OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# cosina
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuˈzi.nə/ balear /koˈzi.nə/, /kuˈzi.nə/ Occidental: nord-occidental /koˈzi.na/, /kuˈzi.na/ valencià /koˈzi.na/
   * Rimes: -ina
   * Etimologia: Forma femenina de cosí.

### Nom

cosina f. ‎(plural cosines)
* Filla dels oncles.

#### Relacionats

| | | Polítics | Polítics | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis |
| | | Polítics | Polítics | Línia recta | Línia col·lateral | Línia col·lateral | Línia col·lateral | Línia col·lateral |
| Antecedents | -5 | | | quadravi (m) quadràvia (f) |
| Antecedents | -4 | | | rebesavi (m) rebesàvia (f) | quadrioncle (m) quadritia (f) |
| Antecedents | -3 | | | besavi (m) besàvia (f) | rebesoncle (m) rebestia (f) | rebesoncles valencians | rebesoncles valencians segons |
| Antecedents | -2 | | ressogre (m) ressogra (f) | avis: - avi (m) - àvia (f) | besoncle (m) bestia (f) | besoncles valencians | besoncles valencians segons |
| Antecedents | -1 | cononcle (m) contia (f) | sogres: - sogre (m) - sogra (f) | pares: - pare (m) - mare (f) | oncle (m) tia (f) | oncle valencià (m) tia valenciana (f) | oncles valencians segons |
| | 0 | cunyat (m) cunyada (f) | cònjuge: - marit (m) - muller (f) | si mateix | germà (m) germana (f) | cosí (germà) (m) cosina (germana) (f) | cosí prim (m) cosina prima (f) | cosí tercer (m) cosina tercera (f) |
| Descendents | +1 | | gendre (m) nora (f) | fills: - fill (m) - filla (f) | nebot (m) neboda (f) | nebot valencià (m) neboda valenciana (f) | nebots valencians segons |
| Descendents | +2 | | | nets: - net (m) - neta (f) | besnebot (m) besneboda (f) | renebots valencians |
| Descendents | +3 | | | besnet (m) besneta (f) | rebesnebot (m) rebesneboda (f) | rebesnebots valencians |
| Descendents | +4 | | | rebesnet (m) rebesneta (f) | quadrinebot (m) quadrineboda (f) | quadrinebots valencians |
| Descendents | +5 | | | quadrinet (m) quadrineta (f) | nebots cinquens | nebots cinquens valencians |

#### Traduccions

* Alemany: Cousine $^{(de)}$ f.
* Anglès: cousin $^{(en)}$ (female)
* Castellà: prima $^{(es)}$
* Danès: kusine $^{(da)}$ c.
* Eslovac: sesternica $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: sestrična $^{(sl)}$ f.
* Francès: cousine $^{(fr)}$ f.
* Gallec: prima $^{(gl)}$ f.
* Hindi: बहन $^{(hi)}$ f.
* Islandès: frænka $^{(is)}$ f.
* Italià: cugina $^{(it)}$
* Llatí: sobrina $^{(la)}$ f.
* Llombard: cusina $^{(lmo)}$, germana $^{(lmo)}$
* Neerlandès: nicht $^{(nl)}$ f.
* Occità: cosina $^{(oc)}$ f., cosia $^{(oc)}$ f.
* Polonès: kuzynka $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: prima $^{(pt)}$ f.
* Retoromànic: cusrina $^{(rm)}$ f., cusregna $^{(rm)}$ f.
* Romanès: vară $^{(ro)}$ f., verișoară $^{(ro)}$ f.
* Rus: двою́родная сестра́ $^{(ru)}$ f. ‎(dvoiúrodnaia sestrà), кузи́на $^{(ru)}$ f. ‎(kuzina)
* Suahili: binamu $^{(sw)}$
* Suec: kusin $^{(sv)}$ c.

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·si·na (3)
* Heterograma de 6 lletres (acinos)
* Anagrames: incoàs, saconi, sanció

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, Optimot

## Occità

   * Pronúncia: /kuˈzi.nɔ/

### Nom

cosina f. ‎(plural cosinas)
* cuina
* cosina

#### Variants

* codina (aranès, cuina)
* cosia (aranès, cosina)
# cosina segona
## Català
### Nom

cosina segona f. ‎(plural cosines segones)
* cosina prima

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
# danyaria
## Català

   * Pronúncia: oriental /də.ɲəˈɾi.ə/, occidental /da.ɲaˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

danyaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de danyar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de danyar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: da·nya·ri·a (4)
* Anagrames: adinyarà, anyadira, anyadirà
# danyar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /dəˈɲa/ Occidental: nord-occidental /daˈɲa/ valencià /daˈɲaɾ/, /daˈɲa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: danyà
   * Etimologia: De dany i la desinència -ar o directament del llatí damnare, segle XV.

### Verb

danyar trans.
* Causar pèrdua o detriment.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: danyo, danya, danyem

#### Relacionats

* dany

#### Sinònims

* damnejar, damnificar, lesionar, malmetre, menyscabar, perjudicar, trencar, fer mal, noure

#### Traduccions

* Anglès: damage $^{(en)}$
* Castellà: dañar $^{(es)}$
* Francès: endommager $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: da·nyar (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
# danyareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /də.ɲəˈɾɛw/ balear /də.ɲəˈɾəw/, /də.ɲəˈɾɛw/ Occidental: /da.ɲaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

danyareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de danyar.
# danyara
## Català
### Verb

danyara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb danyar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb danyar.
# danyam
## Català
### Verb

danyam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de danyar.
# danyaran
## Català

   * Pronúncia: oriental /də.ɲəˈɾan/, occidental /da.ɲaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

danyaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de danyar.
# danyares
## Català

   * Pronúncia: oriental /dəˈɲa.ɾəs/, occidental /daˈɲa.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

danyares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de danyar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb danyar.
# crus fornicis
## Llatí
### Nom

crus fornicis
* (Terminologia Anatomica) pilar del fòrnix

### Vegeu també

* crus fornicis. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# crus posterius
## Llatí
### Nom

crus posterius
* (Terminologia Anatomica) braç posterior de la càpsula interna

### Vegeu també

* crus posterius. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# crusa
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈkɾu.zə/, occidental /ˈkɾu.za/
   * Rimes: -uza

### Verb

crusa
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de crusar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb crusar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cru·sa (2)
* Anagrames: curàs, cursa, raucs, sucar
# crusam
## Català
### Verb

crusam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de crusar.

#### Variants

* crusem

### Miscel·lània

* Síl·labes: cru·sam (2)
* Heterograma de 6 lletres (acmrsu)
# crusant
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kɾuˈzan/ balear /kɾuˈzant/, /kɾuˈzan/ Occidental: nord-occidental /kɾuˈzan/ valencià /kɾuˈzant/, /kɾuˈzan/
   * Rimes: -ant

### Verb

crusant
* Gerundi del verb crusar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cru·sant (2)
* Heterograma de 7 lletres (acnrstu)
* Anagrames: carnuts, truncàs
# crurum
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkruː.rʊm/

### Nom

crūrum
* genitiu plural de crūs
# crus
## Català
### Verb

crus
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de crusar.

#### Variants

* cruso, cruse, crusi

### Miscel·lània

* Anagrames: curs, rucs, rusc, urcs

## Llatí

   * Pronúncia: /kruːs/

### Nom

crūs n. ‎(genitiu crūris)
* (Terminologia Anatomica) cama

#### Declinació

3a declinació -, -is (tema cons.) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | crūs | crūra |
| Vocatiu | crūs | crūra |
| Acusatiu | crūs | crūra |
| Genitiu | crūris | crūrum |
| Datiu | crūrī | crūribus |
| Ablatiu | crūre | crūribus |

### Vegeu també

* crus. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# crusada
## Català

   * Pronúncia: oriental /kɾuˈza.ðə/, occidental /kɾuˈza.ða/
   * Rimes: -ada

### Verb

crusada
* Participi femení singular del verb crusar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cru·sa·da (3)
# crusades
## Català

   * Pronúncia: oriental /kɾuˈza.ðəs/, occidental /kɾuˈza.ðes/
   * Rimes: -ades

### Verb

crusades
* Participi femení plural del verb crusar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cru·sa·des (3)
* Anagrama: dessucar
# crus anterius
## Llatí
### Nom

crus anterius
* (Terminologia Anatomica) braç anterior de la càpsula interna

### Vegeu també

* crus anterius. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# dallonàssiu
## Català
### Verb

dallonàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb dallonar.

#### Variants

* dallonéssiu, dallonàsseu

### Miscel·lània

* Síl·labes: da·llo·nàs·siu (4)
# dallonàvem
## Català
### Verb

dallonàvem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de dallonar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: da·llo·nà·vem (4)
# dallonàssim
## Català
### Verb

dallonàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb dallonar.

#### Variants

* dallonéssim, dallonàssem

### Miscel·lània

* Síl·labes: da·llo·nàs·sim (4)
# dallonàreu
## Català
### Verb

dallonàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de dallonar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: da·llo·nà·reu (4)
# dallonàs
## Català
### Verb

dallonàs
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb dallonar.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb dallonar.

#### Variants

* [1] dallonés
* [2] dallonés

### Miscel·lània

* Síl·labes: da·llo·nàs (3)
# dallonéssim
## Català
### Verb

dallonéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb dallonar.

#### Variants

* dallonàssim, dallonàssem

### Miscel·lània

* Síl·labes: da·llo·nés·sim (4)
# dallonàveu
## Català
### Verb

dallonàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de dallonar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: da·llo·nà·veu (4)
# dallonés
## Català
### Verb

dallonés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb dallonar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb dallonar.

#### Variants

* [1] dallonàs
* [2] dallonàs

### Miscel·lània

* Síl·labes: da·llo·nés (3)
* Anagrames: donsella, sadollen
# dallonàssem
## Català
### Verb

dallonàssem
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb dallonar.

#### Variants

* dallonéssim, dallonàssim

### Miscel·lània

* Síl·labes: da·llo·nàs·sem (4)
# dallonàsseu
## Català
### Verb

dallonàsseu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb dallonar.

#### Variants

* dallonéssiu, dallonàssiu

### Miscel·lània

* Síl·labes: da·llo·nàs·seu (4)
# de bell nou
## Català
### Adverbi

de bell nou
* novament

#### Notes

* El terme bell en aquesta expressió significa completament.

#### Traduccions
### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# de Vries
## Neerlandès

   * Àudio:

### Nom propi

de Vries
* Cognom
# de bat a bat
## Català
### Adverbi

de bat a bat
* Obert completament.

#### Traduccions

* Anglès: wide open $^{(en)}$
* Castellà: de par en par $^{(es)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# de Jong
## Neerlandès

   * Àudio:

### Nom propi

de Jong
* Cognom
# de baix en baix
## Català

   * Pronúncia: oriental /də .βəʃ .ən ˈβaʃ/, occidental /de .bajʃ .en ˈbajʃ/
   * Etimologia: De baix.

### Adverbi

de baix en baix
* (Catalunya) Fluix, en veu baixa.

#### Variants

* baix-baix (Mallorca)

#### Traduccions
### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# de bada
## Català antic

   * Etimologia: De l'àrab باطل ‎(bāṭil, «va, inútil»).

### Adverbi

de bada
* debades, en va

#### Variants

* en bada

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo
# de baldi
## Extremeny
### Adverbi

de baldi
* de franc, gratuïtament

#### Sinònims

* gratitamenti

### Vegeu també

* Diccionario de equivalencias castellano-estremeñu
# de Wit
## Neerlandès

   * Àudio:

### Nom propi

de Wit
* Cognom
# de aire
## Castellà
### Adjectiu

de aire loc.
* (esports de pilota) de volea

#### Sinònims

* de volea

### Vegeu també

* de aire. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# de Leeuw
## Neerlandès

   * Àudio:

### Nom propi

de Leeuw
* Cognom
# defensa en triangle
## Català
### Nom

defensa en triangle f. ‎(plural defenses en triangle)
* (bàdminton) Sistema de defensa consistent a disposar-se un jugador més avançat que l'altre formant un triangle amb l'adversari que colpeja el volant, amb l'objectiu de cobrir adequadament totes les zones del camp.

#### Traduccions

* Anglès: triangular defence $^{(en)}$
* Castellà: defensa en triángulo $^{(es)}$
* Francès: défense en triangle $^{(fr)}$

### Vegeu també

* defensa en triangle. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# defensa en triángulo
## Castellà
### Nom

defensa en triángulo f. ‎(plural defensas en triángulo)
* (bàdminton) defensa en triangle

### Vegeu també

* defensa en triángulo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# defensa exterior
## Català
### Nom

defensa exterior m. f. ‎(plural defenses exteriors)
* (handbol) Cadascun dels dos jugadors defensors situats a les zones més pròximes a la intersecció de la línia de banda amb la línia de fons, l'un a la dreta del camp de joc i l'altre a l'esquerra.

#### Sinònims

* exterior
* primer en defensa

#### Traduccions

* Castellà: defensa exterior $^{(es)}$, exterior $^{(es)}$, primero en defensa $^{(es)}$
* Francès: défenseur numéro 1 $^{(fr)}$

### Vegeu també

* defensa exterior. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Castellà
### Nom

defensa exterior m. f. ‎(plural defensas exteriores)
* (handbol) defensa exterior
* (futbol americà) línia defensiu exterior

#### Sinònims

* (handbol) exterior, primero en defensa

### Vegeu també

* defensa exterior. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# defensa en presión
## Castellà
### Nom

defensa en presión f. ‎(plural defensas en presión)
* (handbol) defensa pressionant

#### Sinònims

* pressing

### Vegeu també

* defensa en presión. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# defensa en zona
## Català
### Nom

defensa en zona f. ‎(plural defenses en zona)
* (esports de pilota) defensa de zona

### Vegeu també

* defensa en zona. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Castellà
### Nom

defensa en zona f. ‎(plural defensas en zona)
* (esports de pilota) defensa de zona

#### Sinònims

* defensa por zonas

### Vegeu també

* defensa en zona. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# defensa escombra
## Català
### Nom

defensa escombra m. f.
* (futbol) defensa lliure

### Vegeu també

* defensa escombra. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# defensa esquerra
## Català
### Nom

defensa esquerra f. ‎(plural defenses esquerres)
* Forma femenina de defensa esquerre.
# defensa en posició baixa
## Català
### Nom

defensa en posició baixa f. ‎(plural defenses en posició baixa)
* (voleibol) defensa baixa

### Vegeu també

* defensa en posició baixa. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# defensa escoba
## Castellà
### Nom

defensa escoba m. f.
* (futbol) defensa lliure

#### Sinònims

* defensa cerrojo
* defensa libre
* líbero

### Vegeu també

* defensa escoba. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# defensa esquerre
## Català
### Nom

defensa esquerre m. ‎(plural defenses esquerres, femení defensa esquerra)
* (futbol, hoquei) Defensor situat al costat esquerre de la línia defensiva.

#### Sinònims

* lateral esquerre (futbol, hoquei sobre herba)

#### Traduccions

* Anglès: left back $^{(en)}$, left defenceman $^{(en)}$, left defencewoman $^{(en)}$
* Castellà: defensa izquierda $^{(es)}$, defensa izquierdo $^{(es)}$, lateral izquierdo $^{(es)}$
* Francès: arrière gauche $^{(fr)}$, défenseur gauche $^{(fr)}$

### Vegeu també

* defensa esquerre. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# creés
## Català
### Verb

creés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb crear.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb crear.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cre·és (2)
* Anagrama: ceres
# creésseu
## Català
### Verb

creésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb crear.
# creí
## Català
### Verb

creí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de crear.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cre·í (2)
* Anagrama: ceri
# creída
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \kɾeˈi.ða\
       Americà: alt /k(ɾe)ˈi.da/, baix \kɾeˈi.ða\
   * Rimes: -ida

### Adjectiu

creída f. ‎(plural creídas)
* forma femenina de creído
# creíblemente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \kɾeˌi.βleˈmen.te\
       Americà: alt /kɾeˌi.bleˈmen.t(e)/, baix \kɾeˌi.βleˈmen.te\
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De creíble i el sufix -mente.

### Adverbi

creíblemente
* creïblement

### Miscel·lània

* Síl·labes: cre·í·ble·men·te (5)
# creídas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \kɾeˈi.ðas\, meridional \kɾeˈi.ðah\
       Americà: alt /kɾeˈi.d(a)s/, baix \kɾeˈi.ðah\, austral \kɾeˈi.ðas\
   * Rimes: -idas

### Adjectiu

creídas f. pl.
* forma plural de creída
# creé
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /kɾeˈe/
       Americà: alt /k(ɾe)ˈe/, baix /kɾeˈe/
   * Rimes: -e

### Verb

creé
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb crear
# creéssem
## Català
### Verb

creéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb crear.
# creéssim
## Català
### Verb

creéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb crear.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cre·és·sim (3)
* Anagrama: cremessi
# creéssiu
## Català
### Verb

creéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb crear.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cre·és·siu (3)
* Anagrama: creuessi
# crédits étudiant
## Francès
### Nom

crédits étudiant m. pl.
* forma plural de crédit étudiant
# créixer
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈkɾe.ʃə/ Occidental: nord-occidental /ˈkɾej.ʃe/ valencià /ˈkɾej.ʃeɾ/, /ˈkɾe.ʃe/
   * Rimes: -ejʃe(ɾ)
   * Homòfon: creixa
   * Etimologia: Del llatí crēscĕre, amb el mateix significat, segle XIII.

### Verb

créixer intr.
* Augmentar de mida un ésser viu, fins a assolir la seva forma adulta.
* Augmentar de nombre.
    Aquest poble ha crescut molt en els darrers anys.
* Pujar el nivell de les aigües d'un riu.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: creixo, creix, creixem

#### Sinònims

* desenvolupar, madurar, crear, produir, augmentar
* ascendir, pujar
* accelerar, brollar, córrer, fluir, manar, surar
* creixir, en alguerès.

#### Derivats

* creixa
* creixement
* creixença
* creixent
* recréixer
* sobrecréixer

#### Relacionats

* acréixer
* decréixer

#### Traduccions

* Alemany: wachsen $^{(de)}$
* Anglès: grow $^{(en)}$
* Àrab: نَمَى‎ $^{(ar)}$
* Armeni: մեծանալ $^{(hy)}$ ‎(metsanal)
* Belarús: расці́ $^{(be)}$ ‎(rastsí)
* Búlgar: раста́ $^{(bg)}$ ‎(rastà)
* Castellà: crecer $^{(es)}$
* Coreà: 자라다 $^{(ko)}$ ‎(jarada)
* Còrnic: tevi $^{(kw)}$
* Danès: vokse $^{(da)}$, udvikle sig $^{(da)}$
* Eslovac: rásť $^{(sk)}$
* Eslovè: rasti $^{(sl)}$
* Esperanto: kreski $^{(eo)}$
* Feroès: vaksa $^{(fo)}$, grógva $^{(fo)}$
* Finès: kasvaa $^{(fi)}$
* Francès: croître $^{(fr)}$, grandir $^{(fr)}$
* Frisó occidental: waakse $^{(fy)}$
* Friülà: cressi $^{(fur)}$, cresi $^{(fur)}$
* Gallec: crecer $^{(gl)}$, medrar $^{(gl)}$
* Gal·lès: tyfu $^{(cy)}$
* Grec: μεγαλώνω $^{(el)}$ ‎(megalono)
* Hebreu: גידל‎ $^{(he)}$
* Hindi: बढ़ना $^{(hi)}$
* Hongarès: nő $^{(hu)}$
* Ídix: וואַקסן‎ $^{(yi)}$
* Irlandès: fás $^{(ga)}$
* Islandès: vaxa $^{(is)}$, gróa $^{(is)}$
* Italià: crescere $^{(it)}$
* Japonès: 成長する $^{(ja)}$
* Kazakh: өсу $^{(kk)}$ ‎(ösw/ossu)
* Kirguís: өсүү $^{(ky)}$ ‎(ossuu)
* Letó: augt $^{(lv)}$
* Lituà: augti $^{(lt)}$
* Llatí: crescere $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana , Llengua de signes catalana
* Macedoni: ра́сте $^{(mk)}$
* Neerlandès: groeien $^{(nl)}$, wassen $^{(nl)}$
* Noruec: vokse $^{(no)}$
* Occità: créisser $^{(oc)}$
* Polonès: rosnąć $^{(pl)}$
* Portuguès: crescer $^{(pt)}$
* Quítxua: wiñay $^{(qu)}$
* Romanès: crește $^{(ro)}$
* Rus: расти́ $^{(ru)}$ ‎(rastí), вы́расти $^{(ru)}$ ‎(vírasti)
* Sànscrit: रोधति $^{(sa)}$
* Sard: crèschere $^{(sc)}$, crèscere $^{(sc)}$, crèsciri $^{(sc)}$
* Serbocroat: расти $^{(sh)}$, rasti $^{(sh)}$
* Suec: växa $^{(sv)}$
* Tadjik: расидан $^{(tg)}$
* Tai: โต $^{(th)}$
* Turc: büyümek $^{(tr)}$
* Txec: růst $^{(cs)}$
* Ucraïnès: рости́ $^{(uk)}$ ‎(rostí)
* Urdú: بڑهنا‎ $^{(ur)}$
* Uzbek: o'smoq $^{(uz)}$
* Való: crexhe $^{(wa)}$
* Vènet: créser $^{(vec)}$
* Vietnamita: lớn $^{(vi)}$
* Volapük: glofön $^{(vo)}$
* Xinès: 生長 $^{(zh)}$ ‎(生长, shēngcháng)

### Miscel·lània

* Síl·labes: créi·xer (2)
* Anagrama: exercir

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: créixer
# crénelage
## Francès

   * Pronúncia: /kʁe.nəˈlaʒ/

### Nom

crénelage m. ‎(plural crénelages)
* (videojocs) aliàsing

#### Sinònims

* repliement du spectre

### Vegeu també

* crénelage. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# crémation
## Francès

   * Pronúncia: /kʁe.maˈsjɔ̃/

### Nom

crémation f. ‎(plural crémations)
* cremació
# crédits européens
## Francès
### Nom

crédits européens m. pl.
* forma plural de crédit européen
# créieu
## Català
### Verb

créieu
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de creure.
# crémeuse
## Francès
### Adjectiu

crémeuse f. ‎(plural crémeuses)
* forma femenina de crémeux
# crémations
## Francès

   * Pronúncia: /kʁe.maˈsjɔ̃/

### Nom

crémations f. pl.
* forma plural de crémation
# delinquo
## Llatí

   * Pronúncia: /deːˈlɪŋ.kwoː/
   * Etimologia: Del prefix de- i linquō.

### Verb

dēlinquō ‎(1a present$^?$), dēlinquis ‎(2a present), dēlinquere ‎(infinitiu), dēliquī ‎(perfet), dēlictum ‎(supí)
* fallar, incomplir, transgredir, delinquir
# delinquiré
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \de.liŋ.kiˈɾe\
       Americà: alt \de.liŋ.k(i)ˈɾe\, baix \de.liŋ.kiˈɾe\
   * Rimes: -e

### Verb

delinquiré
* primera persona del singular (yo) del futur d'indicatiu del verb delinquir
# delinquis
## Llatí

   * Pronúncia: /deːˈlɪŋ.kwɪs/

### Verb

dēlinquis
* segona persona singular del present d'indicatiu actiu de dēlinquō
# delinqüent
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /də.ɫiŋˈkwen/ balear /də.ɫiŋˈkwent/, /də.ɫiŋˈkwen/ Occidental: nord-occidental /de.ɫiŋˈkwen/ valencià /de.ɫiŋˈkwent/, /de.ɫiŋˈkwen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: Del llatí dēlinquēns.

### Nom

delinqüent m. f. ‎(plural delinqüents)
* Autor d'un delicte.

#### Sinònims

* malfactor, criminal, facinerós

#### Traduccions

* Alemany: Delinquent $^{(de)}$ m., Krimineller $^{(de)}$ m.
* Anglès: delinquent $^{(en)}$
* Búlgar: нарушител $^{(bg)}$ m. ‎(naruxitel)
* Castellà: delincuente $^{(es)}$
* Finès: rikollinen $^{(fi)}$
* Francès: délinquant $^{(fr)}$
* Hebreu: פורע־חוק $^{(he)}$ m.
* Italià: delinquente $^{(it)}$
* Japonès: 非行者 $^{(ja)}$
* Portuguès: delinquente $^{(pt)}$ m. f.
* Romanès: delincvent $^{(ro)}$ m.
* Xinès: 犯法者 $^{(zh)}$ ‎(fànfǎzhě)

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·lin·qüent (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# delinquenze
## Italià

   * Pronúncia: /de.liŋˈkwɛn.t͡se/

### Nom

delinquenze f. pl.
* forma plural de delinquenza
# delinquere
## Llatí

   * Pronúncia: /deːˈlɪŋ.kwɛ.rɛ/

### Verb

dēlinquere
* infinitiu del present actiu de dēlinquō
# delinquí
## Castellà

   * Pronúncia: \de.liŋˈki\
   * Rimes: -i

### Verb

delinquí
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb delinquir