OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# 銃剣
## Japonès
### Nom

銃剣 ‎(hiragana じゅうけん, romaji jūken)
* baioneta
    銃剣を構えながらゆっくり前進する。juuken wo kamaenagara yukkuri zenshin suruVan avançar lentament mentre preparaven les baionetes.

#### Sinònims

* バヨネット ‎(bayonetto)
# 路
## Japonès
### Nom

路 ‎(hiragana みち, romaji michi)
* forma alternativa de 道 ‎(«camí ample, carrer»)
    路いっぱいに広がってデモ行進した。michi ippai ni hirogatte demokoushin shitaLa manifestació va ocupar tot el carrer i va avançar.

#### Variants

* 道 ‎(«camí»)
* 途 ‎(«camí cap a algun lloc específic»)
# 辞典
## Japonès
### Nom

辞典 ‎(hiragana じてん, romaji jiten)
* diccionari (especialment de paper i bilingüe, en contraposició a 辞書, que pot ésser també digital).
    英和辞典みたいなものか。eiwajitei mitaina mono kaS'assembla a un diccionari anglès-japonès.

#### Sinònims

* 辞書 ‎(jisho)
* 辞林 ‎(jirin)
* 字引 ‎(jibiki)
* 辞彙 ‎(jii)

#### Relacionats

* 字典 ‎(jiten)
* 字書 ‎(jisho)

### Vegeu també

* ↑ https://lowch.com/archives/6750
# zumzejàssiu
## Català
### Verb

zumzejàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb zumzejar.
# zumzejàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /zum.zəˈʒa.βəw/ balear /zum.zəˈd͡ʒa.vəw/, /zum.zəˈʒa.vəw/ Occidental: nord-occidental /zum.zeˈʒa.βew/ valencià /zum.zeˈd͡ʒa.vew/, /zum.zeˈd͡ʒa.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

zumzejàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de zumzejar.
# zumzejàssim
## Català
### Verb

zumzejàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb zumzejar.
# zuncar
## Català

   * Pronúncia: alguerès /zuŋˈka/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: zuncà
   * Etimologia: Del sard zuncare.

### Verb

zuncar intr.
* (alguerès) roncar

#### Conjugació
### Miscel·lània

* Síl·labes: zun·car (2)
* Heterograma de 6 lletres (acnruz)

### Vegeu també

* Obres de referència: DAlg
# zuppa
## Italià

   * Pronúncia: /ˈt͡sup.pa/

### Nom

zuppa f. ‎(plural zuppe)
* sopa

### Miscel·lània

* Síl·labes: zùp·pa (2)
# zurda
## Castellà

   * Pronúncia: peninsular \ˈθuɾ.ða\, americà \ˈsuɾ.ða\
   * Rimes: -uɾda

### Adjectiu

zurda f. ‎(plural zurdas)
* forma femenina de zurdo
# zupa
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈzu.pa/
   * Etimologia: De l'alemany Suppe.

### Nom

zupa f.
* sopa

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | zupa | zupy |
| Genitiu | zupy | zup |
| Datiu | zupie | zupom |
| Acusatiu | zupę | zupy |
| Instrumental | zupą | zupami |
| Locatiu | zupie | zupach |
| Vocatiu | zupo | zupy |

### Miscel·lània

* Síl·labes: zu·pa (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en polonès
* Per a més informació vegeu l'entrada al Wielki słownik języka polskiego sobre zupa
* Per a més informació vegeu l'entrada al Słownik Języka Polskiego sobre zupa
# zuppe
## Italià

   * Pronúncia: /ˈt͡sup.pe/

### Nom

zuppe f. pl.
* forma plural de zuppa
# zurdas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈθuɾ.ðas\, meridional \ˈθuɾ.ðah\
       Americà: alt \ˈsuɾ.ð(a)s\, baix \ˈsuɾ.ðah\, austral \ˈsuɾ.ðas\
   * Rimes: -uɾdas

### Adjectiu

zurdas f. pl.
* forma plural de zurda
# éruditions
## Francès

   * Pronúncia: /e.ʁy.diˈsjɔ̃/

### Nom

éruditions f. pl.
* forma plural de érudition
# éruptions
## Francès

   * Pronúncia: /e.ʁypˈsjɔ̃/

### Nom

éruptions f. pl.
* forma plural de éruption
# és a dir
## Català
### Conjunció

és a dir
* Expressió que introdueix un aclariment, una reformulació del concepte acabat d’explicar.

#### Sinònims

* això és, i. e., o sia, o sigui, sensat, vull dir

#### Traduccions

* Anglès: that is $^{(en)}$, that is to say $^{(en)}$, in other words $^{(en)}$
* Castellà: es decir $^{(es)}$, o sea $^{(es)}$
* Esperanto: alivorte $^{(eo)}$
* Francès: c'est-à-dire $^{(fr)}$
* Italià: cioè $^{(it)}$, vale a dire $^{(it)}$
* Llatí: id est $^{(la)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, DSFF
# éreu
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈe.ɾəw/, occidental /ˈe.ɾew/
   * Rimes: -eɾew

### Verb

éreu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de ésser/ser.

## Català antic
### Verb

éreu
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de esser
# érotiques
## Francès

   * Pronúncia: /e.ʁɔˈtik/

### Adjectiu

érotiques inv. pl.
* forma plural de érotique
# érudition
## Francès

   * Pronúncia: /e.ʁy.diˈsjɔ̃/

### Nom

érudition f. ‎(plural éruditions)
* erudició
# éruption
## Francès

   * Pronúncia: /e.ʁypˈsjɔ̃/

### Nom

éruption f. ‎(plural éruptions)
* erupció
# és clar
## Català
### Interjecció

és clar
* Evident, lògic, segur.

#### Variants

* esclar (informal)

#### Sinònims

* i tant

#### Traduccions

* Afrikaans: natuurlik $^{(af)}$
* Albanès: natyrisht $^{(sq)}$
* Alemany: natürlich $^{(de)}$
* Anglès: of course $^{(en)}$
* Armeni: իհարկե $^{(hy)}$ ‎(iharkè)
* Basc: noski $^{(eu)}$
* Castellà: claro $^{(es)}$, por supuesto $^{(es)}$
* Coreà: 물론 $^{(ko)}$ ‎(mullon)
* Danès: selvfølgelig $^{(da)}$
* Eslovac: samozrejme $^{(sk)}$, iste $^{(sk)}$, isto $^{(sk)}$, jasné $^{(sk)}$
* Eslovè: seveda $^{(sl)}$
* Esperanto: kompreneble $^{(eo)}$
* Estonià: muidugi $^{(et)}$
* Feroès: sjálvandi $^{(fo)}$
* Francès: bien sûr $^{(fr)}$
* Gallec: por suposto $^{(gl)}$
* Grec: βέβαια $^{(el)}$ ‎(vévea)
* Grec antic: μέντοι $^{(grc)}$ ‎(méntoi)
* Hebreu: כַּמּוּבָן‎ $^{(he)}$
* Hindi: ज़रूर $^{(hi)}$
* Hongarès: persze $^{(hu)}$
* Indonesi: tentu $^{(id)}$
* Irlandès: ar ndóigh $^{(ga)}$
* Islandès: auðvitað $^{(is)}$
* Italià: certo $^{(it)}$, per forza $^{(it)}$
* Japonès: 勿論 $^{(ja)}$
* Kirguís: албетте $^{(ky)}$ ‎(albette)
* Letó: protams $^{(lv)}$
* Lituà: žinoma $^{(lt)}$
* Llatí: quippe $^{(la)}$, scilicet $^{(la)}$, nempe $^{(la)}$
* Maltès: mela $^{(mt)}$
* Mongol: мэдээж $^{(mn)}$
* Neerlandès: natuurlijk $^{(nl)}$
* Noruec: selvfølgelig $^{(no)}$
* Polonès: oczywiście $^{(pl)}$
* Portuguès: claro $^{(pt)}$
* Romanès: bineînțeles $^{(ro)}$, desigur $^{(ro)}$
* Rus: коне́чно $^{(ru)}$ ‎(konetxno)
* Serbocroat: наравно $^{(sh)}$, naravno $^{(sh)}$
* Suec: förstås $^{(sv)}$
* Tadjik: албатта $^{(tg)}$
* Tagal: siyempre $^{(tl)}$
* Tàtar: әлбәттә $^{(tt)}$
* Turc: tabii ki $^{(tr)}$
* Turcman: samozrejme $^{(tk)}$
* Txec: samozřejmě $^{(cs)}$
* Xinès: 當然 $^{(zh)}$ ‎(当然, dāngrán)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# érotique
## Francès
### Adjectiu

érotique inv. ‎(plural érotiques)
* eròtic -a
# és
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈes/, (gironí) /ˈɛs/ balear /ˈəs/, /ˈɛs/ Occidental: /ˈes/
   * Rimes: -es
   * Homòfon: es
   * Etimologia: Del llatí ets.

### Verb

és
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de ésser/ser.

#### Traduccions

* Anglès: is $^{(en)}$
* Aragonès: ye $^{(an)}$
* Asturià: ye $^{(ast)}$
* Castellà: es $^{(es)}$
* Esperanto: estas $^{(eo)}$
* Finès: on $^{(fi)}$
* Gallec: é $^{(gl)}$
* Hindi: है $^{(hi)}$
* Italià: è $^{(it)}$
* Portuguès: é $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Anagrames: se $^{(revers)}$, sé

## Català antic
### Verb

és
* tercera persona singular (él, eyl, ell) del present d'indicatiu de esser

## Francès mitjà

   * Etimologia: De en i les.

### Contracció

és
* als

## Hongarès

   * Pronúncia: /ˈeːʃ/
   * Rimes: -eːʃ
   * Etimologia: De l'arcaic e ‎(«això, aquest»). Cognat de is ‎(«també, fins i tot, de nou»).

### Conjunció

és
* i

#### Sinònims

* s, meg, illetve, valamint

#### Derivats

* éspedig
* és tsai.

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al dict.com sobre és
# żabą
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈʒa.bɔ̃/

### Nom

żabą
* instrumental singular de żaba
# żafira
## Maltès

   * Pronúncia: /zɐfɪrɐ/

### Nom

żafira
* forma femenina de żafir
# żagħfran
## Maltès

   * Pronúncia: /zafˈraːn/

### Nom

żagħfran m. ‎(col·lectiu)
* safrà
# żabom
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈʒa.bɔm/

### Nom

żabom
* datiu plural de żaba
# żaby
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈʐa.bɨ/

### Nom

żaby
* genitiu singular de żaba
* nominatiu, acusatiu i vocatiu plural de żaba
# żabę
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈʒa.bε/

### Nom

żabę
* acusatiu singular de żaba
# żafir
## Maltès

   * Pronúncia: /zɐfɪr/

### Nom

żafir m. ‎(plural żafiri, femení żafira)
* safir
# żafiri
## Maltès

   * Pronúncia: /zɐfɪrɪ/

### Nom

żafiri
* forma plural de żafir
# że
## Polonès

   * Pronúncia: /ʐɛ/
   * Etimologia: Del protoeslau *jьže ‎(«el qual»).

### Conjunció

że
* que
    Wiem, że pani jest lekarką. ― Sé que vostè és metgessa.

#### Notes

Segons l'ortografia polonesa, sempre s'ha de posar coma (,) abans de że.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Wielki słownik języka polskiego sobre że
# żeber
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈʒε.bεr/

### Nom

żeber
* genitiu plural de żebro
# òli
## Occità

   * Pronúncia: /ˈɔ.li/
   * Àudio: Bearn
   * Etimologia: Del llatí oleum, segle XIII.

### Nom

òli m. ‎(plural òlis)
* oli

### Vegeu també

* Obra de referència: Diccionari Totau Aranés
# òlmi
## Occità
### Nom

òlmi m. ‎(només en singular)
* holmi

#### Relacionats

| $_1$ H | | | | | | | | | | | | | | | | | $_2$ He |
| $_3$ Li | $_4$ Be | | | | | | | | | | | $_5$ B | $_6$ C | $_7$ N | $_8$ O | $_9$ F | $_{10}$ Ne |
| $_{11}$ Na | $_{12}$ Mg | | | | | | | | | | | $_{13}$ Al | $_{14}$ Si | $_{15}$ P | $_{16}$ S | $_{17}$ Cl | $_{18}$ Ar |
| $_{19}$ K | $_{20}$ Ca | $_{21}$ Sc | $_{22}$ Ti | $_{23}$ V | $_{24}$ Cr | $_{25}$ Mn | $_{26}$ Fe | $_{27}$ Co | $_{28}$ Ni | $_{29}$ Cu | $_{30}$ Zn | $_{31}$ Ga | $_{32}$ Ge | $_{33}$ As | $_{34}$ Se | $_{35}$ Br | $_{36}$ Kr |
| $_{37}$ Rb | $_{38}$ Sr | $_{39}$ Y | $_{40}$ Zr | $_{41}$ Nb | $_{42}$ Mo | $_{43}$ Tc | $_{44}$ Ru | $_{45}$ Rh | $_{46}$ Pd | $_{47}$ Ag | $_{48}$ Cd | $_{49}$ In | $_{50}$ Sn | $_{51}$ Sb | $_{52}$ Te | $_{53}$ I | $_{54}$ Xe |
| $_{55}$ Cs | $_{56}$ Ba | * | $_{72}$ Hf | $_{73}$ Ta | $_{74}$ W | $_{75}$ Re | $_{76}$ Os | $_{77}$ Ir | $_{78}$ Pt | $_{79}$ Au | $_{80}$ Hg | $_{81}$ Tl | $_{82}$ Pb | $_{83}$ Bi | $_{84}$ Po | $_{85}$ At | $_{86}$ Rn |
| $_{87}$ Fr | $_{88}$ Ra | ** | $_{104}$ Rf | $_{105}$ Db | $_{106}$ Sg | $_{107}$ Bh | $_{108}$ Hs | $_{109}$ Mt | $_{110}$ Ds | $_{111}$ Rg | $_{112}$ Cn | $_{113}$ Nh | $_{114}$ Fl | $_{115}$ Mc | $_{116}$ Lv | $_{117}$ Ts | $_{118}$ Og |
| * | * | $_{57}$ La | $_{58}$ Ce | $_{59}$ Pr | $_{60}$ Nd | $_{61}$ Pm | $_{62}$ Sm | $_{63}$ Eu | $_{64}$ Gd | $_{65}$ Tb | $_{66}$ Dy | $_{67}$ Ho | $_{68}$ Er | $_{69}$ Tm | $_{70}$ Yb | $_{71}$ Lu |
| ** | ** | $_{89}$ Ac | $_{90}$ Th | $_{91}$ Pa | $_{92}$ U | $_{93}$ Np | $_{94}$ Pu | $_{95}$ Am | $_{96}$ Cm | $_{97}$ Bk | $_{98}$ Cf | $_{99}$ Es | $_{100}$ Fm | $_{101}$ Md | $_{102}$ No | $_{103}$ Lr |
# òmes-penjats
## Occità
### Nom

òmes-penjats m. pl.
* forma plural de òme-penjat
# òmi
## Occità

   * Pronúncia: /ˈɔ.mi/
   * Àudio: Bearn

### Nom

òmi m. ‎(plural òmis)
* (gascó) forma alternativa de òme
# òliba
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɔ.ɫi.βə/, (gironí) /ˈo.ɫi.βə/, occidental /ˈɔ.ɫi.ba/
   * Etimologia: De òbila per metàtesi, o per influx de oli per la creença popular que aquests ocells xuclaven l'oli de les llànties de les esglésies, segle XIV, del gòtic *uwwĭla, del protogermànic *uwwalǭ.

### Nom

òliba f. ‎(plural òlibes)
* Ocell rapinyaire nocturn de plomatge blanc.

#### Traduccions

* Alemany: Eule $^{(de)}$ f.
* Anglès: owl $^{(en)}$
* Asturià: curuxa $^{(ast)}$
* Castellà: lechuza $^{(es)}$ f.
* Eslovac: sova $^{(sk)}$ f.
* Esperanto: strigo $^{(eo)}$
* Francès: chouette $^{(fr)}$ f.
* Hindi: उल्लू $^{(hi)}$
* Italià: civetta $^{(it)}$ f.
* Polonès: sowa $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: coruja $^{(it)}$ f.
* Rus: сова́ $^{(ru)}$ f. ‎(sovà)
* Sànscrit: उलूक $^{(sa)}$

#### Sinònims

* babeca, bruixa, llantier, meuca, mifa, moixa, òbila, òlbia, olibassa, xibeca, xup, xupa, xura, xut, xuta

### Miscel·lània

* Síl·labes: ò·li·ba (3)
* Anagrames: Aboli, abolí, Abolí, Albió, baoli, baolí, òbila

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# òlibes
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɔ.ɫi.βəs/, (gironí) /ˈo.ɫi.βəs/, occidental /ˈɔ.ɫi.bes/

### Nom

òlibes f. pl.
* Forma plural de òliba.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ò·li·bes (3)
* Heterograma de 6 lletres (beilos)
* Anagrames: boleïs, òbiles, olisbe
# òlis
## Occità

   * Pronúncia: /ˈɔ.lis/

### Nom

òlis m. pl.
* forma plural de òli
# òme
## Occità

   * Pronúncia: /ˈɔ.me/
   * Àudio: Bearn

### Nom

òme m. ‎(plural òmes)
* home
* home, marit

#### Variants

* òmi

#### Sinònims

* marit, espós
# òme-penjat
## Occità
### Nom

òme-penjat m. ‎(plural òmes-penjats)
* (botànica) mosques grosses (Himantoglossum robertianum Loisel.)
* (botànica) Orchis mascula L.
* (botànica) Orchis morio L.
* (botànica) Orchis purpurea Huds.

#### Sinònims

* [1] (Himantoglossum robertianum): embriaïga, soldat

### Vegeu també

* Benoèt, Gui. Las plantas, 2008. Tolosa: IEO Edicions, 2008, p. 194. ISBN 978-2-85910-453-5.
# òmes
## Occità
### Nom

òmes m. pl.
* forma plural de òme
# किर्गिज़स्तान
## Bihari

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

किर्गिज़स्तान ‎(manca transliteració)
* Kirguizstan

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en bihari

## Hindi

   * Pronúncia: /kɪɾ.ɡɪ.d͡ʒəs.t̪ɑːn/, /kɪɾ.ɡɪ.zəs.t̪ɑːn/
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

किर्गिज़स्तान ‎(kirgizastān) m. ‎(àrab کرغیزستان‎)
* Kirguizstan

#### Variants

* किर्ग़िज़स्तान ‎(kirġizastān)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en hindi
# किर्गिस्तान
## Nepalès

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

किर्गिस्तान ‎(manca transliteració)
* Kirguizstan

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en nepalès
# कीर्गीस्तान
## Newari

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

कीर्गीस्तान ‎(manca transliteració)
* Kirguizstan

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en newari
# किर्गिजस्थानम्
## Sànscrit

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

किर्गिजस्थानम् ‎(manca transliteració)
* Kirguizstan

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en sànscrit
# किस
## Hindi

   * Pronúncia: /kɪs/

### Pronom

किस ‎(kis)
* Cas oblic o indirecte del pronom interrogatiu singular क्या (què).
* Cas oblic o indirecte del pronom interrogatiu singular कौन (qui).
| | Personal | Personal | Personal | Personal | Personal | Demostratiu | Demostratiu | Demostratiu | Demostratiu | Relatiu | Relatiu | Interrogatiu | Interrogatiu |
| | 1a persona | 1a persona | 2a persona | 2a persona | 2a persona | 3a persona | 3a persona | 3a persona | 3a persona | | | | Relatiu | Relatiu | Interrogatiu | Interrogatiu |
| | Sg. | Pl. | Sg. | Pl. | Pl. | Pròxim | Pròxim | Remot | Remot | | Relatiu | Relatiu | Interrogatiu | Interrogatiu |
| | Sg. | Pl. | Col·loq. | Familiar | Formal | Sg. | Pl./ Formal | Sg. | Pl./ Formal | Sg. | Pl. | Sg. | Pl. |
| Directe | मैं (mẽ) | हम (ham) | तू (tū) | तुम (tum) | आप (āp) | यह (yah), ये (ye) | ये (ye) | वह (vah), वे (ve, vo) | वे (ve) | जो (jo) | जो (jo) | कौन (kaun), क्या (kyā) | कौन (kaun), क्या (kyā) |
| Oblic | मुझ (mujh) | हम (ham) | तुझ (tujh) | तुम (tum) | आप (āp) | इस (is) | इन (in) | उस (us) | उन (un) | जइस (jis) | जइन (jin) | किस (kis) | किन (kin) |
| Datiu | मुझे (mujhe), मुझको (mujhko) | हमें (hamẽ), हमको (hamko) | तुझे (tujhe), तुझको (tujhko) | तुम्हें (tumhẽ), तुमको (tumko) | आपको (āpko) | इसे (ise), इसको (isko) | इनहें (inhẽ), इनको (inko) | उसे (use), उनको (unko) | उनहें (unhẽ), उनको (unko) | जइसे (jise) | जइनहें (jinhẽ) | किसे (kise) | किनहें (kinhẽ) |
| Genitiu o possessiu | मेरा (merā,m.s.) मेरे (mere,m.p.) मेरी (merī,f.s./p.) | हमारा (hamārā) | तेरा (terā,m.s.) तेरे (tere,m.p.) तेरी (terī,f.s./p.) | तुम्हारा (tumhārā,m.s.) तुम्हारे (tumhāre,m.p.) तुम्हारी (tumhārī,f.s./p.) | आपका (āpkā) | इसका (iskā) | इनका (inkā) | उसका (uskā) | उनका (unkā) | जइसका (jiskā) | जइनका (jinkā) | किसका (kiskā) | किनका (kinkā) |
| Ergatiu | मैने (mẽne) | हमने (hamne) | तुने (tūne) | तुमने (tumne) | आपने (āpne) | इसने (isne) | इनहोने (inhõne) | उसने (usne) | उनहोने उनहोने (unhõne) | जइसने (jisne) | जइनहोने (jinhõne) | किसने (kisne) | किनहोने (kinhõne) |

### Vegeu també

* 1 2 PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 832.
# की
## Hindi

   * Pronúncia: /ki/ (kī)/

### Posposició

की ‎(manca transliteració)
* Posposició equivalent a la preposició de per a denotar els casos possessiu i genitiu del femení. És a dir, relació (per exemple, el germà del nen), possessió (per exemple, la camisa de l'home), composició (per exemple, la taula de fusta), mesura (per exemple, tres euros de xurros), etc.

#### Notes

* Va separat del nom, però lligat en alguns pronoms com per exemple आपकी (de vosaltres), इसकी, etc.
* Concorda amb el nom o pronom que fa de sintagma nominal en gènere, cas i nombre, com qualsevol adjectiu en hindi.

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884.
* OMKAR, N. Koul. Modern Hindi Grammar, Dunwoody Press, 2008.
# कीट
## Hindi

   * Pronúncia: /kɪʈ/

### Nom

कीट ‎(manca transliteració) m.
* insecte
# कुंजर
## Marathi

   * Pronúncia: /kuṃɟʝərə/

### Nom

कुंजर ‎(kuṃjara) m.
* elefant (animal).

#### Sinònims

* Elefant: हत्ती, करी, गज, गजराज (gran), छावा (jove i mascle), मातंग, मुकणाहत्ती (sense ullals), वारण

### Vegeu també

* ↑ VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911.
# किला
## Hindi

   * Pronúncia: /kɪlaː/

### Nom

किला ‎(qila) m.
* Castell (edifici fortificat).
# किर्गिझस्तान
## Marathi

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

किर्गिझस्तान ‎(manca transliteració)
* Kirguizstan

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en marathi
# माद्री
## Newari

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

माद्री ‎(manca transliteració)
* Madrid

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en newari
# मिथ्या
## Marathi

   * Pronúncia: /mit̪ʰjaː/

### Adjectiu

मिथ्या ‎(mithyā)
* fals, irreal

### Adverbi

मिथ्या ‎(mithyā)
* falsament

### Vegeu també

* VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 458.

## Sànscrit

   * Pronúncia: /mɪt̪ʰjaː/

### Adjectiu

मिथ्या ‎(mithyā)
* fals, equivocat, mentider

### Adverbi

मिथ्या ‎(mithyā)
* falsament, equivocadament, incorrectament

### Nom

मिथ्या ‎(mithyā) m.
* falsedat, mentida, error

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 998.
# मिलना
## Hindi

   * Pronúncia: /mɪlənaː/

### Verb

मिलना ‎(milanā)
* Barrejar, amalgamar, unir, connectar.

### Vegeu també

* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 1066.
# मुका
## Marathi

   * Pronúncia: /mukaː/

### Adjectiu

मुका ‎(mukā)
* Mut, silenciós, que no parla.

#### Sinònims

* मोना, मौन

### Vegeu també

* ↑ VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 459.
# मित्र
## Marathi

   * Pronúncia: /mit̪rə/

### Nom

मित्र ‎(mitra) m.
* amic
* el sol

### Vegeu també

* VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 458.

## Sànscrit

   * Pronúncia: /mɪt̪rə/, vulgarment /mɪt̪r/

### Nom

मित्र ‎(mitra) m.
* amic, company, íntim, aliat
* el sol

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 992.
# मार्च
## Hindi

   * Pronúncia: /maːrtʃ/ (mārc)
   * Etimologia: De l'anglès March

### Nom

मार्च ‎(manca transliteració)
* Març (mes).

## Marathi

   * Pronúncia: /maːrtʃ/ (mārc)
   * Etimologia: De l'anglès March

### Nom

मार्च ‎(manca transliteració)
* Març (mes).

## Nepalès

   * Etimologia: De l'anglès March

### Nom

मार्च ‎(manca transliteració)
* Març (mes).
# मी
## Marathi

   * Pronúncia: /mi/

### Pronom

मी ‎(mī)
* Jo (primera persona del singular).

### Vegeu també

* ↑ VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911.
# माद्रिद
## Concani

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

माद्रिद ‎(manca transliteració)
* Madrid

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en concani de Goa

## Marathi

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

माद्रिद ‎(manca transliteració)
* Madrid

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en marathi
# मानव
## Marathi

   * Pronúncia: /maːn̪əvə/

### Nom

मानव ‎(mānava) m.
* l’home, humanitat, ésser humà
* Un home

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en marathi
* VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 455.

## Sànscrit

   * Pronúncia: /maːn̪əvə/

### Nom

मानव ‎(mānava) m.
* l'home, humanitat, ésser humà
* home, senyor, jove

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 986.
# मुकणाहत्ती
## Marathi

   * Pronúncia: /mukəɳaːhət̪t̪i/

### Nom

मुकणाहत्ती ‎(mukaṇāhattī) m.
* Elefant (हत्ती) sense ullals.

### Vegeu també

* ↑ VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911.
# 단물
## Coreà

   * Pronúncia: [ta̠nmuɭ]
   * Etimologia: De 단 ‎(dan) i 물 ‎(mul, literalment «aigua dolça»).

### Nom

단물 ‎(danmul)
* dolç
* (especialment) aigua dolça
* (nord-coreà) suc

#### Sinònims

* (dolç) 감수 ‎(gamsu)
* (suc) 주스 ‎(juseu)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en coreà
# 도라야키
## Coreà

   * Etimologia: Del japonès 銅鑼焼き ‎(dorayaki).

### Nom

도라야키 ‎(dorayaki)
* dorayaki

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en coreà
# 라비올리
## Coreà

   * Pronúncia: /ɾa̠bio̞ʎʎi/
   * Etimologia: De l'italià ravioli.

### Nom

라비올리 ‎(rabiolli)
* raviolis

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en coreà
* Per a més informació vegeu l'entrada al dict.com sobre 라비올리
# 마드리드
## Coreà

   * Pronúncia: /ma̠dɯɽidɯ/
   * Etimologia: Del castellà Madrid.

### Nom propi

마드리드 ‎(madeurideu)
* Madrid

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en coreà
# 마리화나
## Coreà

   * Pronúncia: /ma̠ɾiβwa̠na̠/
   * Etimologia: Del castellà marihuana.

### Nom

마리화나 ‎(marihwana)
* marihuana

#### Variants

* 마리후아나 ‎(marihuana) (nord-coreà)

#### Sinònims

* 대마 ‎(daema), 삼 ‎(sam)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en coreà
# 마리후아나
## Coreà

   * Pronúncia: /ma̠ɾiβua̠na̠/
   * Etimologia: De l'anglès marijuana, del castellà marihuana.

### Nom

마리후아나 ‎(marihuana)
* (nord-coreà) marihuana

#### Variants

* 마리화나 ‎(marihwana)

#### Sinònims

* 대마 ‎(daema), 삼 ‎(sam)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en coreà
# 메리 크리스마스
## Coreà
### Interjecció

메리 크리스마스 ‎(meri keuriseumaseu)
* bon Nadal!
# 마그레브
## Coreà

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: De l'àrab مَغْرِب ‎(maḡrib).

### Nom propi

마그레브 ‎(mageurebeu)
* Magreb

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en coreà
# 니카라과
## Coreà

   * Pronúncia: /nikʰa̠ɾa̠ɡwa̠/
   * Etimologia: Del castellà Nicaragua.

### Nom propi

니카라과 ‎(nikaragwa)
* Nicaragua

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en coreà
# 맛있게 드세요
## Coreà

   * Pronúncia: [ma̠ɕʰit̚k͈e̞ tɯsʰe̞jo], [ma̠dit̚k͈e̞ tɯsʰe̞jo], /ma.sit.ˀke.tɯ.se.jo/, [ma.ɕit̚.ˀke̞.dɯ.se̞.jo]
   * Àudio:

### Interjecció

맛있게 드세요 ‎(masitge deuseyo)
* bon profit

#### Variants

* 맛있게 드십시오 ‎(masitge deusipsio) (més formal)

#### Sinònims

* 잘 먹고 ‎(jal meokgo) (informal)
# ἐνέργεια
## Grec antic

   * Pronúncia: /e.nerˈɣi.a/
   * Etimologia: De ἐνεργός ‎(energós, «actiu»).

### Nom

ἐνέργεια ‎(enérgeia) f. ‎(genitiu ἐνεργείας)
* activitat, acció
* energia (força còsmica)
# ἐνεργητικός
## Grec antic

   * Pronúncia: /e.neɾ.ɣe.ti.kós/
   * Etimologia: De ἐνεργέω ‎(energéō).

### Adjectiu

ἐνεργητικός ‎(energētikós) m. ‎(femení ἐνεργητική, neutre ἐνεργητικόν)
* actiu, operatiu
* capaç, eficaç, estimulant
* (gramàtica) veu activa
# ἐκχύμωσις
## Grec antic

   * Pronúncia: /ekʰ.kʰy̌ː.mɔː.sis/
   * Etimologia: De ἐκχέω ‎(ekkhéō, «vessar enfora, abocar»).

### Nom

ἐκχύμωσις ‎(ekkhýmōsis) f. ‎(genitiu ἐκχῡμώσεως)
* pell