OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# ⴰⴳⵯⵍⵎⵉⵎ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /aɡʷlmim/

### Nom

ⴰⴳⵯⵍⵎⵉⵎ • ‎(agʷlmim) m. ‎(estat d'annexió ⵓⴳⵍⵎⵉⵎ ‎(uglmim), plural ⵉⴳⵯⵍⵎⵉⵎⵏ ‎(igʷlmimn))
* llac, estany

#### Sinònims

* ⴰⴳⵍⵎⴰⵎ ‎(aglmam)
# ⴰⴷⴼⴼⵓ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /adfːu/
   * Etimologia: Del púnic 𐎚𐎔𐎈 ‎(tpḥ), cognat de l’hebreu תַּפּוּחַ ‎(tapúakh).

### Nom

ⴰⴷⴼⴼⵓ • ‎(adffu) m. ‎(estat d'annexió ⵓⴷⴼⴼⵓ ‎(udffu), plural ⵉⴷⴼⴼⵓⵜⵏ ‎(idffutn))
* pomera
* (col·lectiu, no comptable) pomes

#### Relacionats

* (poma, comptable) ⵜⴰⴷⴼⴼⵓⵢⵜ ‎(tadffuyt), ⵜⴰⵜⴼⴼⴰⵃⵜ ‎(tatffaḥt)
# ⴰⴹⴰⵏ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /adˤan/

### Nom

ⴰⴹⴰⵏ • ‎(aḍan)
* forma plural de ⵉⴹ ‎(iḍ)
# ⴰⴼⴰⵔⵏⵓ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /afaɾnu/
   * Etimologia: Del llatí furnum.

### Nom

ⴰⴼⴰⵔⵏⵓ • ‎(afarnu) ‎(estat d'annexió ⵓⴼⴰⵔⵏⵓ ‎(ufarnu), plural ⵉⴼⵓⵔⵏⴰ ‎(ifurna))
* forn
# ⴰⴱⴰⵜⵏ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /abatn/

### Nom

ⴰⴱⴰⵜⵏ • ‎(abatn)
* forma plural de ⴰⴱⴰ ‎(aba)
# ⴰⴳⴰⴷⵉⵔ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /aɡadiɾ/
   * Etimologia: Del púnic 𐤂𐤃𐤓‎ ‎(gdr, «tanca, clos»).

### Nom

ⴰⴳⴰⴷⵉⵔ • ‎(agadir) ‎(estat d'annexió ⵓⴳⴰⴷⵉⵔ ‎(ugadir), plural ⵉⴳⵓⴷⴰⵔ ‎(igudar))
* mur, muralla
* graner, rebost fortificat

### Nom propi

ⴰⴳⴰⴷⵉⵔ • ‎(agadir)
* Agadir, ciutat litoral del sud-oest del Marroc.
# ⴰⴳⵍⵍⵓⵢ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /aɡlːuj/

### Nom

ⴰⴳⵍⵍⵓⵢ • ‎(aglluy) ‎(estat d'annexió ⵓⴳⵍⵍⵓⵢ ‎(uglluy), plural ⵉⴳⵍⵍⵓⵢⵏ ‎(iglluyn))
* bardissa, clos, establa
* cabana
# zifios de Travers
## Castellà
### Nom

zifios de Travers m. pl.
* forma plural de zifio de Travers
# zifios de Perrin
## Castellà
### Nom

zifios de Perrin m. pl.
* forma plural de zifio de Perrin
# zifios de Longman
## Castellà
### Nom

zifios de Longman m. pl.
* forma plural de zifio de Longman
# zifis cap d'olla australs
## Català
### Nom

zifis cap d'olla australs m. pl.
* Forma plural de zifi cap d'olla austral.
# zifis cap d'olla boreals
## Català
### Nom

zifis cap d'olla boreals m. pl.
* Forma plural de zifi cap d'olla boreal.
# zifios de Stejneger
## Castellà
### Nom

zifios de Stejneger m. pl.
* forma plural de zifio de Stejneger
# zifios de True
## Castellà
### Nom

zifios de True m. pl.
* forma plural de zifio de True
# zifios japoneses
## Castellà
### Nom

zifios japoneses m. pl.
* forma plural de zifio japonés
# zifis comuns
## Català
### Nom

zifis comuns m. pl.
* Forma plural de zifi comú.
# zifios de Sowerby
## Castellà
### Nom

zifios de Sowerby m. pl.
* forma plural de zifio de Sowerby
# সিউল
## Bengalí

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

সিউল ‎(manca transliteració)
* Seül

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en bengalí
# ਅੰਡੋਰਾ
## Panjabi

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ਅੰਡੋਰਾ ‎(Aṃḍōrā/Aḍōrā)
* Andorra

#### Sinònims

* ਅੰਡੋਰਾ ਦੀ ਰਿਆਸਤ

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en panjabi
# ਕੁਰਦਿਸਤਾਨ
## Panjabi

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ਕੁਰਦਿਸਤਾਨ ‎(manca transliteració)
* Kurdistan

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en panjabi
# ਚਿਲੀ
## Panjabi

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ਚਿਲੀ ‎(manca transliteració)
* Xile

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en panjabi
# ਨੈਟਫਲਿਕਸ
## Panjabi

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: De l'anglès Netflix.

### Nom propi

ਨੈਟਫਲਿਕਸ ‎(manca transliteració)
* Netflix

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en panjabi
# ਇੱਕ ਤਸਵੀਰ ਹਜ਼ਾਰ ਸ਼ਬਦਾਂ ਦੇ ਤੁੱਲ ਹੁੰਦੀ ਹੈ
## Panjabi
### Proverbi

ਇੱਕ ਤਸਵੀਰ ਹਜ਼ਾਰ ਸ਼ਬਦਾਂ ਦੇ ਤੁੱਲ ਹੁੰਦੀ ਹੈ ‎(manca transliteració)
* una imatge val més que mil paraules

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en panjabi
# ਕਿਰਗਿਜ਼ਸਤਾਨ
## Panjabi

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ਕਿਰਗਿਜ਼ਸਤਾਨ ‎(manca transliteració)
* Kirguizstan

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en panjabi
# ਟਰਾਂਸਨਿਸਤਰੀਆ
## Panjabi

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ਟਰਾਂਸਨਿਸਤਰੀਆ ‎(manca transliteració) ?
* Transnístria

#### Sinònims

* ਪ੍ਰਿਦਨੈਸਤ੍ਰੋਵੀ

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en panjabi
# ਚੈਕੋਸਲਵਾਕੀਆ
## Panjabi

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ਚੈਕੋਸਲਵਾਕੀਆ ‎(manca transliteració)
* Txecoslovàquia

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en panjabi
# ਨਾਈਟ੍ਰੋਜਨ
## Panjabi
### Nom

ਨਾਈਟ੍ਰੋਜਨ ‎(manca transliteració)
* nitrogen.
# śeŕkir
## Ibèric

   * Pronúncia: /serɡiɾ/, /serkiɾ/

### Numeral

śeŕkir • ‎
* sisè (partitiu)

#### Sinònims

* seśte ‎

### Vegeu també

* Viccionari:Numerals en ibèric
# śośoj
## Romaní

   * Etimologia: Probablement del sànscrit शश ‎(śaśá).

### Nom

śośoj o šošoj o shoshoy m. ‎(femení śośojnĭ)
* llebre

#### Sinònims

* xutavdo, xutavno, kanalo, ruvorro

#### Descendents

* Caló català: hohoi ‎(xoxoj)
* Caló espanyol: jojoy ‎(xoxoj)

### Vegeu també

* Cizmich, Perseo; Adiego, Ignasi-Xavier. Rromani ćhib - Diccionari romaní-català / català-romaní. Círculo Rojo, 2022. ISBN 978-84-1155-225-7.
# śil
## Romaní

   * Etimologia: Del sànscrit शीत ‎(śīta).

### Nom

śil o šil o shil m. ‎(plural śila)
* fred

#### Sinònims

* śudripen, pahopen

#### Derivats

* śilalo ‎(«gelat»)
* śilărdo ‎(«refredat»)
* śilărel ‎(«refredar»)

#### Descendents

* Caló català: hil ‎(xil), quil ‎(kil)
* Caló espanyol: jil ‎(xil), barojí ‎(baroxi)
** Castellà: gilí, biruji
# śitubolai
## Ibèric

   * Pronúncia: /sidubolaj/, /situbolaj/
   * Etimologia: Compost pels formants śitu ‎ i bolai ‎.

### Nom propi

śitubolai • ‎
* Antropònim

### Vegeu també

* Hesperia
# środa
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈɕrɔ.da/
   * Etimologia: Del protoeslau *serda, probablement un calc de l'alt alemany antic mittawëcha.

### Nom

środa f.
* dimecres

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | środa | środy |
| Genitiu | środy | śród |
| Datiu | środzie | środom |
| Acusatiu | środę | środy |
| Instrumental | środą | środami |
| Locatiu | środzie | środach |
| Vocatiu | środo | środy |

#### Relacionats

* środek ‎(«mig»)
* Abreviatura: śr.
| Dies de la setmana | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| Dies de la setmana | poniedziałek | wtorek | środa | czwartek | piątek | sobota | niedziela |

### Miscel·lània

* Síl·labes: śro·da (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en polonès
* Per a més informació vegeu l'entrada al Wielki słownik języka polskiego sobre środa
* Per a més informació vegeu l'entrada al Słownik Języka Polskiego sobre środa
# śnieg
## Polonès

   * Pronúncia: /ɕɲɛk/
   * Etimologia: Del protoeslau *sněgъ.

### Nom

śnieg m. inan.
* neu

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | śnieg | śniegi |
| Genitiu | śniegu | śniegów |
| Datiu | śniegowi | śniegom |
| Acusatiu | śnieg | śniegi |
| Instrumental | śniegiem | śniegami |
| Locatiu | śniegu | śniegach |
| Vocatiu | śniegu | śniegi |

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en polonès
* Per a més informació vegeu l'entrada al Wielki słownik języka polskiego sobre śnieg
* Per a més informació vegeu l'entrada al Słownik Języka Polskiego sobre śnieg
# śikaŕa
## Ibèric

   * Pronúncia: /siɡara/, /sikara/
   * Etimologia: Probablement antroponímic. Tradicionalment s’ha relacionat amb el basc sagar ‎(«poma»), considerat dubtós.

### Nom propi

śikaŕa • ‎
* Segarra, seca ibèrica i ciutat romana localitzada en el terme dels Prats de Rei, a l’Alta Segarra.

#### Notes

La transliteració śikaŕa és en sistema no dual. Pe l’època i el context no se sap a quin sistema correspon. Si fos sistema dual seria *śigaŕa o *śigařa.

#### Descendents

* Llatí: Sigarra
** Català: Segarra (actualment comarca)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Aportacions al coneixement de la seca ibèrica de śikaŕa i de l'origen del topònim Segarra, Ferrer et al., Revista d’Arqueologia de Ponent, 2012.
# śila
## Romaní
### Nom

śila o šila o shila
* forma plural de śil
* vent glacial
# śitu
## Ibèric

   * Pronúncia: /sidu/, /situ/

### Nom propi

śitu • ‎
* Formant d’antropònims bimembres

#### Derivats

* śitubolai ‎
# śniadanie
## Polonès

   * Pronúncia: /ɕɲaˈda.ɲɛ/
   * Rimes: -aɲɛ
   * Etimologia: De śniadać ‎(«desdejunar»).

### Nom

śniadanie n.
* desdejuni
* (només singular) desdejunar (usat com a substantiu)

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | śniadanie | śniadania |
| Genitiu | śniadania | śniadań |
| Datiu | śniadaniu | śniadaniom |
| Acusatiu | śniadanie | śniadania |
| Instrumental | śniadaniem | śniadaniami |
| Locatiu | śniadaniu | śniadaniach |
| Vocatiu | śniadanie | śniadania |

### Miscel·lània

* Síl·labes: śnia·da·nie (3)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Wielki słownik języka polskiego sobre śniadanie
* Per a més informació vegeu l'entrada al Słownik Języka Polskiego sobre śniadanie
# xumessi
## Català
### Verb

xumessi
* (col·loquial septentrional) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb xumar.

### Miscel·lània

* Anagrama: sumixes
# xumin
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʃu.min/, occidental /ˈt͡ʃu.min/
   * Rimes: -umin

### Verb

xumin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb xumar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb xumar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xu·min (2)
* Anagrama: munix
# xumis
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʃu.mis/, occidental /ˈt͡ʃu.mis/
   * Rimes: -umis

### Verb

xumis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb xumar.

### Miscel·lània

* Anagrama: sumix
# xumessin
## Català
### Verb

xumessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb xumar.
# xumessis
## Català
### Verb

xumessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb xumar.
# xumesses
## Català
### Verb

xumesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb xumar.
# xumet
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃuˈmɛt/ balear /ʃuˈmət/, /ʃuˈmɛt/ Occidental: /t͡ʃuˈmet/
   * Rimes: -ɛt
   * Etimologia: De xumar i el sufix -et.

### Nom

xumet m. ‎(plural xumets)
* Objecte que s'utilitza perquè els nens petits el tinguin a la boca i s'entretinguin mossegant-lo i llepant-lo.

#### Traduccions

* Alemany: Schnuller $^{(de)}$ m.
* Anglès: dummy $^{(en)}$, pacifier $^{(en)}$
* Basc: txupete $^{(eu)}$
* Búlgar: залъгалка $^{(bg)}$ f. ‎(zalagalka)
* Castellà: chupete $^{(es)}$ m.
* Danès: sut $^{(da)}$ c.
* Eslovac: cumlík $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: duda $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: suĉilo $^{(eo)}$
* Francès: tétine $^{(fr)}$ f., sucette $^{(fr)}$ f.
* Friülà: cjucj $^{(fur)}$ m., sup $^{(fur)}$ m.
* Hebreu: מוֹצֵץ‎ $^{(he)}$ m.
* Hongarès: cumi $^{(hu)}$
* Italià: ciuccio $^{(it)}$ m., succhietto $^{(it)}$ m., succhiotto $^{(it)}$ m.
* Japonès: おしゃぶり $^{(ja)}$ ‎(oshaburi)
* Llatí: sugitorium $^{(la)}$ n.
* Macedoni: цуцла $^{(mk)}$ f.
* Noruec: smokk $^{(no)}$ m.
* Persa: پستانک‎ $^{(fa)}$
* Polonès: smoczek $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: chupeta $^{(pt)}$ f.
* Romanès: suzetă $^{(ro)}$ f.
* Rus: со́ска $^{(ru)}$ f. ‎(soska)
* Tigrinya: tutti $^{(ti)}$
* Turc: emzik $^{(tr)}$
* Xinès: 奶嘴 $^{(zh)}$ ‎(nǎizuǐ)

### Miscel·lània

* Síl·labes: xu·met (2)
* Anagrama: xutem

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# xumeu
## Català
### Verb

xumeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de xumar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb xumar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb xumar.
# xumi
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʃu.mi/, occidental /ˈt͡ʃu.mi/
   * Rimes: -umi

### Verb

xumi
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de xumar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb xumar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb xumar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb xumar.
# 巴塞罗那
## Xinès

Forma simplificada de 巴塞羅那 («Barcelona»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.
# 巴枯寧主義
## Xinès

   * Pronúncia: /pä⁵⁵ kʰu⁵⁵ niŋ³⁵ ʈ͡ʂu²¹⁴⁻²¹¹ i⁵¹/
   * Etimologia: De 巴枯寧 ‎(巴枯宁, bākūníng) i el sufix 主義 ‎(主义, zhǔyì).

### Nom

巴枯寧主義 ‎(simplificat 巴枯宁主义, pinyin bākūníngzhǔyì)
* bakuninisme

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
* Per a més informació vegeu l'entrada al Glosbe sobre 巴枯寧主義
# 幼稚園
## Japonès
### Nom

幼稚園 ‎(hiragana ようちえん, romaji yōchien)
* parvulari, llar d'infants
    なんか幼稚園の先生になった気分だ。nanka youchien no sensei ni natta kibun daNo sé per què, però em fa la sensació que ara és professor de llar d'infants.

#### Relacionats

* 小学校 ‎(しょうがっこう, shougakkou)
* 中学校 ‎(ちゅうがっこう, chuugakkou)
* 高校 ‎(こうこう, koukou)
# 巴豆藤属
## Xinès

Forma simplificada de 巴豆藤屬 («Craspedolobium»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Hiperònims

* 豆科 ‎(dòukē)

#### Hipònims

* 巴豆藤 ‎(bādòuténg)
# 布列塔尼语
## Xinès

Forma simplificada de 布列塔尼語 («bretó, llengua bretona»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.
# 希利盖农语
## Xinès

Forma simplificada de 希利蓋農語 («híligaynon»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.
# 巴黎
## Xinès

   * Etimologia: Del francès Paris

### Nom propi

巴黎 ‎(tradicional i simplificat, pinyin Bālí)
* París

#### Variants

* Min oriental: Bă-là̤
* Min del sud: Pa-lê

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès min oriental
* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès min del sud
# 库尔德斯坦
## Xinès
### Nom propi

Forma simplificada de 庫爾德斯坦 («Kurdistan»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès wu
# 巴塞羅那
## Xinès
### Nom propi

巴塞羅那 ‎(simplificat 巴塞罗那, pinyin Bāsàiluónà)
* Barcelona
# 巴豆藤
## Xinès
### Nom

巴豆藤 ‎(tradicional i simplificat, pinyin bādòuténg)
* (botànica) Craspedolobium schochii Harms.

#### Hiperònims

* 巴豆藤属 ‎(bādòuténgshǔ)

### Vegeu també

* «3835. 铁藤根». A: 中药大辞典, 1995. Xangai: 上海科学技术出版社, 1986, p. 1865. ISBN 7-5323-0843-X.
# zonula ciliaris
## Llatí
### Nom

zonula ciliaris
* (Terminologia Anatomica) zònula ciliar, zònula de Zinn

### Vegeu també

* zonula ciliaris. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# zonules
## Anglès
### Nom

zonules
* forma plural de zonule
# zonzo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈθon.θo/, meridional \ˈθoŋ.θo\
       Americà: alt /ˈson.s(o)/, baix \ˈsoŋ.so\, austral /ˈson.so/
   * Rimes: -onθo

### Adjectiu

zonzo m. ‎(femení zonza, plural masculí zonzos, plural femení zonzas)
* sonso

### Miscel·lània

* Síl·labes: zon·zo (2)
# zonzos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈθon.θos/, meridional \ˈθoŋ.θoh\
       Americà: alt /ˈson.s(o)s/, baix \ˈsoŋ.soh\, austral /ˈson.sos/
   * Rimes: -onθos

### Adjectiu

zonzos m. pl.
* forma plural de zonzo
# zonule of Zinn
## Anglès
### Nom

zonule of Zinn ‎(plural zonules of Zinn)
* (anatomia) zònula ciliar, zònula de Zinn

#### Sinònims

* ciliary zonule

### Vegeu també

* zonule of Zinn. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# zonules of Zinn
## Anglès
### Nom

zonules of Zinn
* forma plural de zonule of Zinn
# zonza
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈθon.θa/, meridional \ˈθoŋ.θa\
       Americà: alt /ˈson.s(a)/, baix \ˈsoŋ.sa\, austral /ˈson.sa/
   * Rimes: -onθa

### Adjectiu

zonza f. ‎(plural zonzas)
* forma femenina de zonzo
# zonzas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈθon.θas/, meridional \ˈθoŋ.θah\
       Americà: alt /ˈson.s(a)s/, baix \ˈsoŋ.sah\, austral /ˈson.sas/
   * Rimes: -onθas

### Adjectiu

zonzas f. pl.
* forma plural de zonza
# zonule
## Anglès
### Nom

zonule ‎(plural zonules)
* (anatomia) zònula

### Vegeu també

* zonule. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# zoo
## Català

   * Pronúncia: /ˈzo.o/
   * Etimologia: Reducció de [parc] zoològic.

### Nom

zoo m. ‎(plural zoos)
* zoològic
* La lletra Z en lectura lletrejada.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: zo·o (2)
* Anagrama: ozó

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# ŝarĝita
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃarˈd͡ʒi.ta/

### Verb

ŝarĝita ‎(plural ŝarĝitaj, acusatiu ŝarĝitan, plural acusatiu ŝarĝitajn)
* participi passiu passat de ŝarĝi
# ŝarĝitan
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃarˈd͡ʒi.tan/

### Verb

ŝarĝitan
* acusatiu de ŝarĝita
# ŝarĝinton
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃarˈd͡ʒin.ton/

### Verb

ŝarĝinton
* acusatiu de ŝarĝinto
# ŝarĝitoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃarˈd͡ʒi.toj/

### Verb

ŝarĝitoj
* forma plural de ŝarĝito
# ŝarĝito
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃarˈd͡ʒi.to/

### Verb

ŝarĝito ‎(plural ŝarĝitoj, acusatiu ŝarĝiton, plural acusatiu ŝarĝitojn)
* participi passiu nominal passat de ŝarĝi
# ŝarĝitaj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃarˈd͡ʒi.taj/

### Verb

ŝarĝitaj
* forma plural de ŝarĝita
# ŝarĝis
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈʃar.d͡ʒis/

### Verb

ŝarĝis
* passat de ŝarĝi
# ŝarĝitajn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃarˈd͡ʒi.tajn/

### Verb

ŝarĝitajn
* acusatiu plural de ŝarĝita
# ŝarĝite
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃarˈd͡ʒi.te/

### Verb

ŝarĝite
* participi passiu adverbial passat de ŝarĝi
# ŝarĝintojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃarˈd͡ʒin.tojn/

### Verb

ŝarĝintojn
* acusatiu plural de ŝarĝinto
# యెమన్
## Telugu

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

యెమన్ ‎(manca transliteració)
* Iemen

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en telugu
# కొసావో
## Telugu

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

కొసావో ‎(manca transliteració)
* Kosovo

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en telugu
# మాడ్రిడ్
## Telugu

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

మాడ్రిడ్ ‎(manca transliteració)
* Madrid

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en telugu
# శ్రీలంక
## Telugu

   * Pronúncia: (pendent)
   * Rimes: -క
   * Etimologia: Del sànscrit श्री लङ्का ‎(śrī laṅkā, literalment «illa sagrada»).

### Nom propi

శ్రీలంక ‎(śrīlaṅka)
* Sri Lanka

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en telugu
# మొజాంబిక్
## Telugu

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

మొజాంబిక్ ‎(manca transliteració)
* Moçambic

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en telugu
# ఉగాండా
## Telugu

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ఉగాండా ‎(manca transliteració)
* Uganda

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en telugu
# చిలీ
## Telugu

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

చిలీ ‎(cilī)
* Xile

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en telugu
# మస్జిద్
## Telugu
### Nom

మస్జిద్ ‎(manca transliteració)
* mesquita
# కిర్గిజిస్తాన్
## Telugu

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

కిర్గిజిస్తాన్ ‎(manca transliteració)
* Kirguizstan

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en telugu
# ప్రపంచ ఆరోగ్య సంస్థ
## Telugu
### Nom propi

ప్రపంచ ఆరోగ్య సంస్థ ‎(manca transliteració)
* Organització Mundial de la Salut

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en telugu
# émulsions
## Francès

   * Pronúncia: /e.mylˈsjɔ̃/

### Nom

émulsions f. pl.
* forma plural de émulsion
# émulateurs
## Francès
### Nom

émulateurs m. pl.
* forma plural de émulateur
# émulation
## Francès

   * Pronúncia: /e.my.laˈsjɔ̃/

### Nom

émulation f. ‎(plural émulations)
* emulació
# émotions
## Francès

   * Pronúncia: /e.mɔˈsjɔ̃/

### Nom

émotions f. pl.
* forma plural de émotion
# émulateur
## Francès
### Nom

émulateur m. ‎(plural émulateurs)
* emulador
# émulsion
## Francès

   * Pronúncia: /e.mylˈsjɔ̃/

### Nom

émulsion f. ‎(plural émulsions)
* emulsió
# énergie
## Francès

   * Pronúncia: /e.nɛʁˈʒi/
   * Àudio:
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

énergie f. ‎(plural énergies)
* energia

#### Termes relacionats

* énergetique
# émotion
## Francès

   * Pronúncia: /e.moˈsjɔ̃/
   * Etimologia: Del llatí ēmoveō.

### Nom

émotion f. ‎(plural émotions)
* emoció

### Vegeu també

* émotion. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# émulations
## Francès

   * Pronúncia: /e.my.laˈsjɔ̃/

### Nom

émulations f. pl.
* forma plural de émulation
# émissoles tachetées
## Francès
### Nom

émissoles tachetées f. pl.
* forma plural de émissole tachetée
# ŝia
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈʃi.a/
   * Etimologia: De ŝi i la desinència -a.

### Adjectiu

ŝia ‎(plural ŝiaj, acusatiu ŝian, plural acusatiu ŝiajn)
* seu (d'ella)

#### Variants

* shia (sistema h), sxia (sistema x)

#### Relacionats

* lia, ĝia, onia

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Plena Ilustrita Vortaro de Esperanto sobre ŝia
# ŝiaj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈʃi.aj/

### Adjectiu

ŝiaj
* forma plural de ŝia
# ŝiajn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈʃi.ajn/

### Adjectiu

ŝiajn
* acusatiu plural de ŝia
# ŝekspira
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃekˈspi.ra/
   * Rimes: -ira
   * Etimologia: De l'arrel √ŝekspir i la desinència -a, de l'anglès Shakespeare.

### Adjectiu

ŝekspira ‎(plural ŝekspiraj, acusatiu ŝekspiran, plural acusatiu ŝekspirajn)
* shakespearià

#### Compostos i expressions

* ŝekspira soneto

### Miscel·lània

* Síl·labes: ŝeks·pi·ra (3)
* Heterograma de 8 lletres (aeikprsŝ)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Plena Ilustrita Vortaro de Esperanto sobre ŝekspira
# ŝekspiraj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃekˈspi.raj/
   * Rimes: -iraj

### Adjectiu

ŝekspiraj
* forma plural de ŝekspira

### Miscel·lània

* Síl·labes: ŝeks·pi·raj (3)
* Heterograma de 9 lletres (aeijkprsŝ)
# ŝekspiran
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃekˈspi.ran/
   * Rimes: -iran

### Adjectiu

ŝekspiran
* acusatiu de ŝekspira

### Miscel·lània

* Síl·labes: ŝeks·pi·ran (3)
* Heterograma de 9 lletres (aeiknprsŝ)
# ŝaŭmigagenton
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃaw.mi.ɡaˈɡen.ton/

### Nom

ŝaŭmigagenton
* acusatiu de ŝaŭmigagento
# ŝekspirajn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃekˈspi.rajn/
   * Rimes: -irajn

### Adjectiu

ŝekspirajn
* acusatiu plural de ŝekspira

### Miscel·lània

* Síl·labes: ŝeks·pi·rajn (3)
* Heterograma de 10 lletres (aeijknprsŝ)
# ŝaŭmigagentojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃaw.mi.ɡaˈɡen.tojn/

### Nom

ŝaŭmigagentojn
* acusatiu plural de ŝaŭmigagento
# ŝi
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃi/
   * Etimologia: De l'anglès she, de l'alemany sie o de l'ídix זי (zi).

### Pronom

ŝi ‎(acusatiu ŝin)
* ella

#### Relacionats

| | | | nominatiu | acusatiu |
| primera persona | singular | singular | mi | min |
| primera persona | plural | plural | ni | nin |
| segona persona | singular | singular | ci$^1$ | cin$^1$ |
| segona persona | sing. i pl. | sing. i pl. | vi | vin |
| tercera persona | singular | masc. | li | lin |
| tercera persona | singular | fem. | ŝi | ŝin |
| tercera persona | singular | neut. | ĝi | ĝin |
| tercera persona | plural | plural | ili | ilin |
| tercera persona | sing. i pl. | reflexiu | si | sin |
| tercera persona | sing. i pl. | indefinit | oni | onin |
    $^1$ Arcaic

#### Derivats

* ŝia
* iŝi
* ŝli

#### Relacionats

* li, ĝi

#### Variants

* shi (sistema h), sxi (sistema x)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Plena Ilustrita Vortaro de Esperanto sobre ŝi