OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# gat salvatge
## Català
### Nom

gat salvatge m. ‎(plural gats salvatges)
* Gat que habita als boscos, més gros que el gat domèstic i amb la cua peluda (Felis silvestris).

#### Sinònims

* gat fer

#### Traduccions

* Anglès: wildcat $^{(en)}$
* Asturià: gatu montés $^{(ast)}$ m., gatu algaire $^{(ast)}$ m.
* Basc: basakatu $^{(eu)}$
* Castellà: gato montés $^{(es)}$ m.
* Francès: chat sauvage $^{(fr)}$ m.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV
# gat vaire
## Català
### Nom

gat vaire m. ‎(plural gats vaires)
* gatvaire

### Vegeu també

* gat vaire. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# gata moixina
## Català
### Nom

gata moixina f. ‎(plural gates moixines)
* moixina

### Vegeu també

* gata moixina. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# gatas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈɡa.tas/, meridional /ˈɡa.tah/
       Americà: alt /ˈɡa.t(a)s/, baix /ˈɡa.tah/, austral /ˈɡa.tas/
   * Rimes: -atas

### Nom

gatas f. pl.
* forma plural de gata

## Occità

   * Pronúncia: /ˈɡa.to̞s/

### Nom

gatas f. pl.
* forma plural de gata
# gat ver
## Català
### Nom

gat ver m. ‎(plural gats vers)
* gatvaire

### Vegeu també

* gat ver. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# gat verd
## Català
### Nom

gat verd m. ‎(plural gats verds)
* gatvaire

### Vegeu també

* gat verd. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# gata moixa
## Català
### Nom

gata moixa f. ‎(plural gates moixes)
* Forma alternativa de gatamoixa.

### Vegeu també

* gata moixa. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# gatamoixa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ɡə.təˈmo.ʃə/ Occidental: nord-occidental /ɡa.taˈmoj.ʃa/ valencià /ɡa.taˈmoj.ʃa/, /ɡa.taˈmo.ʃa/
   * Rimes: -ojʃa

### Nom

gatamoixa f. ‎(plural gatamoixes)
* quimera

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·ta·moi·xa (4)

### Vegeu també

* gatamoixa. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# flairejàsseu
## Català
### Verb

flairejàsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb flairejar.

#### Variants

* flairegéssiu, flairegésseu, flairejàssiu, flairejàreu
# flairejàssiu
## Català
### Verb

flairejàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb flairejar.

#### Variants

* flairegéssiu, flairegésseu, flairejàsseu, flairejàreu
# flairem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫəjˈɾɛm/ balear /fɫəjˈɾəm/, /fɫəjˈɾɛm/ Occidental: /fɫajˈɾem/
   * Rimes: -ɛm

### Verb

flairem
* Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de flairar.
* Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb flairar.
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperatiu del verb flairar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·i·rem (3)
* Heterograma de 7 lletres (aefilmr)
* Anagrames: filmaré, malferi, malferí, refilam
# flairesses
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɫəjˈɾe.səs/, occidental /fɫajˈɾe.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

flairesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb flairar.

#### Variants

* flairessis, flairasses, flairares

### Miscel·lània

* Síl·labes: flai·res·ses (3)
* Anagrama: refilasses
# flairejàssim
## Català
### Verb

flairejàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb flairejar.

#### Variants

* flairegéssim, flairegéssem, flairejàssem, flairejàrem
# flairejàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫəj.ɾəˈʒa.βəw/ balear /fɫəj.ɾəˈd͡ʒa.vəw/, /fɫəj.ɾəˈʒa.vəw/ Occidental: nord-occidental /fɫaj.ɾeˈʒa.βew/ valencià /fɫaj.ɾeˈd͡ʒa.vew/, /fɫaj.ɾeˈd͡ʒa.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

flairejàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de flairejar.
# flairen
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfɫaj.ɾən/, occidental /ˈfɫaj.ɾen/
   * Rimes: -ajɾen

### Verb

flairen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de flairar.
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb flairar.
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb flairar.

#### Variants

* [2] flairin
* [3] flairin

### Miscel·lània

* Síl·labes: flai·ren (2)
* Heterograma de 7 lletres (aefilnr)
* Anagrames: enfilar, inflaré
# flaires
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfɫaj.ɾəs/, occidental /ˈfɫaj.ɾes/
   * Rimes: -ajɾes

### Nom

flaires f. pl.
* Forma plural de flaire.

### Verb

flaires
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de flairar.
* (occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb flairar.

#### Variants

* [2] flairis

### Miscel·lània

* Síl·labes: flai·res (2)
* Heterograma de 7 lletres (aefilrs)
* Anagrama: refilàs
# flairessen
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɫəjˈɾe.sən/, occidental /fɫajˈɾe.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

flairessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb flairar.

#### Variants

* flairessin, flairassen, flairaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: flai·res·sen (3)
* Anagrama: refilassen
# frisassin
## Català
### Verb

frisassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb frisar.
# frisassis
## Català
### Verb

frisassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb frisar.
# frisava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾiˈza.βə/, balear /fɾiˈza.və/ Occidental: nord-occidental /fɾiˈza.βa/ valencià /fɾiˈza.va/, /fɾiˈza.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

frisava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de frisar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de frisar.
# frisasses
## Català
### Verb

frisasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb frisar.
# frisau
## Català
### Verb

frisau
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de frisar.
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb frisar.
# frisaríeu
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɾi.zəˈɾi.əw/, occidental /fɾi.zaˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

frisaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de frisar.
# fórmula de màgia
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˌfor.mu.ɫə.ðəˈma.ʒi.ə/ Occidental: nord-occidental /ˌfor.mu.ɫa.ðeˈma.ʒi.a/, valencià /ˌfoɾ.mu.ɫa.ðeˈma.d͡ʒi.a/

### Nom

fórmula de màgia f. ‎(plural fórmules de màgia)
* Cantarella de màgia que se suposa és capaç d'aconseguir el que es desitja pel poder de les paraules.

#### Traduccions
### Vegeu també

* * TermFolk
# fórmulas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfoɾ.mu.las/, meridional /ˈfoɾ.mu.lah/
       Americà: alt /ˈfoɾ.mu.l(a)s/, baix /ˈfoɾ.mu.lah/, austral /ˈfoɾ.mu.las/
   * Rimes: -oɾmulas

### Nom

fórmulas f. pl.
* forma plural de fórmula
# fósil
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈfo.sil/
       Americà: alt /ˈfo.s(i)l/, baix /ˈfo.sil/
   * Rimes: -osil

### Adjectiu

fósil inv. ‎(plural fósiles)
* (arqueologia) fòssil

### Miscel·lània

* Síl·labes: fó·sil (2)

### Vegeu també

* fósil. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# fórmula de fonació
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌfor.mu.ɫə.ðə.fu.nə.siˈo/ balear /ˌfoɾ.mu.ɫə.ðə.fo.nə.siˈo/, /ˌfor.mu.ɫə.ðə.fu.nə.siˈo/ Occidental: /ˌfoɾ.mu.ɫa.ðe.fo.na.siˈo/

### Nom

fórmula de fonació f. ‎(plural fórmules de fonació)
* (etnopoètica)Fórmula construïda amb la manipulació d'elements acústics del llenguatge per fer una mena de joc lingüístic.

#### Traduccions
### Vegeu també

* * TermFolk
# fórmula de joc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˌfor.mu.ɫə.ðəˈʒɔk/ Occidental: nord-occidental /ˌfor.mu.ɫa.ðeˈʒɔk/, valencià /ˌfoɾ.mu.ɫa.ðeˈd͡ʒɔk/

### Nom

fórmula de joc f. ‎(plural fórmules de joc)
* (etnopoètica) Fórmula utilitzada als jocs o a les moixaines que els adults fan als xiquets.

#### Traduccions
### Vegeu també

* * TermFolk
# fóreu
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfo.ɾəw/, occidental /ˈfo.ɾew/

### Verb

fóreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de ésser/ser.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de ésser/ser.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb ésser/ser.

## Català antic
### Verb

fóreu
* segona persona plural (vós, vosaltres) del passat de esser
* segona persona plural (vós, vosaltres) del condicional de esser
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de esser
# fórmula
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfor.mu.ɫə/, occidental /ˈfoɾ.mu.ɫa/
       Informal: oriental /ˈfɔr.mu.ɫə/
   * Etimologia: Del llatí formŭla, segle XVII.

### Nom

fórmula f. ‎(plural fórmules)
* Forma establerta d'expressar quelcom.
* Expressió que sintetitza quelcom (especialment un principi o llei científica).
* (farmàcia) Recepta.
* (etnopoètica) Unitat discursiva breu, poc variable, i de caràcter metafòric i sintètic.

#### Traduccions

* Albanès: formulë $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Formel $^{(de)}$ f.
* Anglès: formula $^{(en)}$
* Àrab: صِيغَة‎ $^{(ar)}$ f.
* Armeni: բանաձև $^{(hy)}$ ‎(banadzev)
* Belarús: фо́рмула $^{(be)}$ f. ‎(fórmula)
* Bengalí: সূত্র $^{(bn)}$
* Búlgar: фо́рмула $^{(bg)}$ f. ‎(fórmula)
* Castellà: fórmula $^{(es)}$ f.
* Coreà: 공식 $^{(ko)}$ ‎(gongsik)
* Danès: formel $^{(da)}$ c.
* Eslovac: formula $^{(sk)}$ f., vzorec $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: formula $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: formulo $^{(eo)}$
* Estonià: valem $^{(et)}$
* Finès: kaava $^{(fi)}$
* Francès: formule $^{(fr)}$ f.
* Gallec: fórmula $^{(gl)}$ f.
* Georgià: ფორმულა $^{(ka)}$ ‎(pòrmula)
* Grec: τύπος $^{(el)}$ m. ‎(tipos)
* Hebreu: נֻסְחָה‎ $^{(he)}$ f.
* Hindi: सूत्र $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: képlet $^{(hu)}$
* Ídix: פֿאָרמולע‎ $^{(yi)}$ f.
* Indonesi: rumus $^{(id)}$
* Islandès: formúla $^{(is)}$ f.
* Italià: formula $^{(it)}$ f.
* Japonès: 公式 $^{(ja)}$
* Kazakh: формула $^{(kk)}$ ‎(formwla/formula)
* Kirguís: формула $^{(ky)}$ ‎(formula)
* Letó: formula $^{(lv)}$ f.
* Lituà: formulė $^{(lt)}$ f.
* Macedoni: формула $^{(mk)}$ f.
* Mongol: томъёо $^{(mn)}$
* Neerlandès: formule $^{(nl)}$ f.
* Noruec: formel $^{(no)}$ m.
* Occità: formula $^{(oc)}$ f.
* Persa: فرمول‎ $^{(fa)}$
* Polonès: wzór $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: fórmula $^{(pt)}$ f.
* Romanès: formulă $^{(ro)}$ f.
* Rus: фо́рмула $^{(ru)}$ f. ‎(fórmula)
* Serbocroat: формула $^{(sh)}$, formula $^{(sh)}$ f.
* Suec: formel $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: формула $^{(tg)}$
* Tagal: sanyo $^{(tl)}$
* Tai: สูตร $^{(th)}$
* Turc: formül $^{(tr)}$
* Txec: formule $^{(cs)}$ f., vzorec $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: фо́рмула $^{(uk)}$ f. ‎(fòrmula)
* Urdú: کلیه‎ $^{(ur)}$ m.
* Uzbek: formula $^{(uz)}$
* Vietnamita: công thức $^{(vi)}$
* Xinès: 公式 $^{(zh)}$ ‎(gōngshì)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fór·mu·la (3)
* Heterograma de 7 lletres (aflmoru)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈfoɾ.mu.la/
   * Rimes: -oɾmula

### Nom

fórmula f. ‎(plural fórmulas)
* fórmula

### Miscel·lània

* Síl·labes: fór·mu·la (3)
* Heterograma de 7 lletres (aflmoru)

### Vegeu també

* fórmula. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# fósforos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfos.fo.ɾos/, meridional /ˈfoh.fo.ɾoh/
       Americà: alt /ˈfos.fo.(ɾo)s/, baix /ˈfoh.fo.ɾoh/, austral /ˈfoh.fo.ɾos/
   * Rimes: -osfoɾos

### Nom

fósforos m. pl.
* forma plural de fósforo
# ginyam
## Català
### Verb

ginyam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de ginyar.

#### Variants

* ginyem

### Miscel·lània

* Anagrama: ganyim
# ginyares
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʒiˈɲa.ɾəs/, occidental /d͡ʒiˈɲa.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

ginyares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de ginyar.

### Miscel·lània

* Anagrama: ganyires
# ginya
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʒi.ɲə/, occidental /ˈd͡ʒi.ɲa/
   * Rimes: -iɲa

### Verb

ginya
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de ginyar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb ginyar.

### Miscel·lània

* Anagrames: ganyí, nyiga
# ginyaran
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʒi.ɲəˈɾan/, occidental /d͡ʒi.ɲaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

ginyaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de ginyar.

### Miscel·lània

* Anagrama: ganyiran
# ginyar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʒiˈɲa/ Occidental: nord-occidental /d͡ʒiˈɲa/ valencià /d͡ʒiˈɲaɾ/, /d͡ʒiˈɲa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: ginyà
   * Etimologia: De giny, segle XIV.

### Verb

ginyar trans.
* maquinar
* enginyar
* (mallorquí, menorquí) Persuadir amb enginy a algú a fer alguna cosa.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: ginyo, ginya, ginyem

#### Traduccions

* Castellà: inducir $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: gi·nyar (2)
* Heterograma de 6 lletres (aginry)
* Anagrama: ganyir

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# ginyaren
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʒiˈɲa.ɾən/, occidental /d͡ʒiˈɲa.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

ginyaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de ginyar.

### Miscel·lània

* Anagrames: enginyar, ganyiren
# fondos de retención
## Castellà
### Nom

fondos de retención m. pl.
* forma plural de fondo de retención
# fondos hacia adelante
## Castellà
### Nom

fondos hacia adelante m. pl.
* forma plural de fondo hacia adelante
# fondos hacia atrás
## Castellà
### Nom

fondos hacia atrás m. pl.
* forma plural de fondo hacia atrás
# fondre
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfon.dɾə/, occidental /ˈfon.dɾe/
   * Rimes: -ondɾe
   * Etimologia: Del llatí fundere, segle XIV.

### Verb

fondre trans., pron., intr. ‎(pronominal fondre's)
* (transitiu, pronominal) Fer passar un sòlid a líquid aplicant calor.
* (pronominal) Trencar-se el filament per una sobrecàrrega elèctrica.
* (transitiu) Fabricar un objecte amb un motlle i una substància feta líquida.
* (transitiu, pronominal) dissoldre (un sòlid en un líquid)
* (transitiu, pronominal) Disminuir béns, patrimoni, fins a no quedar-ne res.
* (pronominal) Desaparèixer sobtadament.
* (intransitiu) La tinta, la pintura, estendre’s absorbida pel paper, la tela.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: fonc, fon, fonem Vocal rizotònica: /o/

#### Sinònims

* desfer, diluir, dissoldre

#### Traduccions

* Alemany: schmelzen $^{(de)}$
* Anglès: melt $^{(en)}$
* Àrab: اِنْصَهَرَ‎ $^{(ar)}$
* Armeni: ձուլել $^{(hy)}$ ‎(dzulel)
* Búlgar: топя се $^{(bg)}$ ‎(topia se)
* Castellà: fundir $^{(es)}$, derretir $^{(es)}$
* Coreà: 녹다 $^{(ko)}$ ‎(nokda)
* Esperanto: fandi $^{(eo)}$
* Finès: sulaa $^{(fi)}$
* Francès: fondre $^{(fr)}$
* Frisó occidental: smelten $^{(fy)}$
* Gallec: derreter $^{(gl)}$, fundir $^{(gl)}$
* Gal·lès: toddi $^{(cy)}$
* Georgià: დნობა $^{(ka)}$ ‎(dnoba)
* Grec: λιώνω $^{(el)}$ ‎(liono)
* Grec antic: τήκομαι $^{(grc)}$ ‎(tḗkomai), τήκω $^{(grc)}$ ‎(tḗkō)
* Hebreu: ניתך‎ $^{(he)}$
* Hongarès: olvaszt $^{(hu)}$
* Irlandès: leáigh $^{(ga)}$
* Italià: fondere $^{(it)}$, sciogliere $^{(it)}$
* Japonès: 溶ける $^{(ja)}$
* Letó: kust $^{(lv)}$
* Lituà: tirpti $^{(lt)}$
* Llatí: liquescere $^{(la)}$
* Malai: cair $^{(ms)}$
* Neerlandès: smelten $^{(nl)}$
* Noruec: smelte $^{(no)}$
* Polonès: topnieć $^{(pl)}$, stopnieć $^{(pl)}$
* Portuguès: derreter $^{(pt)}$, fundir $^{(pt)}$
* Quítxua: unuyay $^{(qu)}$
* Romanès: topi $^{(ro)}$
* Rus: та́ять $^{(ru)}$ ‎(tàiat), раста́ять $^{(ru)}$ ‎(rastàiat)
* Serbocroat: otopiti $^{(sh)}$
* Suec: smälta $^{(sv)}$
* Tagal: tunawin $^{(tl)}$
* Tai: ละลาย $^{(th)}$
* Turc: erimek $^{(tr)}$
* Txec: tavit $^{(cs)}$
* Vietnamita: tan $^{(vi)}$
* Xinès: 融化 $^{(zh)}$ ‎(rónghuà)
* Anglès: fuse $^{(en)}$
* Castellà: fundirse $^{(es)}$
* Francès: griller $^{(fr)}$
* Anglès: cast $^{(en)}$
* Castellà: fundir $^{(es)}$
* Francès: fondre $^{(fr)}$
* Anglès: melt away $^{(en)}$, vanish $^{(en)}$
* Castellà: esfumarse $^{(es)}$
* Francès: volatiser $^{(fr)}$
* Castellà: embeber $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fon·dre (2)
* Heterograma de 6 lletres (defnor)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: fondre

## Català antic
### Verb

fondre
* fondre

#### Conjugació
### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo
# fondre's
## Català
### Verb

fondre's
* Forma pronominal de fondre.
# fondran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /funˈdɾan/ balear /fonˈdɾan/, /funˈdɾan/ Occidental: /fonˈdɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

fondran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de fondre.

## Català antic
### Verb

fondran
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) del futur de fondre
# fondrets
## Català antic
### Verb

fondrets
* segona persona plural (vós, vosaltres) del futur de fondre
# fondos laterales
## Castellà
### Nom

fondos laterales m. pl.
* forma plural de fondo lateral
# fondreu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /funˈdɾɛw/ balear /fonˈdɾəw/, /funˈdɾɛw/ Occidental: /fonˈdɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

fondreu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de fondre.

## Català antic
### Verb

fondreu
* segona persona plural (vós, vosaltres) del futur de fondre
# flights
## Anglès
### Nom

flights
* forma plural de flight
# flinke
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈflɪŋkə/

### Adjectiu

flinke
* forma declinada de flink
# flinkerem
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈflɪŋkəʀəm/

### Adjectiu

flinkerem
* forma declinada de flink
# flinkem
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈflɪŋkəm/

### Adjectiu

flinkem
* forma declinada de flink
# flinken
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈflɪŋkn̩/

### Adjectiu

flinken
* forma declinada de flink
# flinker
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈflɪŋkɐ/ àudio

### Adjectiu

flinker
* forma comparativa de flink
# flinkere
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈflɪŋkəʀə/

### Adjectiu

flinkere
* forma declinada de flink
# formation
## Anglès

   * Pronúncia: /fɔr.meɪ.ʃən/

### Nom

formation ‎(plural formations)
* formació
* (esports de pilota) alineació
* (esports de pilota) sistema de joc

#### Sinònims

* lineup
* playing system

### Vegeu també

* formation. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Francès

   * Pronúncia: /fɔʁ.maˈsjɔ̃/

### Nom

formation f. ‎(plural formations)
* formació
* (esports de pilota) alineació

#### Sinònims

* alignement
* composition

### Vegeu també

* formation. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# formation at own service
## Anglès
### Nom

formation at own service
* (voleibol) formació de servei

### Vegeu també

* formation at own service. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# formation continue
## Francès

   * Pronúncia: /fɔʁ.ma.sjɔ̃ kɔ̃.tiˈny/

### Nom

formation continue f. ‎(plural formations continues)
* formació contínua
* formació permanent

#### Sinònims

* éducation continue
* éducation permanente, formation permanente

### Vegeu també

* formation continue. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# formatio reticularis
## Llatí
### Nom

formatio reticularis
* (Terminologia Anatomica) formació reticular, substància reticular

### Vegeu també

* formatio reticularis. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# formation des instituteurs
## Francès
### Nom

formation des instituteurs f. ‎(plural formations des instituteurs)
* formació del professorat

#### Sinònims

* formation des enseignants
* formation des maîtres

### Vegeu també

* formation des instituteurs. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# formation des enseignants
## Francès
### Nom

formation des enseignants f. ‎(plural formations des enseignants)
* formació del professorat

#### Sinònims

* formation des instituteurs
* formation des maîtres

### Vegeu també

* formation des enseignants. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# formation andorrane
## Francès
### Nom

formation andorrane f. ‎(plural formations andorranes)
* formació andorrana

### Vegeu també

* formation andorrane. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# formation au service
## Francès
### Nom

formation au service f. ‎(plural formations au service)
* (voleibol) formació de servei

### Vegeu també

* formation au service. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# formation de départ
## Francès
### Nom

formation de départ f. ‎(plural formations de départ)
* (esports de pilota) equip inicial

#### Sinònims

* cinq de départ
* formation initiale

### Vegeu també

* formation de départ. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# formation de réception
## Francès
### Nom

formation de réception f. ‎(plural formations de réception)
* (voleibol) formació de recepció
# fläder
## Suec

   * Etimologia: Del baix alemany mitjà vleder, cognat del neerlandès vlier (< vlieder < fliethar) i de l'alt alemany Flieder, sense cap altre parentiu germànic.

### Nom

fläder c. ‎(sense plural)
* (botànica) saüc, soguer (Sambucus nigra)

#### Derivats

* druvfläder
* fläderblomma
* fläderblomssaft
* fläderbär
* fläderbärssylt
* flädersaft
* fläderskinn
* fläderte
* kanadafläder
* madeiraflädern
* sommarfläder

#### Sinònims

* fläderbuske
* fläderhyll
* hyl
* hylle

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada fläder al Svenska Akademiens ordbok.
* Per a més informació vegeu l'entrada fläder al Svenska Akademiens ordlista.
* Per a més informació vegeu l'entrada fläder al Svensk ordbok.
* Article corresponent a la Viquipèdia en suec.
# fläderblomssaft
## Suec

   * Etimologia: De fläder ‎(«saüc»), blomma ‎(«flor»), l'infix -s- i saft ‎(«suc»).

### Nom

fläderblomssaft c. ‎(sense plural)
* (botànica) suc de flor de saüc

#### Sinònims

* hyllesaft

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en suec.
# fläckuggla
## Suec

   * Etimologia: De fläck ‎(«piga, taca») i uggla ‎(«mussol»).

### Nom

fläckuggla c. ‎(plural indefinit fläckugglor, plural definit fläckugglorna)
* (ornitologia) gamarús pigallat (Strix occidentalis)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en suec.
# flädersaft
## Suec

   * Etimologia: De fläder ‎(«saüc») i saft ‎(«suc»).

### Nom

flädersaft n. ‎(sense plural)
* (botànica) suc de bedoll
# fläderte
## Suec

   * Etimologia: De fläder ‎(«saüc») i te ‎(«te»).

### Nom

fläderte n. ‎(sense plural)
* (botànica) te de saüc
# fläckkivi
## Suec

   * Etimologia: De fläck ‎(«taca») i kivi ‎(«kiwi»).

### Nom

fläckkivi c. ‎(singular definit fläckkivin, plural indefinit fläckkivier, plural definit fläckkivierna)
* (ornitologia) kiwi maculat
    mindre fläckkivi ― kivi maculat petit (Apteryx owenii)
    större fläckkivi ― kivi maculat gros (Apteryx haastii)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en suec (Apteryx owenii).
* Article corresponent a la Viquipèdia en suec (Apteryx haastii).
# fläderblomma
## Suec

   * Etimologia: De fläder ‎(«saüc») i blomma ‎(«flor»).

### Nom

fläderblomma c.
* (botànica) flor de saüc

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Cas | Indefinit | Definit | Indefinit | Definit |
| Nominatiu | fläderblomma | fläderblomman | fläderblommor | fläderblommorna |
| Genitiu | fläderblommas | fläderblommans | fläderblommors | fläderblommornas |
# fläderbär
## Suec

   * Etimologia: De fläder ‎(«saüc») i bär ‎(«baia, fruit»).

### Nom

fläderbär n.
* (botànica) fruit del saüc

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Cas | Indefinit | Definit | Indefinit | Definit |
| Nominatiu | fläderbär | fläderbäret | fläderbär | fläderbären |
| Genitiu | fläderbärs | fläderbärets | fläderbärs | fläderbärens |

#### Derivats

* fläderbärssylt