OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# malkarigontan
## Esperanto

   * Pronúncia: /mal.ka.riˈɡon.tan/

### Verb

malkarigontan
* acusatiu de malkarigonta
# lladreguejava
## Català
### Verb

lladreguejava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de lladreguejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de lladreguejar.
# lladreguejo
## Català
### Verb

lladreguejo
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de lladreguejar.
# lladreguejàs
## Català
### Verb

lladreguejàs
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb lladreguejar.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb lladreguejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: lla·dre·gue·jàs (4)
* Anagrama: llarguejades
# lladreguejàrem
## Català
### Verb

lladreguejàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de lladreguejar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb lladreguejar.
# lladreguejà
## Català
### Verb

lladreguejà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de lladreguejar.
# lladreguejàreu
## Català
### Verb

lladreguejàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de lladreguejar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb lladreguejar.
# lladreguejau
## Català
### Verb

lladreguejau
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de lladreguejar.
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb lladreguejar.
# lladreguejaven
## Català
### Verb

lladreguejaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de lladreguejar.
# lladreguejaves
## Català
### Verb

lladreguejaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de lladreguejar.
# malvenguéssim
## Català
### Verb

malvenguéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb malvendre.
# malvenguéssiu
## Català
### Verb

malvenguéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb malvendre.
# malvengué
## Català
### Verb

malvengué
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de malvendre.
# malvenguésseu
## Català
### Verb

malvenguésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb malvendre.
# malvenguérem
## Català
### Verb

malvenguérem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de malvendre.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb malvendre.
# malvengués
## Català
### Verb

malvengués
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb malvendre.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb malvendre.
# malvenguéssem
## Català
### Verb

malvenguéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb malvendre.
# malvenguí
## Català
### Verb

malvenguí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de malvendre.
# malvenguéreu
## Català
### Verb

malvenguéreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de malvendre.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb malvendre.
# lloretenc
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʎu.ɾəˈtɛŋ/, occidental /ʎo.ɾeˈteŋk/
   * Rimes: -ɛŋk
   * Etimologia: De Lloret i el sufix -enc.

### Nom

lloretenc m. ‎(plural lloretencs, femení lloretenca)
* Natural de Lloret de Mar (la Selva).

#### Traduccions

* Castellà: lloretense $^{(es)}$ m., loretense $^{(es)}$ m.

### Adjectiu

lloretenc m. ‎(femení lloretenca, plural masculí lloretencs, plural femení lloretenques)
* Originari, pertanyent o relatiu a Lloret de Mar (la Selva).

#### Traduccions

* Castellà: lloretense $^{(es)}$ m., loretense $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: llo·re·tenc (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DCVB
# llorer
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʎuˈɾe/ balear /ʎoˈɾe/, /ʎuˈɾe/ Occidental: nord-occidental /ʎoˈɾe/ valencià /ʎoˈɾeɾ/, /ʎoˈɾe/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: De llor i el sufix -er, segle XV.

### Nom

llorer m. ‎(plural llorers)
* Arbre de fulles sempre verdes, amples, llargues, punxegudes, verinoses i aromàtiques, de fruit semblant a l'oliva.

#### Compostos i expressions

* Llorer d'Alexandria: Planta de fulles semblants a les del galzeran però majors i més tendres i blanquinoses. El fruit, que es cria en mig de la cara de cada fulla, és vermell i de la mida d'un cigró.
* Llorer real: Arbre petit, de fruit molsut com la cirera.

#### Sinònims

* honor, premi
* (variants) llor, allor

#### Derivats

* Laura
* lloreda
* lloredar
* llorejar
* llorejat

#### Traduccions

* Alemany: Lorbeer $^{(de)}$
* Anglès: laurel $^{(en)}$
* Castellà: laurel $^{(es)}$
* Esperanto: lauro $^{(eo)}$
* Finès: laakeripuu $^{(fi)}$
* Francès: laurier $^{(fr)}$
* Hongarès: babér $^{(hu)}$
* Llatí: laurus $^{(la)}$, laurea $^{(la)}$
* Mapudungu: triwe $^{(arn)}$
* Neerlandès: laurier $^{(nl)}$
* Occità: laurèr $^{(oc)}$
* Castellà: laurel $^{(es)}$ alejandrino $^{(es)}$ o de Alejandría
* Llatí: bonifacia $^{(la)}$, hipoglottion $^{(la)}$
* Castellà: laurocerazo $^{(es)}$, laurel $^{(es)}$ real
* Llatí: laurocerasus $^{(la)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: llo·rer (2)

### Vegeu també

* Labernia y Esteller, Pere. Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana y llatina., Tom II, Barcelona, 1840.
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: llorer
# llorer-cirer
## Català
### Nom

llorer-cirer m. ‎(plural llorer-cirers)
* (botànica) Arbret perennifoli de la família de les rosàcies, cultivat com a ornamental i medicinal

#### Traduccions

* Anglès: cherry laurel $^{(en)}$
* Castellà: lauroceraso $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: llo·rer·ci·rer (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# lloretensa
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ʎo.ɾeˈten.sa/, meridional \ʝo.ɾeˈteŋ.sa\
       Americà: alt /ʝo.ɾeˈten.s(a)/, baix \ʝo.ɾeˈteŋ.sa\, austral \ʒo.ɾeˈten.sa\
   * Rimes: -ensa

### Adjectiu

lloretensa f. ‎(plural lloretensas)
* forma femenina de lloretense
# lloretensas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ʎo.ɾeˈten.sas/, meridional \ʝo.ɾeˈteŋ.sah\
       Americà: alt /ʝo.ɾeˈten.s(a)s/, baix \ʝo.ɾeˈteŋ.sah\, austral \ʒo.ɾeˈten.sas\
   * Rimes: -ensas

### Adjectiu

lloretensas f. pl.
* forma plural de lloretensa
# llum verd
## Català
### Nom

llum verd m. ‎(plural llums verds)
* Semàfor de trànsit amb senyal lluminós verd indicant que es pot passar.
* Tenir o donar permís per a procedir amb alguna cosa.
* (hoquei sobre gel) Llum de color verd situat darrere una porteria que s'encén per a indicar que el cronòmetre ha quedat aturat.

#### Traduccions

* Anglès: green light $^{(en)}$
* Castellà: luz verde $^{(es)}$
* Francès: feu vert $^{(fr)}$, lumière verte $^{(fr)}$

### Vegeu també

* llum verd. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# llumada
## Català
### Nom

llumada f. ‎(plural llumades)
* (arcaisme) Forma alternativa de llunada.

### Miscel·lània

* Síl·labes: llu·ma·da (3)
* Anagrama: mullada

### Vegeu també

* llumada. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# llumades
## Català
### Nom

llumades f. pl.
* Forma plural de llumada.

### Miscel·lània

* Síl·labes: llu·ma·des (3)
* Anagrama: mullades
# llumar
## Català
### Verb

llumar intr.
* (menorquí, alguerès) Forma alternativa de llumejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: llu·mar (2)
* Anagrames: mullar, murall, rullam

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, DAlg
# llum d'oli
## Català
### Nom

llum d'oli m. ‎(plural llums d'oli)
* (central, septentrional, nord-occidental, mallorquí) cresol

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
* Petit Atles Lingüístic del Domini Català
# llum de ganxo
## Català
### Nom

llum de ganxo m. ‎(plural llums de ganxo)
* (tarragoní) cresol

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC, DCVB
# llum ambiental
## Català
### Nom

llum ambiental f. ‎(plural llums ambientals)
* (videojocs) Llum que s'aplica amb la mateixa intensitat sobre tots els objectes gràfics d'una escena, sense origen ni destinació concrets, i que forma part del model d'il·luminació.

#### Traduccions

* Alemany: Umgebungslicht $^{(de)}$
* Anglès: ambient light $^{(en)}$
* Castellà: luz ambiental $^{(es)}$
* Francès: lumière ambiante $^{(fr)}$

### Vegeu també

* llum ambiental. Terminologia dels videojocs. Informació cedida per TERMCAT.
# llum vermell
## Català
### Nom

llum vermell m. ‎(plural llums vermells)
* (hoquei sobre gel) Llum de color vermell situat darrere una porteria que s'encén per a indicar la consecució d'un gol.

#### Traduccions

* Anglès: red light $^{(en)}$
* Castellà: luz roja $^{(es)}$
* Francès: feu rouge $^{(fr)}$, lumière rouge $^{(fr)}$

### Vegeu també

* llum vermell. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# llissa galta-roja
## Català
### Nom

llissa galta-roja f. ‎(plural llisses galta-roja)
* Peix teleosti de la família dels mugílids i de l'ordre dels perciformes (Liza aurata).

#### Sinònims

* galta-roig, galta-roja, galtí, llissa, llissa de galta roja, llissa galta-roig, llíssera, llíssera galta-roig, llíssera galta-roja, sama
* (arcaismes, localismes) galta roig, galta-rotja, galtarroig, galti-roig, lliça galtiroig, llisa galtarroja, llisa galtirroig, llissa galliroig, llissa galta roja, llissara, llissaura, llíssera galta roja

#### Hiperònims

* peixos > mugílids

#### Traduccions

* Anglès: golden grey mullet $^{(en)}$
* Castellà: galupe $^{(es)}$, lisa $^{(es)}$
* Francès: muge doré $^{(fr)}$, mulet doré $^{(fr)}$
* Portuguès: ganta rusa $^{(pt)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
* llissa galta-roja. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# llissa galubet
## Català
### Nom

llissa galubet f. ‎(plural llisses galubet)
* llissa morruda

### Vegeu també

* llissa galubet. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# llissa llacosa
## Català
### Nom

llissa llacosa f. ‎(plural llisses llacoses)
* llissa morruda

### Vegeu també

* llissa llacosa. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# llissa fartona
## Català
### Nom

llissa fartona f. ‎(plural llisses fartones)
* llissa morruda

### Vegeu també

* llissa fartona. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# llissa fusany
## Català
### Nom

llissa fusany f. ‎(plural llisses fusany)
* Peix teleosti de la família dels mugílids i de l'ordre dels perciformes (Liza saliens).

#### Sinònims

* agut petit, caluc, caluga, llissa, llissa de cap xiquet, llissa lleposa, llíssera fusany, sama
* (arcaismes, localismes) lisa, lliça de cap giquet, llissa fussany, llíssera fussany

#### Hiperònims

* peixos > mugílids

#### Traduccions

* Anglès: leaping mullet $^{(en)}$
* Castellà: capitón $^{(es)}$, galua $^{(es)}$, galúa $^{(es)}$
* Francès: mulet sauter $^{(fr)}$, mulet sauteur $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
* llissa fusany. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# llissa galta roja
## Català
### Nom

llissa galta roja f. ‎(plural llisses galta roja)
* llissa galta-roja

### Vegeu també

* llissa galta roja. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# llissa de roquer
## Català
### Nom

llissa de roquer f. ‎(plural llisses de roquer)
* llissa capplà

### Vegeu també

* llissa de roquer. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# llissa galliroig
## Català
### Nom

llissa galliroig f. ‎(plural llisses galliroig)
* llissa galta-roja

### Vegeu també

* llissa galliroig. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# llissa galta-roig
## Català
### Nom

llissa galta-roig f. ‎(plural llisses galta-roig)
* llissa galta-roja

### Vegeu també

* llissa galta-roig. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# llissa fussany
## Català
### Nom

llissa fussany f. ‎(plural llisses fussany)
* llissa fusany

### Vegeu també

* llissa fussany. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# llunyíssim
## Català

   * Pronúncia: /ʎuˈɲi.sim/
   * Rimes: -isim
   * Etimologia: De lluny i el sufix -íssim, segle XX.

### Adverbi

llunyíssim
* Forma superlativa de lluny.

#### Traduccions

* Castellà: lejísimos $^{(es)}$, lejote $^{(es)}$ (col·loquial, veneçolà)

### Miscel·lània

* Síl·labes: llu·nyís·sim (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# llunàtic
## Català

   * Pronúncia: /ʎuˈna.tik/
   * Rimes: -atik
   * Etimologia: Del llatí lunatĭcus, segle XIV.

### Adjectiu

llunàtic m. ‎(femení llunàtica, plural masculí llunàtics, plural femení llunàtiques)
* Que rep influència de la Lluna.
* (figurat) Dit d'una persona d'humor variable.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: llu·nà·tic (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# llunyà
## Català

   * Pronúncia: /ʎuˈŋa/
   * Rimes: -a
   * Etimologia: De lluny i el sufix -à, del llatí longe.

### Adjectiu

llunyà m. ‎(femení llunyana, plural masculí llunyans, plural femení llunyanes)
* Que existeix una distància significativa entre dues coses o persones.
    És un parent llunyà del meu pare.

#### Antònims

* proper

#### Variants

* lluny

#### Traduccions

* Albanès: larg $^{(sq)}$
* Alemany: fern $^{(de)}$
* Anglès: far $^{(en)}$
* Àrab: بَعِيد‎ $^{(ar)}$
* Armeni: հեռու $^{(hy)}$ ‎(herú)
* Belarús: далёкі $^{(be)}$ ‎(dalioki)
* Búlgar: дале́чен $^{(bg)}$ ‎(daletxen)
* Castellà: lejano $^{(es)}$
* Coreà: 먼 $^{(ko)}$ ‎(meon)
* Danès: fjern $^{(da)}$
* Eslovac: ďaleký $^{(sk)}$
* Eslovè: dáleč $^{(sl)}$
* Esperanto: fora $^{(eo)}$
* Estonià: kauge $^{(et)}$
* Finès: kaukainen $^{(fi)}$
* Francès: distant $^{(fr)}$, lointain $^{(fr)}$, éloigné $^{(fr)}$, reculé $^{(fr)}$
* Frisó occidental: fier $^{(fy)}$
* Gal·lès: pell $^{(cy)}$
* Grec: μακριά $^{(el)}$ ‎(makrià)
* Hebreu: רחוק‎ $^{(he)}$
* Hindi: दूर $^{(hi)}$
* Hongarès: messze $^{(hu)}$
* Islandès: fjarri $^{(is)}$
* Italià: lontano $^{(it)}$
* Japonès: 遠い $^{(ja)}$
* Kazakh: алыс $^{(kk)}$ ‎(alıs/alis)
* Kurd: dûr $^{(ku)}$
* Letó: tals $^{(lv)}$
* Lituà: tolimas $^{(lt)}$
* Llatí: procul $^{(la)}$, remotius $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: LLUNY $^{(csc)}$
* Macedoni: далечен $^{(mk)}$
* Malai: jauh $^{(ms)}$
* Maltès: bgħid $^{(mt)}$
* Mongol: хол $^{(mn)}$
* Neerlandès: ver $^{(nl)}$
* Noruec: fjern $^{(no)}$
* Occità: luènh $^{(oc)}$
* Polonès: daleki $^{(pl)}$
* Portuguès: longe $^{(pt)}$
* Romanès: departe $^{(ro)}$
* Rus: далёкий $^{(ru)}$ ‎(dalioki)
* Sànscrit: दूर $^{(sa)}$
* Serbocroat: далек $^{(sh)}$, dalek $^{(sh)}$
* Suec: fjärran $^{(sv)}$
* Tadjik: дур $^{(tg)}$
* Tagal: malayo $^{(tl)}$
* Tai: ไกล $^{(th)}$
* Turc: uzak $^{(tr)}$
* Txec: daleký $^{(cs)}$
* Urdú: دور‎ $^{(ur)}$
* Való: å lon $^{(wa)}$
* Vietnamita: xa $^{(vi)}$
* Xinès: 遠的 $^{(zh)}$ ‎(远的, yuǎndí), 遠離的 $^{(zh)}$ ‎(远离的, yuǎnlídí)

### Miscel·lània

* Síl·labes: llu·nyà (2)
* Anagrama: alluny

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# loose play
## Anglès
### Nom

loose play
* (rugbi) joc desplegat

### Vegeu també

* loose play. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# loosening
## Anglès
### Verb

loosening
* gerundi de loosen
# loosen
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈluːsn̩/ àudio (EUA)

### Verb

loosen ‎(3a persona singular present loosens, gerundi loosening, passat i participi loosened)
* afluixar
* laxar
# looser
## Anglès
### Adjectiu

looser
* forma comparativa de loose
# loosest
## Anglès
### Adjectiu

loosest
* forma superlativa de loose
# loose ball
## Anglès
### Nom

loose ball
* (futbol americà) pilota lliure

#### Sinònims

* free ball

### Vegeu també

* loose ball. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# loose head
## Anglès
### Nom

loose head
* (rugbi) pilar exterior

#### Sinònims

* outside
* prop forward

### Vegeu també

* loose head. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# loose impediment
## Anglès
### Nom

loose impediment
* (golf) impediment lliure

### Vegeu també

* loose impediment. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# loosened
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Verb

loosened
* passat i participi de loosen
# loosens
## Anglès
### Verb

loosens
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de loosen
# maneguéssim
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.nəˈɣe.sim/, occidental /ma.neˈɣe.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

maneguéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb manegar.
# maneguéssiu
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.nəˈɣe.siw/, occidental /ma.neˈɣe.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

maneguéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb manegar.
# maneguéssou
## Català
### Verb

maneguéssou
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb manar.
# maneguéssom
## Català
### Verb

maneguéssom
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb manar.
# manegà
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.nəˈɣa/, occidental /ma.neˈɣa/
   * Rimes: -a

### Verb

manegà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de manegar.
# maneguésseu
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.nəˈɣe.səw/, occidental /ma.neˈɣe.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

maneguésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb manegar.
# maneguí
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.nəˈɣi/, occidental /ma.neˈɣi/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: De mànega i el sufix -í, segle XV.

### Nom

maneguí m. ‎(plural maneguins)
* Mànega o cilindre de pell oberta pels dos caps per abrigar les mans.
* Mitja mànega per protegir el vestit.
* maniguet
* (futbol americà) Peça de l'equip d'un jugador que s'utilitza per a protegir-se l'avantbraç.

#### Traduccions

* Castellà: manguito $^{(es)}$
* Llatí: manulcus $^{(la)}$
* Castellà: manguito $^{(es)}$
* Anglès: forearm pad $^{(en)}$
* Castellà: maneguito $^{(es)}$
* Francès: protège-avant-bras $^{(fr)}$

### Verb

maneguí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de manegar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·ne·guí (3)
* Heterograma de 7 lletres (aegimnu)
* Anagrames: amiguen, aniguem, eguinam, geminau, nugàiem

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
* maneguí. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# mangats
## Català antic
### Verb

mangats
* segona persona plural (vós, vosaltres) del present d'indicatiu de mangar
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperatiu de mangar

#### Variants

* [1] mangau
* [2] mangau
# mangat
## Català antic
### Verb

mangat
* participi masculí singular de mangar
# mangaven
## Català antic
### Verb

mangaven
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) de l'imperfet d'indicatiu de mangar
# mangasses
## Català antic
### Verb

mangasses
* segona persona singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu de mangar

#### Variants

* mangares
# mangast
## Català antic
### Verb

mangast
* segona persona singular (tu) del passat de mangar

#### Variants

* manguist, mangares
# mangau
## Català antic
### Verb

mangau
* segona persona plural (vós, vosaltres) del present d'indicatiu de mangar
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperatiu de mangar

#### Variants

* [1] mangats
* [2] mangats
# mangava
## Català antic
### Verb

mangava
* primera persona singular (io, yo, jo) de l'imperfet d'indicatiu de mangar
* tercera persona singular (él, eyl, ell) de l'imperfet d'indicatiu de mangar
# mangazo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \maŋˈɡa.θo\
       Americà: alt \maŋˈɡa.s(o)\, baix \maŋˈɡa.so\
   * Rimes: -aθo

### Nom

mangazo m. ‎(plural mangazos)
* (golf) destralada

#### Sinònims

* rabazo

### Miscel·lània

* Síl·labes: man·ga·zo (3)

### Vegeu també

* mangazo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# mangaves
## Català antic
### Verb

mangaves
* segona persona singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de mangar
# mangazos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \maŋˈɡa.θos\, meridional \maŋˈɡa.θoh\
       Americà: alt \maŋˈɡa.s(o)s\, baix \maŋˈɡa.soh\, austral \maŋˈɡa.sos\
   * Rimes: -aθos

### Nom

mangazos m. pl.
* forma plural de mangazo
# loc.
## Castellà
### Abreviatura

loc.
* forma abreujada de locución
# loc. cit.
## Català

   * Etimologia: Del llatí loco citato.

### Abreviatura

loc. cit.
* (documentació) en el mateix lloc prèviament citat

### Vegeu també

* Abreviacions, Criteris de la Universitat de Barcelona.
# local area network
## Anglès
### Nom

local area network ‎(plural local area networks)
* xarxa d'àrea local

#### Sinònims

* LAN

### Vegeu també

* local area network. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# locales
## Francès

   * Pronúncia: /lɔˈkal/

### Adjectiu

locales f. pl.
* forma plural de locale

## Llatí

   * Pronúncia: /lɔˈkaː.leːs/

### Adjectiu

locālēs
* nominatiu masculí/femení plural de locālis
* vocatiu masculí/femení plural de locālis
* acusatiu masculí/femení plural de locālis
# loc
## Romanès

   * Pronúncia: /lok/
   * Etimologia: Del llatí locus.

### Nom

loc n. ‎(plural locuri)
* lloc, localitat

#### Declinació

| | Singular | Singular | Singular | Plural | Plural | Plural |
| | Indefinit | Indefinit | Definit | Indefinit | Indefinit | Definit |
| Nominatiu-acusatiu | (un) | loc | locul | (niște) | locuri | locurile |
| Genitiu-datiu | (unui) | loc | locului | (unor) | locuri | locurilor |
| Vocatiu | | locule, loce | locule, loce | | locurilor | locurilor |
# loca
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈɫɔ.kə/ Occidental: nord-occidental /ˈɫɔ.ka/ valencià /ˈɫɔ.ka/, /ˈɫɔ.kɔ/
   * Rimes: -ɔka

### Nom

loca f. ‎(plural loques)
* Forma femenina de loco.

### Adjectiu

loca f. ‎(plural loques)
* Forma femenina de loco.

### Miscel·lània

* Síl·labes: lo·ca (2)
* Anagrames: calo, caló, cola, laco

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈlo.ka/
       Americà: alt /ˈlo.k(a)/, baix /ˈlo.ka/
   * Rimes: -oka

### Nom

loca f. ‎(plural locas)
* forma femenina de loco
# localem
## Llatí

   * Pronúncia: /lɔˈkaː.lɛm/

### Adjectiu

locālem
* acusatiu masculí/femení singular de locālis
# local
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɫuˈkaɫ/ balear /ɫoˈkaɫ/, /ɫuˈkaɫ/ Occidental: /ɫoˈkaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: Del llatí locālis, segle XIX.

### Adjectiu

local inv. ‎(plural locals)
* Relatiu o pertanyent a un lloc determinat.
    Història local del municipi.
* Que afecta només a un sector determinat.
    Una infecció local.
* Sistema informàtic de proximitat o sense connexió remota.
    Un servidor local.

#### Traduccions

* Anglès: local $^{(en)}$
* Castellà: local $^{(es)}$
* Francès: local $^{(fr)}$

### Nom

local m. ‎(plural locals)
* Lloc o part d'un edifici amb una finalitat determinada.
    Un local comercial.

### Miscel·lània

* Síl·labes: lo·cal (2)
* Anagrames: acoll, alloc, callo, colla, collà, col·la, col·là, lloca

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Anglès

   * Pronúncia: /ˈləʊkl/ àudio (EUA)

### Adjectiu

local ‎(comparatiu more local, superlatiu most local)
* local
* (medecina) tòpic, local
    Local anesthetic ― Anestèsic local, tòpic

#### Sinònims

* topical

## Francès

   * Pronúncia: /lɔˈkal/
   * Etimologia: Del llatí locālis.

### Adjectiu

local m. ‎(femení locale, plural masculí locaux, plural femení locales)
* local
# local area networks
## Anglès
### Nom

local area networks
* forma plural de local area network
# locale
## Francès

   * Pronúncia: /lɔˈkal/

### Adjectiu

locale f. ‎(plural locales)
* forma femenina de local

## Llatí

   * Pronúncia: /lɔˈkaː.lɛ/

### Adjectiu

locāle
* nominatiu neutre singular de locālis
* vocatiu neutre singular de locālis
* acusatiu neutre singular de locālis