OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# menjador
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /məɲ.ʒəˈðo/ Occidental: nord-occidental /meɲ.d͡ʒaˈðo/, valencià /meɲ.d͡ʒaˈðoɾ/
   * Rimes: -o(ɾ)
   * Etimologia: De menjar i el sufix -dor, segle XVII.

### Nom

menjador m. ‎(plural menjadors)
* Sala d’un edifici destinada a menjar-hi.

#### Traduccions

* Afrikaans: eetsaal $^{(af)}$
* Albanès: dhomë ngrënjeje $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Esszimmer $^{(de)}$ n.
* Anglès: dining room $^{(en)}$
* Basc: jangela $^{(eu)}$
* Bengalí: ভোজনশালা $^{(bn)}$
* Búlgar: столова $^{(bg)}$ f. ‎(stolova)
* Castellà: comedor $^{(es)}$ m.
* Coreà: 식당 $^{(ko)}$ ‎(sikdang)
* Eslovac: jedáleň $^{(sk)}$ f.
* Esperanto: manĝoĉambro $^{(eo)}$, manĝejo $^{(eo)}$
* Finès: ruokasali $^{(fi)}$
* Francès: salle à manger $^{(fr)}$ f.
* Gallec: comedor $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: ystafell fwyta $^{(cy)}$ f.
* Grec: τραπεζαρία $^{(el)}$ f. ‎(trapezaria)
* Grec antic: δειπνητήριον $^{(grc)}$ n. ‎(deipnētḗrion)
* Hindi: भोजन कक्ष $^{(hi)}$ f.
* Hongarès: ebédlő $^{(hu)}$
* Irlandès: seomra bia $^{(ga)}$ m.
* Italià: sala da pranzo $^{(it)}$ f.
* Japonès: 食堂 $^{(ja)}$
* Letó: ēdamistaba $^{(lv)}$ f.
* Lituà: valgomasis $^{(lt)}$ f.
* Llatí: cenaculum $^{(la)}$ n.
* Llengua de signes catalana: HABITACIÓ+MENJAR $^{(csc)}$
* Maltès: pranzu $^{(mt)}$
* Noruec: spisestue $^{(no)}$ m. f.
* Polonès: jadalnia $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: sala de jantar $^{(pt)}$ f.
* Rus: столо́вая $^{(ru)}$ f. ‎(stolóvaia)
* Suec: matsal $^{(sv)}$ c.
* Turc: yemek odası $^{(tr)}$
* Volapük: fidacem $^{(vo)}$
* Xinès: 飯廳 $^{(zh)}$ ‎(饭厅, fàntīng)

### Adjectiu

menjador m. ‎(femení menjadora, plural masculí menjadors, plural femení menjadores)
* Que normalment menja molt.
* Que és bo de menjar.

#### Traduccions

* Castellà: comedor $^{(es)}$

### Nom

menjador m. ‎(plural menjadors, femení menjadora)
* Persona que menja molt.

#### Traduccions

* Anglès: big eater $^{(en)}$
* Castellà: comedor $^{(es)}$ m.
* Francès: mangeur $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: men·ja·dor (3)
* Heterograma de 8 lletres (adejmnor)
* Anagrames: mandrejo, nordejam

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# menjadora
## Català

   * Pronúncia: oriental /məɲ.ʒəˈðo.ɾə/, occidental /meɲ.d͡ʒaˈðo.ɾa/
   * Rimes: -oɾa

### Nom

menjadora f. ‎(plural menjadores)
* Recipient on es posa el menjar per als animals.
* Forma femenina de menjador.

#### Traduccions

* Anglès: trough $^{(en)}$, manger $^{(en)}$
* Castellà: comedero $^{(es)}$ m.
* Francès: mangeoire $^{(fr)}$ f.

### Adjectiu

menjadora f. ‎(plural menjadores)
* Forma femenina de menjador.

### Miscel·lània

* Síl·labes: men·ja·do·ra (4)
# martinenques
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mər.tiˈnɛŋ.kəs/ balear /məɾ.tiˈnəŋ.kəs/, /mər.tiˈnɛŋ.kəs/ Occidental: /maɾ.tiˈneŋ.kes/
   * Rimes: -ɛŋkes

### Adjectiu

martinenques f. pl.
* Forma plural de martinenca.

### Nom

martinenques f. pl.
* Forma plural de martinenca.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mar·ti·nen·ques (4)
# martingala
## Català

   * Pronúncia: oriental /mər.tiŋˈɡa.ɫə/, occidental /maɾ.tiŋˈɡa.ɫa/
   * Rimes: -ala
   * Etimologia: Del francès martingale, femení de l'occità martegal, gentilici de Martegue al delta del Roine, segle XVI. Originat per chausses à la martingale, una mena de calçons amb obertura tapada pel darrere, considerat extravagant i rústic.

### Nom

martingala f. ‎(plural martingales)
* Conjunt de roba antiga que cobria dels peus a la cintura i que incloïa les mitges fins als genolls i una mena de pantaló dels genolls fins a dalt. Era propi dels militars.
* Maniobra per a enganyar o fer burla.
* En les cavalleries ensellades, corretja estreta que agafa la cingla i segueix fins a la gola on s'agafa a altres corretges i que té per funció la de limitar el moviment amunt i avall del cap de l'animal.
* En el joc del monte, certa aposta de tres cartes contra una altra.
* En probabilitat, procés estocàstic en el qual un valor aleatori següent és independent dels obtinguts anteriorment.
* En la vinya, sarment no podat tot esperant-ne una gran producció que per millorar-ne el suport s'entrellaça amb un altre similar d'un cep veí.

#### Traduccions

* Castellà: garrama $^{(es)}$ f.
* Francès: martingale $^{(fr)}$ f.
* Italià: martingala $^{(it)}$ f.
* Anglès: martingale $^{(en)}$
* Castellà: martingala $^{(es)}$ f.
* Francès: martingale $^{(fr)}$ f.
* Italià: martingala $^{(it)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mar·tin·ga·la (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# martirantz
## Basc
### Nom

martirantz
* al·latiu direccional definit singular de marti
# martiraino
## Basc
### Nom

martiraino
* terminatiu definit singular de marti
# martire
## Romanès
### Nom

martire
* vocatiu singular de martir

### Nom

martire
* forma plural de martiră
* genitiu i datiu indefinit singular de martiră
# martirei
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -i.

### Nom

martirei
* genitiu i datiu definit singular de martiră
# martir
## Romanès
### Nom

martir m. ‎(plural martiri, femení martiră)
* màrtir

#### Declinació

| | Singular | Singular | Singular | Plural | Plural | Plural |
| | Indefinit | Indefinit | Definit | Indefinit | Indefinit | Definit |
| Nominatiu-acusatiu | (un) | martir | martirul | (niște) | martiri | martirii |
| Genitiu-datiu | (unui) | martir | martirului | (unor) | martiri | martirilor |
| Vocatiu | | martirule, martire | martirule, martire | | martirilor | martirilor |
# martira
## Basc
### Nom

martira
* al·latiu definit singular de marti

## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -a.

### Nom

martira
* nominatiu i acusatiu definit singular de martiră
# martines pescadores
## Castellà
### Nom

martines pescadores m. pl.
* forma plural de martín pescador
# maternitzàs
## Català
### Verb

maternitzàs
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb maternitzar.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb maternitzar.
# maternitzàssim
## Català
### Verb

maternitzàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb maternitzar.
# maternitzo
## Català
### Verb

maternitzo
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de maternitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·ter·nit·zo (4)
* Anagrames: amortitzen, monetitzar, romantitze
# maternitzàreu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /mə.tər.niˈd͡za.ɾəw/ Occidental: nord-occidental /ma.ter.niˈd͡za.ɾew/, valencià /ma.teɾ.niˈza.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

maternitzàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de maternitzar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb maternitzar.
# maternitzàssem
## Català
### Verb

maternitzàssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb maternitzar.
# maternitzàsseu
## Català
### Verb

maternitzàsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb maternitzar.
# maternitzàrem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /mə.tər.niˈd͡za.ɾəm/ Occidental: nord-occidental /ma.ter.niˈd͡za.ɾem/, valencià /ma.teɾ.niˈza.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

maternitzàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de maternitzar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb maternitzar.
# maternitzàssiu
## Català
### Verb

maternitzàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb maternitzar.
# maternitzà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /mə.tər.niˈd͡za/ Occidental: nord-occidental /ma.ter.niˈd͡za/, valencià /ma.teɾ.niˈza/
   * Rimes: -a

### Verb

maternitzà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de maternitzar.
# minaretetan
## Basc
### Nom

minaretetan
* inessiu indefinit de minarete
# minaretez
## Basc
### Nom

minaretez
* instrumental indefinit de minarete
# minaretetara
## Basc
### Nom

minaretetara
* al·latiu indefinit de minarete
# minaretetatik
## Basc
### Nom

minaretetatik
* ablatiu indefinit de minarete
# minaretetzat
## Basc
### Nom

minaretetzat
* prolatiu indefinit de minarete
# minaretetik
## Basc
### Nom

minaretetik
* ablatiu definit singular de minarete
# minaretetako
## Basc
### Nom

minaretetako
* genitiu locatiu indefinit de minarete
# minaretetaraino
## Basc
### Nom

minaretetaraino
* terminatiu indefinit de minarete
# minaretetarantz
## Basc
### Nom

minaretetarantz
* al·latiu direccional indefinit de minarete
# metí
## Català

   * Pronúncia: oriental /məˈti/, occidental /meˈti/
   * Rimes: -i

### Verb

metí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de metre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: me·tí (2)
* Anagrames: ètim, ítem, mite, temi, temí

## Castellà

   * Pronúncia: /meˈti/
   * Rimes: -i

### Verb

metí
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb meter
# metòdic
## Català

   * Pronúncia: oriental /məˈtɔ.ðik/, occidental /meˈtɔ.ðik/
   * Rimes: -ɔdik
   * Etimologia: Del llatí methodĭcus, procedent del grec μεθοδικός ‎(methodikós).

### Adjectiu

metòdic m. ‎(femení metòdica, plural masculí metòdics, plural femení metòdiques)
* Persona organitzada en tot el que fa.
* Relacionat amb el mètode.

#### Sinònims

* sistemàtic, ordenat, organitzat

#### Traduccions

* Anglès: methodical $^{(en)}$
* Castellà: metódico $^{(es)}$
* Francès: methodique $^{(fr)}$
* Italià: metodico $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: me·tò·dic (3)
* Heterograma de 7 lletres (cdeimot)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# menysvalore
## Català
### Verb

menysvalore
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de menysvalorar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb menysvalorar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb menysvalorar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb menysvalorar.
# menysvaloraven
## Català
### Verb

menysvaloraven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de menysvalorar.
# menysvaloraves
## Català
### Verb

menysvaloraves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de menysvalorar.
# menysvaloressen
## Català
### Verb

menysvaloressen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb menysvalorar.
# menysvaloresses
## Català
### Verb

menysvaloresses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb menysvalorar.
# menysvalorau
## Català
### Verb

menysvalorau
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de menysvalorar.
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb menysvalorar.
# menysvalores
## Català
### Verb

menysvalores
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de menysvalorar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb menysvalorar.
# menysvalorava
## Català
### Verb

menysvalorava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de menysvalorar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de menysvalorar.
# menysvaloren
## Català
### Verb

menysvaloren
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de menysvalorar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb menysvalorar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb menysvalorar.
# midcourt line
## Anglès
### Nom

midcourt line
* (esports de pilota) línia central

#### Sinònims

* 50 yard line (futbol americà)
* center line
* central line
* division line
* half-distance line
* halfway line
* net line
* red line (hoquei sobre gel)

### Vegeu també

* midcourt line. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# middays
## Anglès

   * Pronúncia: /mɪdˈdeɪz/

### Nom

middays
* forma plural de midday

#### Sinònims

* noons
# middle-aged
## Anglès
### Adjectiu

middle-aged ‎(comparatiu more middle-aged, superlatiu most middle-aged)
* d'edat mitjana

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# midbrains
## Anglès
### Nom

midbrains
* forma plural de midbrain
# midday
## Anglès

   * Pronúncia: /mɪdˈdeɪ/ àudio (RU) àudio (EUA)
   * Etimologia: Compost de mid i day.

### Nom

midday ‎(comptable i incomptable, plural middays)
* migdia

#### Sinònims

* noon
# middelgroot
## Neerlandès

   * Pronúncia: //
   * Etimologia: De middel ‎(«mig, mitjà») i groot ‎(«gros»).

### Adjectiu

middelgroot
mitjà, de mida o grandària mitjana
    De havik is een middelgrote roofvogel ― l'astor és un rapinyaire de mida mitjana
# middle back
## Anglès
### Nom

middle back
* (voleibol) defensor central

#### Sinònims

* player of zone 6

### Vegeu també

* middle back. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# middle
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈmɪdəl/ àudio (EUA)

### Adjectiu

middle ‎(no comparable)
* central
* mitjà

### Nom

middle ‎(plural middles)
* mig
* (voleibol) passada semiràpida

### Miscel·lània

* Síl·labes: mid·dle (2)
# middle attacker
## Anglès
### Nom

middle attacker
* (voleibol) atacant central

#### Sinònims

* middle front
* player of zone 3

### Vegeu també

* middle attacker. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# midbrain
## Anglès
### Nom

midbrain ‎(plural midbrains)
* mesencèfal

### Vegeu també

* midbrain. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# monoteism
## Suec

   * Etimologia: Del llatí monotheismus.

### Nom

monoteism c. (sense plural)
* monoteisme

#### Derivats

* monoteist
# monoteist
## Suec

   * Etimologia: Del llatí monotheista.

### Nom

monoteist c. (plural indefinit monoteister, plural definit monoteisterna)
* monoteista

#### Derivats

* monoteistisk
# monoteistisk
## Suec

   * Etimologia: De monoteist ‎(«monoteista») i el sufix -isk.

### Adj

monoteistisk
* monoteista
    De tre stora monoteistiska religionerna ― Les tres grans religions monoteistes
# monotipos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /mo.noˈti.pos/, meridional /mo.noˈti.poh/
       Americà: alt /mo.noˈti.p(o)s/, baix /mo.noˈti.poh/, austral /mo.noˈti.pos/
   * Rimes: -ipos

### Nom

monotipos m. pl.
* forma plural de monotipo
# monotipo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /mo.noˈti.po/
       Americà: alt /mo.noˈti.p(o)/, baix /mo.noˈti.po/
   * Rimes: -ipo

### Nom

monotipo m. ‎(plural monotipos)
* (Gravat) monotip

#### Sinònims

* monocopia

### Miscel·lània

* Síl·labes: mo·no·ti·po (4)

### Vegeu també

* monotipo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 juliol 2014].
# monotonous
## Anglès

   * Pronúncia: /məˈnɑtn̩əs/

### Adjectiu

monotonous ‎(comparatiu more monotonous, superlatiu most monotonous)
* monòton

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# monotype
## Anglès
### Nom

monotype ‎(plural monotypes)
* (Gravat) monotip

### Vegeu també

* monotype. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 juliol 2014].
# monotonously
## Anglès

   * Etimologia: De monotonous i el sufix -ly.

### Adverbi

monotonously ‎(comparatiu more monotonously, superlatiu most monotonously)
* monòtonament
# mirilla
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /miˈɾi.ʎa/, meridional /miˈɾi.ʝa/
       Americà: /miˈɾi.ʝa/, austral \miˈɾi.ʒa\
   * Rimes: -iʎa
   * Etimologia: De mira i el sufix -illa.

### Nom

mirilla f. ‎(plural mirillas)
* (arquitectura) espiera, espiell

### Miscel·lània

* Síl·labes: mi·ri·lla (3)

### Vegeu també

* mirilla. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# mirificorum
## Llatí

   * Pronúncia: /miː.rɪ.fɪˈkoː.rʊm/

### Adjectiu

mīrificōrum
* genitiu masculí plural de mīrificus
* genitiu neutre plural de mīrificus
# mirificos
## Llatí

   * Pronúncia: /miːˈrɪ.fɪ.koːs/

### Adjectiu

mīrificōs
* acusatiu masculí plural de mīrificus
# mirificus
## Llatí

   * Pronúncia: /mɪˈrɪ.fɪ.kʊs/
   * Etimologia: De mīrus i el sufix -ficus.

### Adjectiu

mīrificus m., mīrifica f., mīrificum n.
* mirífic

#### Declinació

Primera i segona declinació, -us, -a, -um.
| Cas | Singular | Singular | Singular | Plural | Plural | Plural |
| Cas | Masculí | Femení | Neutre | Masculí | Femení | Neutre |
| Nominatiu | mīrificus | mīrifica | mīrificum | mīrificī | mīrificae | mīrifica |
| Vocatiu | mīrifice | mīrifica | mīrificum | mīrificī | mīrificae | mīrifica |
| Acusatiu | mīrificum | mīrificam | mīrificum | mīrificōs | mīrificās | mīrifica |
| Genitiu | mīrificī | mīrificae | mīrificī | mīrificōrum | mīrificārum | mīrificōrum |
| Datiu | mīrificō | mīrificae | mīrificō | mīrificīs | mīrificīs | mīrificīs |
| Ablatiu | mīrificō | mīrificā | mīrificō | mīrificīs | mīrificīs | mīrificīs |

#### Descendents

* Anglès: mirific
* Català: mirífic
* Castellà: mirífico
* Francès: mirifique
* Gallec: mirífico
* Italià: mirifico
* Portuguès: mirífico

### Vegeu també

* Mayer i Olivé (director), Marc. «M». A: Diccionari Il·lustrat Llatí-Català Català-Llatí, 2a. Barcelona: Larousse i Vox, 2017, 307. ISBN 978-84-9974-234-2.
# mirillas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /miˈɾi.ʎas/, meridional /miˈɾi.ʝah/
       Americà: alt /miˈɾi.ʝ(a)s/, baix /miˈɾi.ʝah/, austral \miˈɾi.ʒas\
   * Rimes: -iʎas

### Nom

mirillas f. pl.
* forma plural de mirilla
# mirifici
## Italià

   * Pronúncia: /miˈriː.fi.t͡ʃi/

### Adjectiu

mirifici m. pl.
* forma plural de mirifico

### Miscel·lània

* Síl·labes: mi·rì·fi·ci (4)

## Llatí

   * Pronúncia: /miːˈrɪ.fɪ.kiː/

### Adjectiu

mīrificī
* nominatiu masculí plural de mīrificus
* vocatiu masculí plural de mīrificus
* genitiu masculí singular de mīrificus
* genitiu neutre singular de mīrificus
# mirificis
## Llatí

   * Pronúncia: /miːˈrɪ.fɪ.kiːs/

### Adjectiu

mīrificīs
* datiu masculí/femení/neutre plural de mīrificus
* ablatiu masculí/femení/neutre plural de mīrificus
# mirifico
## Italià

   * Pronúncia: /miˈriː.fi.ko/
   * Etimologia: Del llatí mirificus, segle XIV.

### Adjectiu

mirifico m. ‎(femení mirifica, plural masculí mirifici, plural femení mirifiche)
* (poètic) mirífic

### Miscel·lània

* Síl·labes: mi·rì·fi·co (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Treccani sobre mirifico
* Per a més informació vegeu l'entrada al Dizionario Italiano Olivetti sobre mirifico

## Llatí

   * Pronúncia: /miːˈrɪ.fɪ.koː/

### Adjectiu

mīrificō
* datiu masculí singular de mīrificus
* datiu neutre singular de mīrificus
* ablatiu masculí singular de mīrificus
* ablatiu neutre singular de mīrificus
# mirificum
## Llatí

   * Pronúncia: /miːˈrɪ.fɪ.kʊm/

### Adjectiu

mīrificum
* nominatiu neutre singular de mīrificus
* vocatiu neutre singular de mīrificus
* acusatiu masculí singular de mīrificus
* acusatiu neutre singular de mīrificus
# mirin
## Català

   * Pronúncia: /ˈmi.ɾin/
   * Rimes: -iɾin

### Verb

mirin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb mirar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb mirar.
# modernitzaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mu.ðər.niˈd͡za.βən/ balear /mo.ðəɾ.niˈd͡za.vən/, /mu.ðər.niˈd͡za.vən/ Occidental: nord-occidental /mo.ðer.niˈd͡za.βen/ valencià /mo.ðeɾ.niˈza.ven/, /mo.ðeɾ.niˈza.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

modernitzaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de modernitzar.
# modernitzava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mu.ðər.niˈd͡za.βə/ balear /mo.ðəɾ.niˈd͡za.və/, /mu.ðər.niˈd͡za.və/ Occidental: nord-occidental /mo.ðer.niˈd͡za.βa/ valencià /mo.ðeɾ.niˈza.va/, /mo.ðeɾ.niˈza.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

modernitzava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de modernitzar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de modernitzar.
# modernitzau
## Català
### Verb

modernitzau
* (balear, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de modernitzar.
* (balear, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb modernitzar.
# modernitzassin
## Català
### Verb

modernitzassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb modernitzar.
# modernitze
## Català
### Verb

modernitze
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de modernitzar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb modernitzar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb modernitzar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb modernitzar.
# modernitzaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mu.ðər.niˈd͡za.βəs/ balear /mo.ðəɾ.niˈd͡za.vəs/, /mu.ðər.niˈd͡za.vəs/ Occidental: nord-occidental /mo.ðer.niˈd͡za.βes/ valencià /mo.ðeɾ.niˈza.ves/, /mo.ðeɾ.niˈza.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

modernitzaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de modernitzar.
# modernitzasses
## Català
### Verb

modernitzasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb modernitzar.
# modernitzassis
## Català
### Verb

modernitzassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb modernitzar.
# miliares
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /miˈlja.ɾes/, meridional /miˈlja.ɾeh/
       Americà: alt /miˈlja.(ɾe)s/, baix /miˈlja.ɾeh/, austral /miˈlja.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Nom

miliares m. pl.
* forma plural de miliar
# miliarios
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /miˈlja.ɾjos/, meridional /miˈlja.ɾjoh/
       Americà: alt /miˈlja.ɾ(jo)s/, baix /miˈlja.ɾjoh/, austral /miˈlja.ɾjos/
   * Rimes: -aɾjos

### Nom

miliarios m. pl.
* forma plural de miliario
# milieu d'apprentissage
## Francès
### Nom

milieu d'apprentissage m. ‎(plural milieux d'apprentissage)
* ambient d'aprenentatge

#### Sinònims

* contexte d'apprentissage
* environnement d'apprentissage

### Vegeu també

* milieu d'apprentissage. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# miliario
## Castellà

   * Pronúncia: /miˈlja.ɾjo/
   * Rimes: -aɾjo

### Nom

miliario m. ‎(plural miliarios)
* mil·liari

#### Sinònims

* miliar

### Miscel·lània

* Síl·labes: mi·lia·rio (3)

### Vegeu també

* miliario. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# milieu
## Anglès

   * Pronúncia: /mɪlˈju/, /mɪlˈjʊ/

### Nom

milieu ‎(plural milieux o milieus)
* (petanca) mitjà

### Vegeu també

* milieu. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Francès

   * Pronúncia: /miˈljø/ àudio

### Nom

milieu m. ‎(plural milieux)
* mig
* medi

### Nom

milieu m. f. ‎(plural milieux)
* (petanca) mitjà

### Vegeu també

* milieu. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# milieu du mur
## Francès
### Nom

milieu du mur m. ‎(plural milieux du mur)
* (pilota basca) mitja paret

### Vegeu també

* milieu du mur. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# milieux
## Anglès

   * Pronúncia: /mɪlˈjʊ/, /mɪlˈjʊz/, /mɪlˈju/

### Nom

milieux
* forma plural de milieu

## Francès

   * Pronúncia: /miˈljø/

### Nom

milieux m. pl.
* forma plural de milieu
# milieus
## Anglès
### Nom

milieus
* forma plural de milieu
# miliars
## Català

   * Pronúncia: /mi.ɫiˈars/
   * Rimes: -aɾs

### Adjectiu

miliars inv. pl.
* Forma plural de miliar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mi·li·ars (3)
* Anagrama: similar
# mulaven
## Català antic
### Verb

mulaven
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) de l'imperfet d'indicatiu de mular