OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# ἐξ
## Grec antic

   * Pronúncia: /eks/

### Preposició

ἐξ ‎(ex)
* Variant de ἐκ ‎(ek).
# ἐκ
## Grec antic

   * Pronúncia: /ek/
   * Etimologia: Del protoindoeuropeu *eḱs («fora de»), cognat amb el llatí ex.

### Preposició

ἐκ ‎(ek)
* fora de
* des de
* de

#### Variants

* ἐκ ‎(ek), davant vocal
* ἐγ ‎(eg), davant β, δ, λ, μ

#### Derivats

* ἐκτός ‎(ektós)
* ἔσχατος ‎(éskhatos)
* ἐχθός ‎(ekhthós)
# ἐκκλησία
## Grec antic

   * Pronúncia: /ek.klɛː.sí.aː/
   * Etimologia: Compost de εκ ‎(ek, «des de fora») i καλέίν ‎(kaléín, «invitar, convocar»).

### Nom

ἐκκλησία ‎(ekklēsía) n. ‎(genitiu ἐκκλησῐ́ᾱς)
* assemblea
# ἐκχέω
## Grec antic

   * Pronúncia: /ekʰ.kʰé.ɔː/
   * Etimologia: De ἐκ ‎(ek, «enfora») i χέω ‎(khéō, «vessar»).

### Verb

ἐκχέω ‎(ekkhéō)
* vessar
* exclamar
* malgastar
* vomitar
* (en passiva) ser expulsat
* (en passiva) ser oblidat
* (en passiva) estar o senitir-se desbordat
* (en passiva) estar estirat, estar llançat
# ἐνεργέω
## Grec antic

   * Pronúncia: /e.nerˈɣe.o/
   * Etimologia: De ἐνεργής ‎(energḗs, «actiu, efectiu») i la desinència verbal -έω ‎(-éō).

### Verb

ἐνεργέω ‎(energéō)
* estar actiu
* efectuar, actuar, executar
# ἐνεργής
## Grec antic

   * Pronúncia: /e.nerˈɣes/
   * Etimologia: Variant de ἐνεργός ‎(energós).

### Adjectiu

ἐνεργής ‎(energḗs)
* actiu, efectiu, productiu
# ἐνεργός
## Grec antic

   * Pronúncia: /e.neɾ.ɣós/
   * Etimologia: Compost per ἐν ‎(en), ἔργον ‎(érgon, «treball») i el sufix -ός ‎(-ós), literalment «el qui està al treball».

### Adjectiu

ἐνεργός ‎(energós) m. ‎(femení ἐνεργή, neutre ἐνεργόν)
* actiu, treballador, productiu
# お母さん
## Japonès
### Nom

お母さん ‎(hiragana おかあさん, romaji okāsan)
* (per a la família d'altri) mare
    新郎のお母さんも踊っています。shinrou no okaasan mo odotteimasuLa mare de la núvia també està ballant.
* (per a la pròpia família, llenguatge no formal) la meva mare
    お母さんが作ってもらいました。okaasan ga tsukutte moraimashitaM'ho ha fet ma mare.
* (vocatiu) mare, mama
    お父さん、お母さん、いつもありがとう。otousan, okaasan, itsumo arigatouPare, mare, gràcies per tot, com sempre.

#### Sinònims

* 母 ‎(«mare»)
* 母親 ‎(«mare, progenitor matern»)

#### Variants

* 母さん

#### Relacionats

* 家族 ‎(«família»)
* 両親 ‎(«progenitors»)
* お父さん ‎(«pare, papa»)
* おじいさん ‎(ojīsan, «avi, iaio»)
* おばあさん ‎(obāsan, «àvia, iaia»)
* 息子 ‎(«fill»)
* 娘 ‎(«filla»)
* お姉さん ‎(«germana gran»)
* 妹 ‎(«germana petita»)
* お兄さん ‎(«germà gran»)
* 弟 ‎(«germà petit»)
* 旦那 ‎(«marit»)
* 奥さん ‎(«dona»)
* 義理の母 ‎(«madrastra»)
* 義理の父 ‎(«padrastre»)
# お父さん
## Japonès
### Nom

お父さん ‎(hiragana おとうさん, romaji otōsan)
* (per a la família d'altri) pare
    今日、その人のお父さんに会ったから。kyou sono hito no otousan ni atta karaAvui he conegut el seu pare.
* (per a la pròpia família, llenguatge no formal; vocatiu) pare, papa, el meu pare
    お父さん、お母さん、ただいま！otousan, okaasan, tadaimaPare, mare, ja soc a casa!

#### Sinònims

* 父 ‎(«pare»)
* 父親 ‎(«pare, progenitor patern»)

#### Variants

* 父さん

#### Relacionats

* 家族 ‎(«família»)
* 両親 ‎(«progenitors»)
* お母さん ‎(«mare, mama»)
* おじいさん ‎(ojīsan, «avi, iaio»)
* おばあさん ‎(obāsan, «àvia, iaia»)
* 息子 ‎(«fill»)
* 娘 ‎(«filla»)
* お姉さん ‎(«germana gran»)
* 妹 ‎(«germana petita»)
* お兄さん ‎(«germà gran»)
* 弟 ‎(«germà petit»)
* 旦那 ‎(«marit»)
* 奥さん ‎(«dona»)
* 義理の母 ‎(«madrastra»)
* 義理の父 ‎(«padrastre»)
# おじいさん
## Japonès
### Nom

おじいさん ‎(romaji ojīsan)
* (per a la família d'altri) avi
    マイクのおじいさんは一年前に、ガンで亡くなった。maiku no ojiisan ha ichinenmaeni gan de nakunattaL'avi d'en Mike va morir de càncer fa un any.
* (per a la pròpia família, llenguatge no formal; vocatiu) el meu avi, l'avi
    今度はおじいさんが話しかけてきた。kondo wa ojiisan ga hanashikaketekitaAquest cop em va trucar l'avi.
* (vocatiu) avi
    ありがとう、おじいさん。arigatou, ojiisanGràcies, avi.
* (per a desconeguts; vocatiu) ancià, avi
    優しそうなおじいさん。yasashisouna ojiisanUn avi de cara afable.
* (col·loquial) iaio (home d'edat avançada)
    なんだよ、このおじいさん。nanda yo, kono ojiisanQuè li passa a aquest iaio?

#### Notes

* Cal parar atenció i no confondre'l amb おじさん (amb una sola i), que vol dir «oncle» o «home d'uns 30-50 anys».

#### Sinònims

* 祖父 ‎(«avi»)
* おじいちゃん ‎(ojīchan, «iaio, avi»)

#### Variants

* じいさん ‎(jīsan)

#### Relacionats

* 家族 ‎(«família»)
* 両親 ‎(«progenitors»)
* お父さん ‎(«pare, papa»)
* お母さん ‎(«mare, mama»)
* おばあさん ‎(obāsan, «àvia, iaia»)
* 息子 ‎(«fill»)
* 娘 ‎(«filla»)
* お姉さん ‎(«germana gran»)
* 妹 ‎(«germana petita»)
* お兄さん ‎(«germà gran»)
* 弟 ‎(«germà petit»)
* 旦那 ‎(«marit»)
* 奥さん ‎(«dona»)
* 義理の母 ‎(«madrastra»)
* 義理の父 ‎(«padrastre»)
# おじいちゃん
## Japonès
### Nom

おじいちゃん ‎(romaji ojīchan)
* (per a la pròpia família, afectuós) el iaio, l'avi
    おじいちゃんが帰ってこない。ojiichan ga kaettekonaiEl iaio no ha tornat.
* (afectuós, vocatiu) iaio, avi
    おじいちゃん、教えてくれてありがとう。ojiichan oshietekurete arigatouGràcies per ensenyar-me'n, avi.
* (per a una persona de la tercera edat desconeguda, afectuós; vocatiu) iaio, avi
    「神戸にね、昔、おじいちゃんが住んでいたの。」kobe ni ne, mukashi, ojiichan ga sundeita noVet aquí que una vegada hi havia un avi que vivia a Kobe.

#### Sinònims

* 祖父 ‎(«avi»)
* おじいさん ‎(ojīsan, «avi, iaio»)

#### Variants

* じいちゃん ‎(jīchan)

#### Relacionats

* 家族 ‎(«família»)
* 両親 ‎(«progenitors»)
* お父さん ‎(«pare, papa»)
* お母さん ‎(«mare, mama»)
* おばあさん ‎(obāsan, «àvia, iaia»)
* おばあちゃん ‎(obāchan, «iaia, àvia»)
* 息子 ‎(«fill»)
* 娘 ‎(«filla»)
* お姉さん ‎(«germana gran»)
* 妹 ‎(«germana petita»)
* お兄さん ‎(«germà gran»)
* 弟 ‎(«germà petit»)
* 旦那 ‎(«marit»)
* 奥さん ‎(«dona»)
* 義理の母 ‎(«madrastra»)
* 義理の父 ‎(«padrastre»)
# おかあさん
## Japonès
### Nom

おかあさん ‎(romaji okāsan)
* forma hiragana de お母さん
# おとうさん
## Japonès
### Nom

おとうさん ‎(romaji otōsan)
* forma hiragana de お父さん
# おなら
## Japonès
### Nom

おなら ‎(romaji onara)
* gas, vent, ventositat
# え
## Japonès
### Síl·laba

え ‎(e) ‎(hiragana, katakana エ)
* Quarta síl·laba del hiragana segons el sistema d'ordenació gojūon.
# おばあちゃん
## Japonès
### Nom

おばあちゃん ‎(romaji obāchan)
* (per a la pròpia família, afectuós) iaia, àvia
    私にもおばあちゃんがいます。watashi ni mo obaachan ga imasuJo també tinc iaia.
* (vocatiu) iaia, àvia
    おばあちゃん、お誕生日おめでとうございます！obaachan otanjoubi omedetou gozaimasuPer molts d'anys, iaia!
* (per a una persona de la tercera edat desconeguda, afectuós; vocatiu) iaia, àvia
    昨夜、トイレに行って病室に戻ったら、知らないおばあちゃんが俺のベットに座ってた。sakuya toire ni itte byoushitsu ni modottara shiranai obaachan ga ore no betto ni suwattetaAhir a la nit vaig anar al lavabo i quan vaig tornar a l'habitació [d'hospital], hi havia una iaia que no coneixia de res asseguda al meu llit.

#### Sinònims

* 祖母 ‎(«àvia»)
* おばあさん ‎(obāsan, «àvia, iaia»)

#### Variants

* ばあちゃん ‎(bāchan)

#### Relacionats

* 家族 ‎(«família»)
* 両親 ‎(«progenitors»)
* お父さん ‎(«pare, papa»)
* お母さん ‎(«mare, mama»)
* おじいさん ‎(ojīsan, «avi, iaio»)
* おじいちゃん ‎(ojīchan, «iaio, avi»)
* 息子 ‎(«fill»)
* 娘 ‎(«filla»)
* お姉さん ‎(«germana gran»)
* 妹 ‎(«germana petita»)
* お兄さん ‎(«germà gran»)
* 弟 ‎(«germà petit»)
* 旦那 ‎(«marit»)
* 奥さん ‎(«dona»)
* 義理の母 ‎(«madrastra»)
* 義理の父 ‎(«padrastre»)
# おばあさん
## Japonès
### Nom

おばあさん ‎(romaji obāsan)
* (per a la família d'altri) àvia
    マリちゃんは土曜日におばあさんを訪ねます。marichan wa doyoubi ni obaasan wo tazunemasuDissabte la Mari va a visitar la seva àvia.
* (per a la pròpia família, llenguatge no formal) la iaia, l'àvia
    おばあさんはちょっと驚いていた。obaasan wa chotto odoroiteitaL'àvia em va sorprendre una mica.
* (vocatiu) iaia, àvia
    おばあさん、こんちは。obaasan konnichiwaBon dia, àvia.
* (persona de la tercera edat; vocatiu) anciana, àvia
    1人のおばあさんが座っていました。hitori no obaasan ga suwatteimashitaHi havia una àvia asseguda.
* (col·loquial) iaia (dona d'edat avançada)
    おばあさん、どいてよ！obaasan doite yoIaia, aparti's!

#### Notes

* Cal parar atenció i no confondre'l amb おばさん (amb una sola a), que vol dir «tieta» o «dona d'uns 40-50 anys».

#### Sinònims

* 祖父 ‎(«àvia»)
* おばあちゃん ‎(obāchan, «iaia, àvia»)

#### Variants

* ばあさん ‎(bāsan)

#### Relacionats

* 家族 ‎(«família»)
* 両親 ‎(«progenitors»)
* お父さん ‎(«pare, papa»)
* お母さん ‎(«mare, mama»)
* おじいさん ‎(ojīsan, «avi, iaio»)
* 息子 ‎(«fill»)
* 娘 ‎(«filla»)
* お姉さん ‎(«germana gran»)
* 妹 ‎(«germana petita»)
* お兄さん ‎(«germà gran»)
* 弟 ‎(«germà petit»)
* 旦那 ‎(«marit»)
* 奥さん ‎(«dona»)
* 義理の母 ‎(«madrastra»)
* 義理の父 ‎(«padrastre»)
# 獸
## Japonès
### Kanji

獸 forma kyūjitai de 獣
# 球兰
## Xinès

Forma simplificada de 球蘭 («Hoya carnosa»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Compostos i expressions

* 琴叶球兰 ‎(qínyèqiúlán)
* 球兰属 ‎(qiúlánshǔ)
* 三眿球兰 ‎(sān眿qiúlán)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 猕猴桃属
## Xinès

Forma simplificada de 獼猴桃屬 («actinídia»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Hiperònims

* 猕猴桃科 ‎(míhóutáokē)

#### Hipònims

* 猕猴桃 ‎(míhóutáo)
* 革叶猕猴桃 ‎(géyèmíhóutáo)
* 葛枣猕猴桃 ‎(gězǎomíhóutáo)
* 狗枣猕猴桃 ‎(gǒuzǎomíhóutáo)
* 京梨猕猴桃 ‎(jīnglímíhóutáo)
* 阔叶猕猴桃 ‎(kuòyèmíhóutáo)
* 毛花猕猴桃 ‎(máohuāmíhóutáo)
* 软枣猕猴桃 ‎(ruǎnzǎomíhóutáo)
* 条叶猕猴桃 ‎(tiáoyèmíhóutáo)
* 中华猕猴桃 ‎(zhōnghuámíhóutáo)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 猫
## Japonès
### Nom

猫 ‎(hiragana ねこ, romaji neko)
* gat
# 獣
## Japonès
### Kanji

獣 (“Jōyō” kanji d'ús comú, shinjitai kanji, forma kyūjitai 獸)
* bèstia
* carn seca
Lectures:
* Go-on: シュ ‎(shu)
* Kan-on: ジュウ ‎(jū, Jōyō); シュウ ‎(shū)
* Kun: けもの ‎(kemono, 獣, Jōyō)

### Nom

獣 ‎(hiragana けだもの, romaji kedamono)
* bèstia, animal
* (figurat) bèstia
    あいつは獣だ。aitsu wa kedamono daÉs un animal.

#### Notes

S'aplica als mamífers quadrúpedes recoberts de pèl, especialment els salvatges.
# 生命工学
## Japonès

   * Etimologia: Format per la combinació de 生命 ‎(«vida, existència»), de 生 ‎(«vida») i 命 ‎(«destí, vida»), 工 ‎(«tecnologia») i 学 ‎(«estudi»), literalment «estudi de la tecnologia de la vida».

### Nom

生命工学 ‎(hiragana せいめいこうがく, romaji seimei kōgaku)
* forma alternativa de 生物工学
# 珍珠菜属
## Xinès

Forma simplificada de 珍珠菜屬 («Lysimachia»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Hipònims

* 小茄 ‎(xiǎoqié)
* 珍珠菜 ‎(zhēnzhūcài)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 猕猴桃科
## Xinès

Forma simplificada de 獼猴桃科 («actinidiàcies»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Hiperònims

* 杜鹃花目 ‎(dùjuānhuāmù)

#### Hipònims

* 猕猴桃属 ‎(míhóutáoshǔ)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 琴叶球兰
## Xinès

Forma simplificada de 琴葉球蘭 («Hoya pandurata»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Hiperònims

* 球兰属 ‎(qiúlánshǔ)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
* «3826. 铁草鞋». A: 中药大辞典, 1995. Xangai: 上海科学技术出版社, 1986, p. 1861. ISBN 7-5323-0843-X.
# 生物工学
## Japonès

   * Etimologia: De 生物 ‎(«criatura, ésser vivent»), 工 ‎(«tecnologia») i 学 ‎(«estudi»), literalment «estudi de la tecnologia dels éssers vius».

### Nom

生物工学 ‎(hiragana せいぶつこうがく, romaji seibutsu kōgaku)
* biotecnologia
# Abrahamengandik
## Basc
### Nom propi

Abrahamengandik
* ablatiu indefinit de Abraham
# Abrahamekin
## Basc
### Nom propi

Abrahamekin
* comitatiu indefinit de Abraham
# Abrahamengan
## Basc
### Nom propi

Abrahamengan
* inessiu indefinit de Abraham
# Abrahamengana
## Basc
### Nom propi

Abrahamengana
* al·latiu indefinit de Abraham
# Abrahamen
## Basc
### Nom propi

Abrahamen
* genitiu indefinit de Abraham
# Abrahamenganaino
## Basc
### Nom propi

Abrahamenganaino
* terminatiu indefinit de Abraham
# Abrahamenganako
## Basc
### Nom propi

Abrahamenganako
* genitiu locatiu indefinit de Abraham
# Abrahamenganantz
## Basc
### Nom propi

Abrahamenganantz
* al·latiu direccional indefinit de Abraham
# Abrahamek
## Basc
### Nom propi

Abrahamek
* ergatiu indefinit de Abraham
# Abrahamengatik
## Basc
### Nom propi

Abrahamengatik
* causal indefinit de Abraham
# Alaznerengandik
## Basc
### Nom propi

Alaznerengandik
* ablatiu indefinit de Alazne
# Alaznerenganaino
## Basc
### Nom propi

Alaznerenganaino
* terminatiu indefinit de Alazne
# Alazne
## Basc
### Nom propi

Alazne anim.
* Prenom femení, equivalent al català Miracle.

#### Declinació

Nom propi animat en vocal
Cas
Indefinit
Absolutiu
Alazne
Ergatiu
Alaznek
Datiu
Alazneri
Genitiu
Alazneren
Comitatiu
Alaznerekin
Benefactiu
Alaznerentzat
Instrumental
Alaznez
Causal
Alaznerengatik
Locatius
Inessiu
Alaznerengan
Ablatiu
Alaznerengandik
Al·latiu
Alaznerengana
Terminatiu
Alaznerenganaino
Al·l. direcional
Alaznerenganantz
Gen. locatiu
Alaznerenganako :
# Alaznek
## Basc
### Nom propi

Alaznek
* ergatiu indefinit de Alazne
# Alazneren
## Basc
### Nom propi

Alazneren
* genitiu indefinit de Alazne
# Alaznerenganantz
## Basc
### Nom propi

Alaznerenganantz
* al·latiu direccional indefinit de Alazne
# Alaznerekin
## Basc
### Nom propi

Alaznerekin
* comitatiu indefinit de Alazne
# Alaznerengan
## Basc
### Nom propi

Alaznerengan
* inessiu indefinit de Alazne
# Alaznerengana
## Basc
### Nom propi

Alaznerengana
* al·latiu indefinit de Alazne
# Alaznerenganako
## Basc
### Nom propi

Alaznerenganako
* genitiu locatiu indefinit de Alazne
# Afganistanen
## Basc
### Nom propi

Afganistanen
* inessiu indefinit de Afganistan
* genitiu indefinit de Afganistan
# Afganistanengatik
## Basc
### Nom propi

Afganistanengatik
* causal indefinit de Afganistan
# Afganistanetik
## Basc
### Nom propi

Afganistanetik
* ablatiu indefinit de Afganistan
# Afganistanentzat
## Basc
### Nom propi

Afganistanentzat
* benefactiu indefinit de Afganistan
# Afganistaneraino
## Basc
### Nom propi

Afganistaneraino
* terminatiu indefinit de Afganistan
# Afganistanera
## Basc
### Nom propi

Afganistanera
* al·latiu indefinit de Afganistan
# Afganistaneko
## Basc
### Nom propi

Afganistaneko
* genitiu locatiu indefinit de Afganistan
# Afganistanerantz
## Basc
### Nom propi

Afganistanerantz
* al·latiu direccional indefinit de Afganistan
# Afganistanek
## Basc
### Nom propi

Afganistanek
* ergatiu indefinit de Afganistan
# Afganistanekin
## Basc
### Nom propi

Afganistanekin
* comitatiu indefinit de Afganistan
# 3r.
## Català
### Abreviatura

3r. m. ‎(femení 3a., plural masculí 3rs., plural femení 3es.)
* Forma alternativa de 3r ‎(«tercer»).

#### Notes

En aquest cas el punt d'abreviatura és opcional, normalment no usat.
# 3rs.
## Català
### Abreviatura

3rs. m. pl.
* Forma alternativa de 3rs.

#### Notes

En aquest cas el punt d'abreviatura és opcional, normalment no usat.
# 3es.
## Català
### Abreviatura

3es. f. pl.
* Forma alternativa de 3es.

#### Notes

En aquest cas el punt d'abreviatura és opcional, normalment no usat.
# 3r
## Català
### Abreviatura

3r m. ‎(femení 3a, plural masculí 3rs, plural femení 3es)
* tercer

#### Variants

* 3r. (punt opcional)
* III (número romà, ordinal)

#### Traduccions

* Anglès: 3rd $^{(en)}$
* Suec: 3:e $^{(sv)}$
# 4-1-1 system
## Anglès
### Nom

4-1-1 system
* (voleibol) sistema 4-1-1

### Vegeu també

* 4-1-1 system. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# 3a.
## Català
### Abreviatura

3a. f.
* Forma alternativa de 3a.

#### Notes

En aquest cas el punt d'abreviatura és opcional, normalment no usat.
# 4
## Multilingüe
### Numeral

4 ‎(anterior 3, posterior 5)
* Xifra aràbiga corresponent al nombre quatre.

#### Sinònims

* IV (romà)
# 4-2-4 system
## Anglès
### Nom

4-2-4 system
* (futbol) sistema 4-2-4

### Vegeu també

* 4-2-4 system. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# 3es
## Català
### Abreviatura

3es f. pl. ‎(singular 3a)
* terceres
# 3rs
## Català
### Abreviatura

3rs m. pl. ‎(singular 3r)
* tercers
# Alorda
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈɫor.də/, occidental /aˈɫoɾ.ða/
   * Rimes: -oɾda
   * Etimologia: De Olorda.

### Nom propi

Alorda
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: A·lor·da (3)
* Anagrames: alardo, orlada

### Vegeu també

* Cerca Alorda a Wikidata
* Obres de referència: DCVB
* Cognoms de la població, Idescat
# Alosa agone
## Multilingüe
### Nom

Alosa agone
* alosa

#### Sinònims

* Alosa fallax nilotica

### Vegeu també

* Alosa agone. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# Alos
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈa.ɫus/ balear /ˈa.ɫos/, /ˈa.ɫus/ Occidental: /ˈa.ɫos/
   * Etimologia: Variant de Alòs.

### Nom propi

Alos
* Cognom d’origen toponímic

### Miscel·lània

* Síl·labes: A·los (2)
* Anagrames: Laos, saló, Saló, sola $^{(revers)}$, solà, Solà, Solá

### Vegeu també

* Obres de referència: Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Alosa alosa
## Multilingüe
### Nom

Alosa alosa
* saboga

#### Sinònims

* Alausa vulgaris, Alosa vulgaris, Clupea Alosa, Clupea alosa parva

### Vegeu també

* Article corresponent a Viquiespècies
* Alosa alosa. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# Alophe
## Francès
### Nom propi

Alophe m.
* Prenom masculí

#### Relacionats

* Eliphe

### Vegeu també

* G. Beleze, Dictionnaire des noms de baptême, Hachette, Paris, 1863, p. 16
# Alopias vulper
## Multilingüe
### Nom

Alopias vulper
* guineu

### Vegeu també

* Article corresponent a Viquiespècies
* Alopias vulper. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# Alosa fallax fallax
## Multilingüe
### Nom

Alosa fallax fallax
* saboga

### Vegeu també

* Article corresponent a Viquiespècies
* Alosa fallax fallax. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# Alopias vulpes
## Multilingüe
### Nom

Alopias vulpes
* guineu

### Vegeu també

* Article corresponent a Viquiespècies
* Alopias vulpes. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# Alopias vulpinus
## Multilingüe
### Nom

Alopias vulpinus
* guineu

#### Sinònims

* Alopias vulper, Alopias vulpes, Squallus vulpes

### Vegeu també

* Article corresponent a Viquiespècies
* Alopias vulpinus. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# Alosa fallax
## Multilingüe
### Nom

Alosa fallax
* saboga

#### Sinònims

* Alosa fallax fallax, Alosa finta

### Vegeu també

* Article corresponent a Viquiespècies
* Alosa fallax. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# 56
## Multilingüe
### Numeral

56 ‎(anterior 55, posterior 57)
* Número aràbic corresponent al cardinal cinquanta-sis.

#### Sinònims

* LVI (romà)
# 59
## Multilingüe
### Numeral

59 ‎(anterior 58, posterior 60)
* Número aràbic corresponent al cardinal cinquanta-nou.

#### Sinònims

* LIX (romà)
# 5 yard distance rule
## Anglès
### Nom

5 yard distance rule
* (hoquei sobre herba) regla dels 4,55 m

#### Sinònims

* standing too close

### Vegeu també

* 5 yard distance rule. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# 53
## Multilingüe
### Numeral

53 ‎(anterior 52, posterior 54)
* Número aràbic corresponent al cardinal cinquanta-tres.

#### Sinònims

* LIII (romà)
# 55
## Multilingüe
### Numeral

55 ‎(anterior 54, posterior 56)
* Número aràbic corresponent al cardinal cinquanta-cinc.

#### Sinònims

* LV (romà)
# 52
## Multilingüe
### Numeral

52 ‎(anterior 51, posterior 53)
* Número aràbic corresponent al cardinal cinquanta-dos.

#### Sinònims

* LII (romà)
# 58
## Multilingüe
### Numeral

58 ‎(anterior 57, posterior 59)
* Número aràbic corresponent al cardinal cinquanta-vuit.

#### Sinònims

* LVIII (romà)
# 54
## Multilingüe
### Numeral

54 ‎(anterior 53, posterior 55)
* Número aràbic corresponent al cardinal cinquanta-quatre.

#### Sinònims

* LIV (romà)
# 57
## Multilingüe
### Numeral

57 ‎(anterior 56, posterior 58)
* Número aràbic corresponent al cardinal cinquanta-set.

#### Sinònims

* LVII (romà)
# 5 de 8
## Català

   * Etimologia: Forma numèrica de cinc de vuit.

### Símbol

5 de 8
* (argot casteller) catedral

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
# Altimiras
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɫ.tiˈmi.ɾəs/, occidental /aɫ.tiˈmi.ɾes/
   * Etimologia: Forma arcaica de Altimires, plural femení de Altimir.

### Nom propi

Altimiras
* Cognom d’origen toponímic

### Miscel·lània

* Síl·labes: Al·ti·mi·ras (4)
* Anagrames: limitaràs, militaràs

### Vegeu també

* Cerca Altimiras a Wikidata
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Altimires
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɫ.tiˈmi.ɾəs/, occidental /aɫ.tiˈmi.ɾes/
   * Rimes: -iɾes
   * Etimologia: Plural de Altimira, de Altimir.

### Nom propi

Altimires
* Cognom d’origen patronímic

#### Variants

* Altimiras

### Miscel·lània

* Síl·labes: Al·ti·mi·res (4)
* Anagrames: limitar-se, limitares, militares

### Vegeu també

* Obres de referència: Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Altíssim
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɫˈti.sim/, occidental /aɫˈti.sim/
   * Rimes: -isim

### Nom propi

Altíssim m.
* Un dels títols de Déu.

#### Notes

Normalment amb article: l'Altíssim.

#### Traduccions

* Anglès: Most High $^{(en)}$
* Castellà: Altíssimo $^{(es)}$
* Francès: Très-Haut $^{(fr)}$
* Italià: Altissimo $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: Al·tís·sim (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC, DCVB
# Altäre
## Alemany

   * Pronúncia: /alˈtɛːʀə/ àudio

### Nom

Altäre
* forma plural de Altar
# Altrude
## Francès

   * Etimologia: Del llatí Adeltrudis; d'origen germànic.

### Nom propi

Altrude f.
* Prenom femení

### Vegeu també

* G. Beleze, Dictionnaire des noms de baptême, Hachette, Paris, 1863, p. 18
# Altruismus
## Alemany

   * Pronúncia: /altʀuˈɪsmʊs/ àudio

### Nom

Altruismus m. ‎(genitiu Altruismus, sense plural)
* altruisme

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural |
| Nominatiu | der | Altruismus | - |
| Genitiu | des | Altruismus | - |
| Datiu | dem | Altruismus | - |
| Acusatiu | den | Altruismus | - |
# Altären
## Alemany

   * Pronúncia: /alˈtɛːʀən/

### Nom

Altären
* datiu plural de Altar
# Altés
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɫˈtes/, occidental /aɫˈtes/
   * Rimes: -es
   * Etimologia: Variant de Altès.

### Nom propi

Altés
* Cognom d’origen toponímic

### Miscel·lània

* Síl·labes: Al·tés (2)
* Anagrames: atles, Atles, salte, tales, talés, telàs

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Altès
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əɫˈtɛs/ balear /əɫˈtəs/, /əɫˈtɛs/ Occidental: /aɫˈtes/
   * Rimes: -ɛs
   * Etimologia: De l’ibèric o del basc *ote-tsu ‎(«esbarzerar»), llatinitzat Aootense (segle IX).

### Nom propi

Altès
* Poble del municipi de Bassella a l’Alt Urgell.
* Cognom d’origen toponímic

#### Variants

* Altés, Altes

### Miscel·lània

* Síl·labes: Al·tès (2)
* Anagrames: atles, Atles, salte, tales, talés, telàs

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: Optimot
* Cognoms de la població, Idescat