 2a persona | 3a persona |
| masculí | ⵉⵏⵏⴰ ‎(inna) | ⵉⵏⵏⴰⴽ ‎(innak) | ⵉⵏⵏⴰⵙ ‎(innas) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(innatnɣ) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵓⵏ ‎(innatun) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵙⵏ ‎(innatsn) |
| femení | ⵉⵏⵏⴰ ‎(inna) | ⵉⵏⵏⴰⵎ ‎(innam) | ⵉⵏⵏⴰⵙ ‎(innas) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(innatnɣ) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵓⵏⵜ ‎(innatunt) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵙⵏⵜ ‎(innatsnt) |
# ⵉⵏⴼⴰⵏ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /infan/

### Nom

ⵉⵏⴼⴰⵏ • ‎(infan)
* forma plural de ⵉⵏⴼ ‎(inf)
# ⵉⵏⵏⴰⵜⵏⵖ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /inːatnəʁ/

### Nom

ⵉⵏⵏⴰⵜⵏⵖ • ‎(innatnɣ)
* la nostra mare

#### Flexió

| genitiu | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| genitiu | 1a persona | 2a persona | 3a persona | 1a persona | 2a persona | 3a persona |
| masculí | ⵉⵏⵏⴰ ‎(inna) | ⵉⵏⵏⴰⴽ ‎(innak) | ⵉⵏⵏⴰⵙ ‎(innas) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(innatnɣ) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵓⵏ ‎(innatun) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵙⵏ ‎(innatsn) |
| femení | ⵉⵏⵏⴰ ‎(inna) | ⵉⵏⵏⴰⵎ ‎(innam) | ⵉⵏⵏⴰⵙ ‎(innas) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(innatnɣ) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵓⵏⵜ ‎(innatunt) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵙⵏⵜ ‎(innatsnt) |
# ⵉⵏⵏⴰⵜⵓⵏ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /inːatun/

### Nom

ⵉⵏⵏⴰⵜⵓⵏ • ‎(innatun)
* la vostra mare (de vosaltres masculí)

#### Flexió

| genitiu | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| genitiu | 1a persona | 2a persona | 3a persona | 1a persona | 2a persona | 3a persona |
| masculí | ⵉⵏⵏⴰ ‎(inna) | ⵉⵏⵏⴰⴽ ‎(innak) | ⵉⵏⵏⴰⵙ ‎(innas) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(innatnɣ) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵓⵏ ‎(innatun) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵙⵏ ‎(innatsn) |
| femení | ⵉⵏⵏⴰ ‎(inna) | ⵉⵏⵏⴰⵎ ‎(innam) | ⵉⵏⵏⴰⵙ ‎(innas) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(innatnɣ) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵓⵏⵜ ‎(innatunt) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵙⵏⵜ ‎(innatsnt) |
# ⵉⵏⵏⴰ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /inːa/

### Nom

ⵉⵏⵏⴰ • ‎(inna) f. ‎(plural ⵉⴷ ⵉⵏⵏⴰ ‎(id inna))
* forma alternativa de ⵉⵎⵎⴰ ‎(imma, «mare»)

#### Flexió

| genitiu | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| genitiu | 1a persona | 2a persona | 3a persona | 1a persona | 2a persona | 3a persona |
| masculí | ⵉⵏⵏⴰ ‎(inna) | ⵉⵏⵏⴰⴽ ‎(innak) | ⵉⵏⵏⴰⵙ ‎(innas) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(innatnɣ) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵓⵏ ‎(innatun) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵙⵏ ‎(innatsn) |
| femení | ⵉⵏⵏⴰ ‎(inna) | ⵉⵏⵏⴰⵎ ‎(innam) | ⵉⵏⵏⴰⵙ ‎(innas) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(innatnɣ) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵓⵏⵜ ‎(innatunt) | ⵉⵏⵏⴰⵜⵙⵏⵜ ‎(innatsnt) |
# ⵉⵏⴼ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /inf/

### Nom

ⵉⵏⴼ • ‎(inf) ‎(estat d'annexió ⵢⵉⵏⴼ ‎(yinf), plural ⵉⵏⴼⴰⵏ ‎(infan))
* bec
* obertura

#### Sinònims

* (obertura) ⴰⵕⵥⵥⵓⵎ ‎(aṛẓẓum)
# ⵉⵏⴳⵍⵓⵙⵏ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /inɡluzn/

### Nom

ⵉⵏⴳⵍⵓⵙⵏ • ‎(inglusn)
* forma plural de ⴰⵏⴳⵍⵓⵙ ‎(anglus)
# Diagurri
## Basc
### Nom propi

Diagurri
* datiu indefinit de Diagur
# Diakon
## Alemany
### Nom

Diakon m. ‎(genitiu Diakonen o Diakons, plural Diakonen o Diakone)
* diaca

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | der | Diakon | die | Diakonen Diakone |
| Genitiu | des | Diakonen Diakons | der | Diakonen Diakone |
| Datiu | dem | Diakonen | den | Diakonen Diakonen |
| Acusatiu | den | Diakonen | die | Diakonen Diakone |
# Diakone
## Alemany

   * Pronúncia: /diaˈkoːnə/

### Nom

Diakone
* forma plural de Diakon
# Diakons
## Alemany

   * Pronúncia: /diaˈkoːns/

### Nom

Diakons
* genitiu singular de Diakon
# Dialekte
## Alemany

   * Pronúncia: /diaˈlɛktə/

### Nom

Dialekte
* forma plural de Dialekt
# Diagurrez
## Basc
### Nom propi

Diagurrez
* instrumental indefinit de Diagur
# Diagurrentzat
## Basc
### Nom propi

Diagurrentzat
* benefactiu indefinit de Diagur
# Dialekt
## Alemany
### Nom

Dialekt m. ‎(genitiu Dialekts o Dialektes, plural Dialekte)
* dialecte

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | der | Dialekt | die | Dialekte |
| Genitiu | des | Dialekts Dialektes | der | Dialekte |
| Datiu | dem | Dialekt Dialekte | den | Dialekten |
| Acusatiu | den | Dialekt | die | Dialekte |

#### Relacionats

* dialektal

#### Sinònims

* Mundart

### Vegeu també

* Diccionari Alemany Català, 2006. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, p. 128. ISBN 84-412-1452-2.
# Dialekten
## Alemany

   * Pronúncia: /diaˈlɛktn̩/

### Nom

Dialekten
* datiu plural de Dialekt
# Diakonen
## Alemany

   * Pronúncia: /diaˈkoːnən/

### Nom

Diakonen
* genitiu singular de Diakon
* forma plural de Diakon
# Aristokrat
## Alemany

   * Pronúncia: /aʀɪstoˈkʀaːt/

### Nom

Aristokrat m. ‎(genitiu Aristokraten, plural Aristokraten, femení Aristokratin)
* aristòcrata

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | der | Aristokrat | die | Aristokraten |
| Genitiu | des | Aristokraten | der | Aristokraten |
| Datiu | dem | Aristokraten | den | Aristokraten |
| Acusatiu | den | Aristokraten | die | Aristokraten |
# Aritz
## Basc

   * Etimologia: De haritz ‎(«roure»).

### Nom propi

Aritz anim.
* Prenom masculí

#### Declinació

Nom propi animat en consonant
Cas
Indefinit
Absolutiu
Aritz
Ergatiu
Aritzek
Datiu
Aritzi
Genitiu
Aritzen
Comitatiu
Aritzekin
Benefactiu
Aritzentzat
Instrumental
Aritzez
Causal
Aritzengatik
Locatius
Inessiu
Aritzengan
Ablatiu
Aritzengandik
Al·latiu
Aritzengana
Terminatiu
Aritzenganaino
Al·l. direcional
Aritzenganantz
Gen. locatiu
Aritzenganako :

### Vegeu també

* Albaigès, Josep M.. Diccionari dels Noms de Noi, 2009. Barcelona: Edicions 62, 1995, 188. ISBN 978-84-96863-95-8.
# Aritzek
## Basc
### Nom propi

Aritzek
* ergatiu indefinit de Aritz
# Aritzen
## Basc
### Nom propi

Aritzen
* genitiu indefinit de Aritz
# Aritzengan
## Basc
### Nom propi

Aritzengan
* inessiu indefinit de Aritz
# Ariosoma balearicum
## Multilingüe
### Nom

Ariosoma balearicum
* congre roig

#### Sinònims

* Conger balearicus

### Vegeu també

* Article corresponent a Viquiespècies
* Ariosoma balearicum. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# Aristide
## Francès

   * Pronúncia: /a.ʁisˈtid/
   * Etimologia: Del llatí Aristides.

### Nom propi

Aristide m.
* Prenom masculí, equivalent al català Aristides.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en francès
# Aristokraten
## Alemany

   * Pronúncia: /aʀɪstoˈkʀaːtən/

### Nom

Aristokraten
* forma plural de Aristokrat
* genitiu singular de Aristokrat
# Aristokratin
## Alemany

   * Pronúncia: /aʀɪstoˈkʀaːtɪn/

### Nom

Aristokratin
* forma femenina de Aristokrat
# Aritzekin
## Basc
### Nom propi

Aritzekin
* comitatiu indefinit de Aritz
# Antoniorengana
## Basc
### Nom propi

Antoniorengana
* al·latiu indefinit de Antonio
# Antoniorenganantz
## Basc
### Nom propi

Antoniorenganantz
* al·latiu direccional indefinit de Antonio
# Antoniorengatik
## Basc
### Nom propi

Antoniorengatik
* causal indefinit de Antonio
# Antoniorenganaino
## Basc
### Nom propi

Antoniorenganaino
* terminatiu indefinit de Antonio
# Antoniorenganako
## Basc
### Nom propi

Antoniorenganako
* genitiu locatiu indefinit de Antonio
# Antoniori
## Basc
### Nom propi

Antoniori
* datiu indefinit de Antonio
# Antonioren
## Basc
### Nom propi

Antonioren
* genitiu indefinit de Antonio
# Antoniorengandik
## Basc
### Nom propi

Antoniorengandik
* ablatiu indefinit de Antonio
# Antoniorentzat
## Basc
### Nom propi

Antoniorentzat
* benefactiu indefinit de Antonio
# Antoniorengan
## Basc
### Nom propi

Antoniorengan
* inessiu indefinit de Antonio
# Corpus
## Català

   * Pronúncia: /ˈkɔr.pus/
   * Etimologia: Del llatí corpus Christi ‎(«cos de Crist»), segle XIV.

### Nom propi

Corpus m.
* Festivitat que commemora l’Eucaristia.

#### Traduccions

* Castellà: Corpus $^{(es)}$
* Francès: fête-Dieu $^{(fr)}$
* Italià: festa del Corpus $^{(it)}$ domini
* Llatí: festum $^{(la)}$ sacratissimi corporis Christi

### Miscel·lània

* Síl·labes: Cor·pus (2)
* Heterograma de 6 lletres (coprsu)
* Anagrames: cuprós, porucs

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈkoɾ.pus/, meridional /ˈkoɾ.puh/
       Americà: alt /ˈkoɾ.p(u)s/, baix /ˈkoɾ.puh/, austral /ˈkoɾ.pus/
   * Rimes: -oɾpus

### Nom propi

Corpus m.
* Corpus

### Miscel·lània

* Síl·labes: Cor·pus (2)
* Heterograma de 6 lletres (coprsu)
# Corró
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuˈro/ balear /koˈro/, /kuˈro/ Occidental: /koˈro/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: D’origen toponímic, de corró com a prominència corba del terreny.

### Nom propi

Corró
* Cognom

#### Derivats

* Corrons

### Miscel·lània

* Síl·labes: Cor·ró (2)
* Anagrama: ocorr

### Vegeu també

* Cerca Corró a Wikidata
* Obres de referència: DCVB, OnCat, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Corrons
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuˈrons/ balear /koˈrons/, /kuˈrons/ Occidental: /koˈrons/
   * Rimes: -ons
   * Etimologia: Plural de parentiu de Corró.

### Nom propi

Corrons
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Cor·rons (2)

### Vegeu també

* Cerca Corrons a Wikidata
* Obres de referència: DCVB
* Cognoms de la població, Idescat
# Corsega
## Occità
### Nom propi

Corsega f.
* Còrsega (illa mediterrània)

### Vegeu també

* Guilhemjoan, Patric. Diccionari elementari francés-occitan occitan-francés (gascon), 2005. Ortès: Per Noste, p. 146. ISBN 2-86866-037-1.
# Corsaví
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kur.səˈβi/ balear /koɾ.səˈvi/, /kur.səˈvi/ Occidental: nord-occidental /kor.saˈβi/ valencià /koɾ.saˈvi/, /koɾ.saˈβi/
   * Rimes: -i

### Nom propi

Corsaví
* Forma alternativa de Cortsaví.

### Miscel·lània

* Síl·labes: Cor·sa·ví (3)
* Heterograma de 7 lletres (aciorsv)
* Anagrama: ovàrics
# Corse
## Francès
### Nom propi

Corse f.
* Còrsega (illa mediterrània)

#### Compostos i expressions

* cerf élaphe de Corse
# Cortada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kurˈta.ðə/ balear /koɾˈta.ðə/, /kurˈta.ðə/ Occidental: /koɾˈta.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De cort ‎(«corral») amb sufix de col·lectiu.

### Nom propi

Cortada
* Cognom

#### Relacionats

* Sacortada
* Cortal
* Cortadella

### Miscel·lània

* Síl·labes: Cor·ta·da (3)
* Anagrames: acordat, torcada

### Vegeu també

* Cerca Cortada a Wikidata
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Coronis
## Llatí

   * Pronúncia: /kɔˈroː.nɪs/
   * Etimologia: Del grec antic Κορωνίς ‎(Korōnís).

### Nom propi

Corōnis f. ‎(genitiu Corōnidis)
* (mitologia grega) Filla de Flègies i mare d’Asclepi.

#### Declinació

3a declinació -, -is (tema cons.) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | Corōnis | - |
| Vocatiu | Corōnis | - |
| Acusatiu | Corōnidem | - |
| Genitiu | Corōnidis | - |
| Datiu | Corōnidī | - |
| Ablatiu | Corōnide | - |

### Vegeu també

* Gaffiot, Félix. «Coronis». A: Dictionnaire Latin - Français, 1934. París: Hachette, 1934.
# Iunias
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈjuː.nɪ.aːs/

### Adjectiu

Iūniās
* acusatiu femení plural de Iūnius
# Iunios
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈjuː.nɪ.oːs/

### Adjectiu

Iūniōs
* acusatiu masculí plural de Iūnius
# Iunius
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈjuː.nɪ.ʊs/
   * Etimologia: De Iūno ‎(«deessa Juno»).

### Adjectiu

Iūnius m., Iūnia f., Iūnium n.
* de la família Iunius
* de juny

#### Notes

* En llatí, els noms dels mesos s’usen com a adjectius. En llatí clàssic, l’adjectiu determina el substantiu que indica un dia del mes. En llatí medieval, l’adjectiu determina el numeral del dia del mes.

#### Declinació

Primera i segona declinació, -us, -a, -um.
| Cas | Singular | Singular | Singular | Plural | Plural | Plural |
| Cas | Masculí | Femení | Neutre | Masculí | Femení | Neutre |
| Nominatiu | Iūnius | Iūnia | Iūnium | Iūniī | Iūniae | Iūnia |
| Vocatiu | Iūnie | Iūnia | Iūnium | Iūniī | Iūniae | Iūnia |
| Acusatiu | Iūnium | Iūniam | Iūnium | Iūniōs | Iūniās | Iūnia |
| Genitiu | Iūniī | Iūniae | Iūniī | Iūniōrum | Iūniārum | Iūniōrum |
| Datiu | Iūniō | Iūniae | Iūniō | Iūniīs | Iūniīs | Iūniīs |
| Ablatiu | Iūniō | Iūniā | Iūniō | Iūniīs | Iūniīs | Iūniīs |

#### Variants

* Jūnius

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | Ianuarius | Februarius | Martius | Aprilis | Maius | Iunius | Iulius | Augustus | September | October | November | December |

#### Descendents

| Alemany: Juni Anglès: June Àrab: يونيو ‎(yūniyō) Aragonès: chunio Asturià: xunu Castellà: junio Català: juny Cors: ghjugnu Esperanto: junio Francès: juin Gallec: xuño | Grec: Ιούνιος ‎(Iúnios) Ido: junio Interlingua: junio Italià: giugno Napolità: giùgno Occità: junh Portuguès: junho Romanès: iunie Rus: июнь ‎(iun) Sicilià: giugnu |

### Nom propi

Iūnius m. ‎(genitiu Iūniī)
* Cognom

#### Declinació

2a declinació -us, -ī :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | Iūnius | - |
| Vocatiu | Iūnī | - |
| Acusatiu | Iūnium | - |
| Genitiu | Iūniī, Iūnī | - |
| Datiu | Iūniō | - |
| Ablatiu | Iūniō | - |
# Iuniorum
## Llatí

   * Pronúncia: /juː.nɪˈoː.rʊm/

### Adjectiu

Iūniōrum
* genitiu masculí plural de Iūnius
* genitiu neutre plural de Iūnius
# Iunie
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈjuː.nɪ.ɛ/

### Adjectiu

Iūnie
* vocatiu masculí singular de Iūnius