OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# sabotejar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /sə.βu.təˈʒa/ balear /sə.bo.təˈd͡ʒa/, /sə.bu.təˈʒa/ Occidental: nord-occidental /sa.βo.teˈʒa/ valencià /sa.bo.teˈd͡ʒaɾ/, /sa.βo.teˈd͡ʒa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: sabotejà
   * Etimologia: Calc del castellà sabotear, del francès saboter.

### Verb

sabotejar trans.
* Destruir o danyar deliberadament alguna cosa per impedir el seu èxit o funcionament normal, fer sabotatge.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: sabotejo, saboteja, sabotegem Vocal rizotònica: /ɛ/, /ə/, /e/

#### Variants

* sabotar (alguerès)

#### Traduccions

* Alemany: sabotieren $^{(de)}$
* Anglès: sabotage $^{(en)}$
* Castellà: sabotear $^{(es)}$
* Francès: saboter $^{(fr)}$
* Italià: sabotare $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: sa·bo·te·jar (4)
* Anagrama: botejaràs

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# sabotejara
## Català
### Verb

sabotejara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb sabotejar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb sabotejar.
# saboteja
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /sə.βuˈtɛ.ʒə/ balear /sə.boˈtə.ʒə/, /sə.buˈtɛ.ʒə/ Occidental: nord-occidental /sa.βoˈte.ʒa/, valencià /sa.boˈte.d͡ʒa/
   * Rimes: -ɛʒa

### Verb

saboteja
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de sabotejar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb sabotejar.
# segàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /səˈɣa.βəw/, balear /səˈɣa.vəw/ Occidental: nord-occidental /seˈɣa.βew/ valencià /seˈɣa.vew/, /seˈɣa.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

segàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de segar.

#### Variants

* segavo, segàieu
# següent
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /səˈɣwen/ balear /səˈɣwent/, /səˈɣwen/ Occidental: nord-occidental /seˈɣwen/ valencià /seˈɣwent/, /seˈɣwen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: Del llatí sequēns.

### Adjectiu

següent inv. ‎(plural següents)
* Situat al darrere, segons un ordre.
    "Que passi el següent pacient."
* Que passa tot seguit després d'un altre.
    "Això ho sabrem en el següent capítol."

#### Antònims

* antecedent

#### Traduccions

* Alemany: folgend $^{(de)}$
* Anglès: following $^{(en)}$
* Àrab: تَالٍ‎ $^{(ar)}$
* Armeni: հաջորդ $^{(hy)}$ ‎(hadjord)
* Asturià: siguiente $^{(ast)}$
* Búlgar: следващ $^{(bg)}$ ‎(sledvaxt)
* Castellà: siguiente $^{(es)}$
* Danès: følgende $^{(da)}$, næste $^{(da)}$
* Esperanto: sekvinta $^{(eo)}$
* Finès: seuraava $^{(fi)}$
* Francès: suivant $^{(fr)}$
* Grec: ακόλουθος $^{(el)}$ ‎(akóluthos), κάτωθι $^{(el)}$ ‎(kàtothi)
* Grec antic: ἀκόλουθος $^{(grc)}$ ‎(akólouthos)
* Hongarès: következő $^{(hu)}$
* Llatí: sequens $^{(la)}$, deinceps $^{(la)}$, posterus $^{(la)}$
* Neerlandès: volgende $^{(nl)}$
* Noruec: følgende $^{(no)}$
* Polonès: następny $^{(pl)}$
* Portuguès: seguinte $^{(pt)}$
* Rus: сле́дующий $^{(ru)}$ ‎(sléduiusxi)
* Suec: följande $^{(sv)}$
* Turc: ertesi $^{(tr)}$
* Txec: následující $^{(cs)}$
* Xinès: 下列 $^{(zh)}$ ‎(xiàliè)

### Miscel·lània

* Síl·labes: se·güent (2)
* Anagrames: enutges, enutgés, tengués

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# sehaska
## Basc
### Nom

sehaska inan.
* bressol

#### Declinació

Nom comú inanimat -a orgànica
Cas
Indefinit
Singular
Plural
Absolutiu
sehaska
sehaska
sehaskak
Ergatiu
sehaskak
sehaskak
sehaskek
Datiu
sehaskari
sehaskari
sehaskei
Genitiu
sehaskaren
sehaskaren
sehasken
Comitatiu
sehaskarekin
sehaskarekin
sehaskekin
Benefactiu
sehaskarentzat
sehaskarentzat
sehaskentzat
Instrumental
sehaskaz
sehaskaz
sehaskez
Partitiu
sehaskarik
Prolatiu
sehaskatzat
Causal
sehaskarengatik
sehaskarengatik
sehaskengatik
Locatius
Inessiu
sehaskatan
sehaskan
sehasketan
Ablatiu
sehaskatatik
sehaskatik
sehasketatik
Al·latiu
sehaskatara
sehaskara
sehasketara
Terminatiu
sehaskataraino
sehaskaraino
sehasketaraino
Al·l. direcional
sehaskatarantz
sehaskarantz
sehasketarantz
Gen. locatiu
sehaskatako
sehaskako
sehasketako :

#### Sinònims

* kuma
# sehaskak
## Basc
### Nom

sehaskak
* absolutiu definit plural de sehaska
* ergatiu definit singular de sehaska
* ergatiu indefinit de sehaska
# sehaskan
## Basc
### Nom

sehaskan
* inessiu definit singular de sehaska
# sehaskako
## Basc
### Nom

sehaskako
* genitiu locatiu definit singular de sehaska
# septique
## Francès

   * Pronúncia: /sɛpˈtik/

### Adjectiu

septique inv. ‎(plural septiques)
* sèptic -a
# septo
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈseːp.toː/

### Nom

sēptō
* datiu singular de sēptum
* ablatiu singular de sēptum
# septorum
## Llatí

   * Pronúncia: /seːpˈtoː.rʊm/

### Nom

sēptōrum
* genitiu plural de sēptum
# septuagenari
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /səp.tu.ə.ʒəˈna.ɾi/ Occidental: nord-occidental /sep.tu.a.ʒeˈna.ɾi/, valencià /sep.tu.a.d͡ʒeˈna.ɾi/
   * Rimes: -aɾi
   * Etimologia: Del llatí septuāgēnārius, segle XIX.

### Adjectiu

septuagenari m. ‎(femení septuagenària, plural masculí septuagenaris, plural femení septuagenàries)
* Que té entre setanta i setanta-nou anys.

#### Sinònims

* setantí, setantó

#### Relacionats

* 40, 50, 60, 70, 80, 90, 100

#### Traduccions

* Anglès: septuagenarian $^{(en)}$, seventysomething $^{(en)}$
* Castellà: septuagenario $^{(es)}$, setentón $^{(es)}$
* Francès: septuagénaire $^{(fr)}$
* Italià: settuagenario $^{(it)}$

### Nom

septuagenari m. ‎(plural septuagenaris, femení septuagenària)
* Persona entre setanta i setanta-nou anys.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sep·tu·a·ge·na·ri (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# septimum
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈsɛp.tɪ.mʊm/

### Adjectiu

septimum
* nominatiu neutre singular de septimus
* vocatiu neutre singular de septimus
* acusatiu masculí singular de septimus
* acusatiu neutre singular de septimus
# septiques
## Francès

   * Pronúncia: /sɛpˈtik/

### Adjectiu

septiques inv. pl.
* forma plural de septique
# septis
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈseːp.tiːs/

### Nom

sēptīs
* datiu plural de sēptum
* ablatiu plural de sēptum
# septième
## Francès

   * Pronúncia: /sɛ.tjɛm/
   * Etimologia: De sept i el sufix -ième.

### Numeral

septième
* (ordinal) setè
abreviacions
* $7^{e}$
* $VII^{e}$
# septimos
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈsɛp.tɪ.moːs/

### Adjectiu

septimōs
* acusatiu masculí plural de septimus
# septimus
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈsɛp.tɪ.mʊs/
   * Etimologia: De septem.

### Numeral

septimus m. ‎(femení septima, neutre septimum)
* (ordinal) setè

#### Declinació

Primera i segona declinació, -us, -a, -um.
| Cas | Singular | Singular | Singular | Plural | Plural | Plural |
| Cas | Masculí | Femení | Neutre | Masculí | Femení | Neutre |
| Nominatiu | septimus | septima | septimum | septimī | septimae | septima |
| Vocatiu | septime | septima | septimum | septimī | septimae | septima |
| Acusatiu | septimum | septimam | septimum | septimōs | septimās | septima |
| Genitiu | septimī | septimae | septimī | septimōrum | septimārum | septimōrum |
| Datiu | septimō | septimae | septimō | septimīs | septimīs | septimīs |
| Ablatiu | septimō | septimā | septimō | septimīs | septimīs | septimīs |
# rostiguera
## Català
### Verb

rostiguera
* (col·loquial valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb rostir.
* (col·loquial valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb rostir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ros·ti·gue·ra (4)
* Anagrama: sortiguera
# rosties
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /rusˈti.əs/ balear /rosˈti.əs/, /rusˈti.əs/ Occidental: /rosˈti.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

rosties
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de rostir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ros·ti·es (3)
* Anagrames: rosetis, sorties, tisores, tossiré
# rostiguessen
## Català
### Verb

rostiguessen
* (col·loquial) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb rostir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ros·ti·gues·sen (4)
* Anagrama: sortiguessen
# rostigueva
## Català
### Verb

rostigueva
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de rostir.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de rostir.
# rostiguem
## Català
### Verb

rostiguem
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb rostir.
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperatiu del verb rostir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ros·ti·guem (3)
* Heterograma de 9 lletres (egimorstu)
* Anagrama: sortiguem
# rostiguesses
## Català
### Verb

rostiguesses
* (col·loquial) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb rostir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ros·ti·gues·ses (4)
* Anagrames: sortiguesses, trossegéssiu
# rostigueu
## Català
### Verb

rostigueu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb rostir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ros·ti·gueu (3)
* Anagrama: sortigueu
# rostigueven
## Català
### Verb

rostigueven
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de rostir.
# rostigueren
## Català
### Verb

rostigueren
* (col·loquial balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de rostir.
* (col·loquial valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb rostir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ros·ti·gue·ren (4)
* Anagrames: interrogues, interrogués, sortigueren
# rostigueres
## Català
### Verb

rostigueres
* (col·loquial balear) Segona persona del singular (tu) del passat simple de rostir.
* (col·loquial valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb rostir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ros·ti·gue·res (4)
* Anagrames: sortigueres, torregéssiu
# señales de bola lista para jugarse
## Castellà
### Nom

señales de bola lista para jugarse f. pl.
* forma plural de señal de bola lista para jugarse
# señal oficial
## Castellà
### Nom

señal oficial m. ‎(plural señales oficiales)
* (voleibol) senyal oficial

### Vegeu també

* señal oficial. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# señaladamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \se.ɲaˌla.ðaˈmen.te\
       Americà: alt /se.ɲaˌla.daˈmen.t(e)/, baix \se.ɲaˌla.ðaˈmen.te\
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De señalado i el sufix -mente.

### Adverbi

señaladamente
* assenyaladament

#### Relacionats

* señalado

#### Sinònims

* marcadamente

### Miscel·lània

* Síl·labes: se·ña·la·da·men·te (6)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre señaladamente
# señal del cronometrador
## Castellà
### Nom

señal del cronometrador m. ‎(plural señales del cronometrador)
* (basquetbol) senyal del cronometrador

### Vegeu també

* señal del cronometrador. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# señales de mano
## Castellà
### Nom

señales de mano m. pl.
* forma plural de señal de mano
# señales
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /seˈɲa.les/, meridional /seˈɲa.leh/
       Americà: alt /seˈɲa.l(e)s/, baix /seˈɲa.leh/, austral /seˈɲa.les/
   * Rimes: -ales

### Nom

señales f. pl.
* forma plural de señal
# señal de mano
## Castellà
### Nom

señal de mano m. ‎(plural señales de mano)
* (bàdminton) senyal de mà

### Vegeu també

* señal de mano. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# señal del dispositivo de 24 segundos
## Castellà
### Nom

señal del dispositivo de 24 segundos m. ‎(plural señales del dispositivo de 24 segundos)
* (basquetbol) senyal dels 24 segons

#### Sinònims

* señal de los 24 segundos

### Vegeu també

* señal del dispositivo de 24 segundos. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# señal del árbitro
## Castellà
### Nom

señal del árbitro m. ‎(plural señales del árbitro)
* (esports de pilota) senyal de l'àrbitre

### Vegeu també

* señal del árbitro. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# señales de los 24 segundos
## Castellà
### Nom

señales de los 24 segundos m. pl.
* forma plural de señal de los 24 segundos
# sadollaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /sə.ðuˈʎa.βən/ balear /sə.ðoˈʎa.vən/, /sə.ðuˈʎa.vən/ Occidental: nord-occidental /sa.ðoˈʎa.βen/ valencià /sa.ðoˈʎa.ven/, /sa.ðoˈʎa.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

sadollaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de sadollar.

### Miscel·lània

* Anagrama: dallonaves
# sadollen
## Català

   * Pronúncia: oriental /səˈðo.ʎən/, occidental /saˈðo.ʎen/
   * Rimes: -oʎen

### Verb

sadollen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de sadollar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb sadollar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb sadollar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sa·do·llen (3)
* Anagrames: dallones, dallonés, donsella
# sadollessen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /sə.ðuˈʎe.sən/ balear /sə.ðoˈʎe.sən/, /sə.ðuˈʎe.sən/ Occidental: /sa.ðoˈʎe.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

sadollessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb sadollar.
# sadollaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /sə.ðuˈʎa.βəs/ balear /sə.ðoˈʎa.vəs/, /sə.ðuˈʎa.vəs/ Occidental: nord-occidental /sa.ðoˈʎa.βes/ valencià /sa.ðoˈʎa.ves/, /sa.ðoˈʎa.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

sadollaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de sadollar.
# sadollesses
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /sə.ðuˈʎe.səs/ balear /sə.ðoˈʎe.səs/, /sə.ðuˈʎe.səs/ Occidental: /sa.ðoˈʎe.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

sadollesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb sadollar.
# sadollessin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /sə.ðuˈʎe.sin/ balear /sə.ðoˈʎe.sin/, /sə.ðuˈʎe.sin/ Occidental: /sa.ðoˈʎe.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

sadollessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb sadollar.

### Miscel·lània

* Anagrama: dallonessis
# sadollessis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /sə.ðuˈʎe.sis/ balear /sə.ðoˈʎe.sis/, /sə.ðuˈʎe.sis/ Occidental: /sa.ðoˈʎe.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

sadollessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb sadollar.
# sickest
## Anglès
### Adjectiu

sickest
* forma superlativa de sick
# sickle-cell anemia
## Anglès
### Nom

sickle-cell anemia ‎(incomptable)
* (medicina) anèmia de cèl·lules falciformes

### Vegeu també

* sickle-cell anemia. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# sicklier
## Anglès
### Adjectiu

sicklier
* forma comparativa de sickly
# sicle
## Caló

   * Etimologia: Probablement del català segle, amb pronúncia arcaica com a sigle.

### Nom

sicle m.
* segle

### Vegeu també

* A Chipicallí, J. Tineo Rebolledo, 1900
* New Lexical Perspectives on Caló, Javier Fuentes Cañizares, 2008, ISBN 9788498218336
# sickliest
## Anglès
### Adjectiu

sickliest
* forma superlativa de sickly
# sicker
## Anglès
### Adjectiu

sicker
* forma comparativa de sick
# sickle
## Anglès
### Nom

sickle ‎(plural sickles)
* falç
# sickle-cell disease
## Anglès
### Nom

sickle-cell disease ‎(incomptable)
* malaltia drepanocítica

### Vegeu també

* sickle-cell disease. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# sickles
## Anglès
### Nom

sickles
* forma plural de sickle
# sickly
## Anglès
### Adjectiu

sickly ‎(comparatiu sicklier, superlatiu sickliest)
* malaltís
    «He took down from the shelf a bottle of colourless liquid with a plain white label marked VICTORY GIN. It gave off a sickly, oily smell, as of Chinese rice-spirit.» ((Orwell, George. Nineteen Eighty-Four, 1989. Londres: Penguin Books, 1948, 7. ISBN 978-0-141-18776-1.))Va agafar d'una lleixa una ampolla d'un líquid incolor amb una etiqueta blanca senzilla que deia: Ginebra Victòria. Deixava anar una malaltissa i oliosa ferum, una cosa així com licor d'arròs xinès.

#### Relacionats

* sick
# rustines
## Francès

   * Pronúncia: /ʁysˈtin/

### Nom

rustines m. pl.
* forma plural de rustine
# rustro
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈrus.tɾo/, meridional /ˈruh.tɾo/
       Americà: alt /ˈrus.t͡s(o)/, baix /ˈruh.tɾo/
   * Rimes: -ustɾo
   * Etimologia: Del francès rustre.

### Nom

rustro m. ‎(plural rustros)
* (heràldica) ruste

### Miscel·lània

* Síl·labes: rus·tro (2)
* Anagrama: turros

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre rustro
# rutenioak
## Basc
### Nom

rutenioak
* ergatiu definit singular de rutenio
# rustine
## Francès

   * Pronúncia: /ʁysˈtin/

### Nom

rustine m. ‎(plural rustines)
* (videojocs) pedaç

### Vegeu també

* rustine. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# ruteni
## Català

   * Pronúncia: /ruˈtɛ.ni/
   * Rimes: -ɛni

### Nom

ruteni m. ‎(només en singular)
* Element químic de nombre atòmic 44 i símbol Ru.

#### Relacionats

| $_1$ H | | | | | | | | | | | | | | | | | $_2$ He |
| $_3$ Li | $_4$ Be | | | | | | | | | | | $_5$ B | $_6$ C | $_7$ N | $_8$ O | $_9$ F | $_{10}$ Ne |
| $_{11}$ Na | $_{12}$ Mg | | | | | | | | | | | $_{13}$ Al | $_{14}$ Si | $_{15}$ P | $_{16}$ S | $_{17}$ Cl | $_{18}$ Ar |
| $_{19}$ K | $_{20}$ Ca | $_{21}$ Sc | $_{22}$ Ti | $_{23}$ V | $_{24}$ Cr | $_{25}$ Mn | $_{26}$ Fe | $_{27}$ Co | $_{28}$ Ni | $_{29}$ Cu | $_{30}$ Zn | $_{31}$ Ga | $_{32}$ Ge | $_{33}$ As | $_{34}$ Se | $_{35}$ Br | $_{36}$ Kr |
| $_{37}$ Rb | $_{38}$ Sr | $_{39}$ Y | $_{40}$ Zr | $_{41}$ Nb | $_{42}$ Mo | $_{43}$ Tc | $_{44}$ Ru | $_{45}$ Rh | $_{46}$ Pd | $_{47}$ Ag | $_{48}$ Cd | $_{49}$ In | $_{50}$ Sn | $_{51}$ Sb | $_{52}$ Te | $_{53}$ I | $_{54}$ Xe |
| $_{55}$ Cs | $_{56}$ Ba | * | $_{72}$ Hf | $_{73}$ Ta | $_{74}$ W | $_{75}$ Re | $_{76}$ Os | $_{77}$ Ir | $_{78}$ Pt | $_{79}$ Au | $_{80}$ Hg | $_{81}$ Tl | $_{82}$ Pb | $_{83}$ Bi | $_{84}$ Po | $_{85}$ At | $_{86}$ Rn |
| $_{87}$ Fr | $_{88}$ Ra | ** | $_{104}$ Rf | $_{105}$ Db | $_{106}$ Sg | $_{107}$ Bh | $_{108}$ Hs | $_{109}$ Mt | $_{110}$ Ds | $_{111}$ Rg | $_{112}$ Cn | $_{113}$ Nh | $_{114}$ Fl | $_{115}$ Mc | $_{116}$ Lv | $_{117}$ Ts | $_{118}$ Og |
| * | * | $_{57}$ La | $_{58}$ Ce | $_{59}$ Pr | $_{60}$ Nd | $_{61}$ Pm | $_{62}$ Sm | $_{63}$ Eu | $_{64}$ Gd | $_{65}$ Tb | $_{66}$ Dy | $_{67}$ Ho | $_{68}$ Er | $_{69}$ Tm | $_{70}$ Yb | $_{71}$ Lu |
| ** | ** | $_{89}$ Ac | $_{90}$ Th | $_{91}$ Pa | $_{92}$ U | $_{93}$ Np | $_{94}$ Pu | $_{95}$ Am | $_{96}$ Cm | $_{97}$ Bk | $_{98}$ Cf | $_{99}$ Es | $_{100}$ Fm | $_{101}$ Md | $_{102}$ No | $_{103}$ Lr |

#### Traduccions

* Alemany: Ruthenium $^{(de)}$
* Anglès: ruthenium $^{(en)}$
* Basc: rutenio $^{(eu)}$
* Castellà: rutenio $^{(es)}$
* Esperanto: rutenio $^{(eo)}$
* Francès: ruthénium $^{(fr)}$
* Italià: rutenio $^{(it)}$
* Llatí: ruthenium $^{(la)}$
* Occità: rutèni $^{(oc)}$
* Portuguès: ruténio $^{(pt)}$
* Romanès: rutheniu $^{(ro)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ru·te·ni (3)
* Heterograma de 6 lletres (einrtu)
* Anagrames: enturi, enturí, neutrí, nitreu, reunit, trineu

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
# rusty
## Anglès
### Adjectiu

rusty ‎(comparatiu rustier, superlatiu rustiest)
* rovellat

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# rustros
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈrus.tɾos/, meridional /ˈruh.tɾoh/
       Americà: alt /ˈrus.t͡s(o)s/, baix /ˈruh.tɾoh/, austral /ˈruh.tɾos/
   * Rimes: -ustɾos

### Nom

rustros m. pl.
* forma plural de rustro

### Miscel·lània

* Síl·labes: rus·tros (2)
# ruta
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈru.tə/, occidental /ˈru.ta/
   * Rimes: -uta
   * Etimologia: Del francès route, segle XIX, del llatí rupta ‎(«camí trencat»).

### Nom

ruta f. ‎(plural rutes)
* Camí, itinerari que hom recorre en un viatge, una excursió, etc.

#### Compostos i expressions

* ruta comercial
* ruta aèria

#### Sinònims

* avinguda, calçada, caminoi, camí, canaró, carrer, carrerany, corriol, davallada, drecera, galeria, ramal, raseret, recorregut, senda, sender, trencall, vereda, vial, viarany
* camí, trajecte

#### Traduccions

* Alemany: Weg $^{(de)}$ m.
* Anglès: route $^{(en)}$
* Castellà: ruta $^{(es)}$ f.
* Francès: route $^{(fr)}$ f.
* Gallec: ruta $^{(gl)}$ f.
* Italià: via $^{(it)}$ f.
* Tahitià: purūmu $^{(ty)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ru·ta (2)
* Anagrames: atur $^{(revers)}$, aürt, trau, truà, tura, urat

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: ruta
# rutenioa
## Basc
### Nom

rutenioa
* absolutiu definit singular de rutenio
# scabrosamente
## Italià

   * Pronúncia: /skaˌbro.saˈmen.te/
   * Etimologia: De scabroso i el sufix -mente.

### Adverbi

scabrosamente
* escabrosament

### Miscel·lània

* Síl·labes: sca·bro·sa·mén·te (5)
# scabrously
## Anglès

   * Etimologia: De scabrous i el sufix -ly.

### Adverbi

scabrously ‎(comparatiu more scabrously, superlatiu most scabrously)
* escabrosament
# scaffold
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈskæfəld/, /ˈskæfəʊld/
   * Etimologia: De l'anglès medieval scaffalde, del francès antic schaffaut («tarima per presenciar un torneig»), format per la unió del prefix ex- amb el mot llatí *catafalcum («tarima per executar un criminal»).

### Nom

scaffold ‎(plural scaffolds)
* bastida
* tarima
* cadafal

### Verb

scaffold ‎(3a persona singular present scaffolds, gerundi scaffolding, passat i participi scaffolded)
* bastir
# scala
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈskaː.la/
   * Etimologia: Derivat de scandō.

### Nom

scāla f. ‎(genitiu scālae)
* escala

#### Declinació

1a declinació -a, -ae :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | scāla | scālae |
| Vocatiu | scāla | scālae |
| Acusatiu | scālam | scālās |
| Genitiu | scālae | scālārum |
| Datiu | scālae | scālīs |
| Ablatiu | scālā | scālīs |
# scaffolded
## Anglès
### Verb

scaffolded
* passat i participi de scaffold
# scaffolding
## Anglès
### Verb

scaffolding
* gerundi de scaffold
# scaffolds
## Anglès
### Nom

scaffolds
* forma plural de scaffold

### Verb

scaffolds
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de scaffold
# scala tympani
## Llatí
### Nom

scala tympani
* (Terminologia Anatomica) rampa timpànica

### Vegeu també

* scala tympani. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# scabreuse
## Francès
### Adjectiu

scabreuse f. ‎(plural scabreuses)
* forma femenina de scabreux
# scabies
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈskei.biz/

### Nom

scabies ‎(incomptable)
* escabiosi

### Vegeu també

* scabies. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# signifiquessin
## Català
### Verb

signifiquessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb significar.
# signifiqueu
## Català
### Verb

signifiqueu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de significar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb significar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb significar.
# signifiquessen
## Català
### Verb

signifiquessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb significar.
# signifiquin
## Català
### Verb

signifiquin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb significar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb significar.
# signifiquessis
## Català
### Verb

signifiquessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb significar.