OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# fuut
## Neerlandès

   * Pronúncia: /fyt/
   * Etimologia: Probablement de foet, forma escurçada de aarsvoet («peu [al] cul»), probable imitació de la denominació neollatina podicipes (compost de pōdex i pēs). Totes tres formes (aarsvoet, foet i fuut) es documenten el 1763 i ja el 1599 aers-voet es registra amb el significat de «mergulus». El compost és formalment idèntic a (i potser també sinònim de) l'alt alemany Arschfuß.

### Nom

fuut m. ‎(plural futen)
* (ornitologia) cabussó emplomallat, cabussaire gran, cabussell, soterí gros, cabrella, cabrellot (Podiceps cristatus)
* cabussó, cabusset, nom genèric de la majoria dels podicipediformes
    Clarks fuut ― cabussó nord-americà carablanc (Aechmophorus clarkii)
    geoorde fuut ― cabussó collnegre (Podiceps nigricollis)
    gewone fuut ― cabussó emplomallat (Podiceps cristatus)
    grote fuut ― cabussó gros (Podiceps major)
    Nieuw-Zeelandse fuut ― cabussó de Nova Zelanda (Poliocephalus rufopectus)
    patagonische fuut ― cabussó encaputxat (Podiceps gallardoi)

#### Derivats

* andesfuut
* atitlanfuut
* dikbekfuut
* grijskopfuut
* puna-fuut
* roodhalsfuut
* titicacafuut
* witwangfuut
* zilverfuut
* zwanenhalsfuut

### Vegeu també

* Per a la discussió etimològica del mot, consulteu l'entrada fuut a l'Etymologiebank.nl.
* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# fuutkoet
## Neerlandès

   * Etimologia: De fuut ‎(«cabussó, cabusset») i koet ‎(«fotja»), per la semblança amb totes dues menes d'ocell.

### Nom

fuutkoet m. ‎(plural fuutkoeten)
* (ornitologia) heliornis, nom genèric del membres de la família dels heliornítids (Heliornithidae)
    kleine fuutkoet ― heliornis americà (Heliornis fulica)
* (especialment en plural fuutkoeten) heliornítid

#### Derivats

* maskerfuutkoet
* vinpootfuutkoet

#### Relacionats

* watertrapper

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès
# fuñar
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /fuˈɲaɾ/
       Americà: alt /f(u)ˈɲaɾ/, baix /fuˈɲaɾ/
   * Rimes: -aɾ
   * Etimologia: Del català fonyar.

### Verb

fuñar intr. ‎(present fuño, passat fuñé, futur fuñaré)
* (argot) renyinar

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ñar (2)
# fuñaré
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /fu.ɲaˈɾe/
       Americà: alt /f(u).ɲaˈɾe/, baix /fu.ɲaˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

fuñaré
* primera persona del singular (yo) del futur d'indicatiu del verb fuñar
# futvòlei
## Català
### Nom

futvòlei m. ‎(només en singular)
* (esports de pilota) Esport de pilota practicat entre dos equips, generalment de tres jugadors, que consisteix a fer passar la pilota al camp contrari mitjançant volees fetes amb qualsevol part del cos, excepte els braços i les mans, per sobre una xarxa col·locada transversalment al mig del camp de joc.

#### Traduccions

* Alemany: Footvolley $^{(de)}$
* Anglès: footvolley $^{(en)}$
* Castellà: futvóley $^{(es)}$
* Francès: footyvolley $^{(fr)}$
* Italià: calciovolo $^{(it)}$, footvolley $^{(it)}$
* Portuguès: futevôlei $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fut·vò·lei (3)
* Heterograma de 8 lletres (efilotuv)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* futvòlei. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# fuzzier
## Anglès
### Adjectiu

fuzzier
* forma comparativa de fuzzy
# ganaaninoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ɡa.na.aˈni.noj/

### Nom

ganaaninoj
* forma plural de ganaanino
# ganaaninon
## Esperanto

   * Pronúncia: /ɡa.na.aˈni.non/

### Nom

ganaaninon
* acusatiu de ganaanino
# gamuzas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ɡaˈmu.θas/, meridional /ɡaˈmu.θah/
       Americà: alt /ɡaˈmu.s(a)s/, baix /ɡaˈmu.sah/, austral /ɡaˈmu.sas/
   * Rimes: -uθas

### Nom

gamuzas f. pl.
* forma plural de gamuza
# ganaanino
## Esperanto

   * Pronúncia: /ɡa.na.aˈni.no/
   * Etimologia: De ganaano i el sufix -ino ‎(«femella»).

### Nom

ganaanino ‎(acusatiu ganaaninon, plural ganaaninoj, plural acusatiu ganaaninojn)
* ghanesa
# ganaaniĉo
## Esperanto

   * Pronúncia: /ɡa.na.aˈni.t͡ʃo/
   * Etimologia: De ganaano i l'infix -iĉ-.

### Nom

ganaaniĉo ‎(acusatiu ganaaniĉon, plural ganaaniĉoj, plural acusatiu ganaaniĉojn)
* ghanès (home)

#### Variants

* ganaanicho (sistema h), ganaanicxo (sistema x)

#### Relacionats

* ganaano, ganaanino
# ganaaniĉoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ɡa.na.aˈni.t͡ʃoj/

### Nom

ganaaniĉoj
* forma plural de ganaaniĉo
# gamuza
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ɡaˈmu.θa/
       Americà: alt /ɡaˈmu.s(a)/, baix /ɡaˈmu.sa/
   * Rimes: -uθa

### Nom

gamuza f. ‎(plural gamuzas)
* isard
* camussa

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·mu·za (3)
# gan
## Multilingüe
### Símbol

gan
* Codi de llengua ISO 639-2 del xinès gan.
# ganaaninojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ɡa.na.aˈni.nojn/

### Nom

ganaaninojn
* acusatiu plural de ganaanino
# gidariengandik
## Basc
### Nom

gidariengandik
* ablatiu definit plural de gidari
# gidarietako
## Basc
### Nom

gidarietako
* genitiu locatiu definit plural de gidari
# gidarietan
## Basc
### Nom

gidarietan
* inessiu definit plural de gidari
# gidarietara
## Basc
### Nom

gidarietara
* al·latiu definit plural de gidari
# gidarietatik
## Basc
### Nom

gidarietatik
* ablatiu definit plural de gidari
# gidarientzat
## Basc
### Nom

gidarientzat
* benefactiu definit plural de gidari
# gidarietarantz
## Basc
### Nom

gidarietarantz
* al·latiu direccional definit plural de gidari
# gidariengatik
## Basc
### Nom

gidariengatik
* causal definit plural de gidari
# gidarietaraino
## Basc
### Nom

gidarietaraino
* terminatiu definit plural de gidari
# gidariez
## Basc
### Nom

gidariez
* instrumental definit plural de gidari
# foja
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfo.xa/, meridional /ˈfo.ha/
       Americà: alt /ˈfo.x(a)/, baix /ˈfo.ha/, austral /ˈfo.xa/
   * Rimes: -oxa
   * Etimologia: Del català fotja, del llatí fullix.

### Nom

foja f. ‎(plural fojas)
* forma alternativa de focha

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·ja (2)

## Vènet

   * Pronúncia: /ˈfo.ja/
   * Etimologia: Del llatí folium.

### Nom

foja f. ‎(plural foje)
* fulla

#### Variants

* fogia

#### Relacionats

* pianta, àlber

### Miscel·lània

* Síl·labes: fó·ja (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en vènet
# fojojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈfoj.ojn/

### Nom

fojojn
* acusatiu plural de fojo
# folclore
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /folˈklo.ɾe/
       Americà: alt /f(o)lˈklo.ɾe/, baix /folˈklo.ɾe/
   * Rimes: -oɾe

### Nom

folclore m. ‎(plural folclores)
* folklore

### Miscel·lània

* Síl·labes: fol·clo·re (3)

### Vegeu també

* folclore. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# fojo
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈfoj.o/

### Nom

fojo ‎(acusatiu fojon, plural fojoj, plural acusatiu fojojn)
* vegada
# fojon
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈfoj.on/

### Nom

fojon
* acusatiu de fojo
# foką
## Polonès
### Nom

foką
* instrumental singular de foka
# foka
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈfɔ.ka/
   * Etimologia: Del francès phoque, del llatí phoca.

### Nom

foka f.
* foca

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | foka | foki |
| Genitiu | foki | fok |
| Datiu | foce | fokom |
| Acusatiu | fokę | foki |
| Instrumental | foką | fokami |
| Locatiu | foce | fokach |
| Vocatiu | foko | foki |

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·ka (2)
# fojas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfo.xas/, meridional /ˈfo.hah/
       Americà: alt /ˈfo.x(a)s/, baix /ˈfo.hah/, austral /ˈfo.xas/
   * Rimes: -oxas

### Nom

fojas f. pl.
* forma plural de foja
# fojoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈfoj.oj/

### Nom

fojoj
* forma plural de fojo
# garagardotik
## Basc
### Nom

garagardotik
* ablatiu definit singular de garagardo
# garagardoz
## Basc
### Nom

garagardoz
* instrumental indefinit de garagardo
# garagardotan
## Basc
### Nom

garagardotan
* inessiu indefinit de garagardo
# garagardotara
## Basc
### Nom

garagardotara
* al·latiu indefinit de garagardo
# garagardotaraino
## Basc
### Nom

garagardotaraino
* terminatiu indefinit de garagardo
# garagarril
## Basc

   * Pronúncia: /ɡa.ɾa.ɡa.ril/
   * Àudio: Sant Sebastià

### Nom

garagarril inan.
* (dialectal) juny
* (biscaí) juliol

#### Declinació

Nom comú inanimat en consonant
Cas
Indefinit
Singular
Plural
Absolutiu
garagarril
garagarrila
garagarrilak
Ergatiu
garagarrilek
garagarrilak
garagarrilek
Datiu
garagarrili
garagarrilari
garagarrilei
Genitiu
garagarrilen
garagarrilaren
garagarrilen
Comitatiu
garagarrilekin
garagarrilarekin
garagarrilekin
Benefactiu
garagarrilentzat
garagarrilarentzat
garagarrilentzat
Instrumental
garagarrilez
garagarrilaz
garagarrilez
Partitiu
garagarrilik
Prolatiu
garagarriltzat
Causal
garagarrilengatik
garagarrilarengatik
garagarrilengatik
Locatius
Inessiu
garagarriletan
garagarrilean
garagarriletan
Ablatiu
garagarriletatik
garagarriletik
garagarriletatik
Al·latiu
garagarriletara
garagarrilera
garagarriletara
Terminatiu
garagarriletaraino
garagarrileraino
garagarriletaraino
Al·l. direcional
garagarriletarantz
garagarrilerantz
garagarriletarantz
Gen. locatiu
garagarriletako
garagarrileko
garagarriletako :

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Basc unificat | urtarril | otsail | martxo | apiril | maiatz | ekain | uztail | abuztu | irail | urri | azaro | abendu |
| Variants | ilbeltz izotzil | barantaila zezeil katail | epail marti | jorrail | lorail orril hostaro | bagil garagarril | garagarril garil | agorril dagonil | buruil agor | urril urrieta lastail bildil | zemendi hazil | lotazil gabonil hotzaro neguil |
# garagarrila
## Basc
### Nom

garagarrila
* absolutiu definit singular de garagarril
# garagardotarantz
## Basc
### Nom

garagardotarantz
* al·latiu direccional indefinit de garagardo
# garagardotatik
## Basc
### Nom

garagardotatik
* ablatiu indefinit de garagardo
# garagardotzat
## Basc
### Nom

garagardotzat
* prolatiu indefinit de garagardo
# gidaliburutarantz
## Basc
### Nom

gidaliburutarantz
* al·latiu direccional indefinit de gidaliburu
# gidaliburuz
## Basc
### Nom

gidaliburuz
* instrumental indefinit de gidaliburu
# gidariak
## Basc
### Nom

gidariak
* absolutiu definit plural de gidari
* ergatiu definit singular de gidari
# gidaliburutatik
## Basc
### Nom

gidaliburutatik
* ablatiu indefinit de gidaliburu
# gidaliburutik
## Basc
### Nom

gidaliburutik
* ablatiu definit singular de gidaliburu
# gidaria
## Basc
### Nom

gidaria
* absolutiu definit singular de gidari
# gidariarekin
## Basc
### Nom

gidariarekin
* comitatiu definit singular de gidari
# gidaliburutzat
## Basc
### Nom

gidaliburutzat
* prolatiu indefinit de gidaliburu
# gidari
## Basc
### Nom

gidari anim., inan.
* guia (persona)
* guia (tecnologia)

#### Declinació

Nom comú animat en vocal
Cas
Indefinit
Singular
Plural
Absolutiu
gidari
gidaria
gidariak
Ergatiu
gidarik
gidariak
gidariek
Datiu
gidariri
gidariari
gidariei
Genitiu
gidariren
gidariaren
gidarien
Comitatiu
gidarirekin
gidariarekin
gidariekin
Benefactiu
gidarirentzat
gidariarentzat
gidarientzat
Instrumental
gidariz
gidariaz
gidariez
Partitiu
gidaririk
Prolatiu
gidaritzat
Causal
gidarirengatik
gidariarengatik
gidariengatik
Locatius
Inessiu
gidarirengan
gidariarengan
gidariengan
Ablatiu
gidarirengandik
gidariarengandik
gidariengandik
Al·latiu
gidarirengana
gidariarengana
gidariengana
Terminatiu
gidarirenganaino
gidariarenganaino
gidarienganaino
Al·l. direcional
gidarirenganantz
gidariarenganantz
gidarienganantz
Gen. locatiu
gidarirenganako
gidariarenganako
gidarienganako :
Nom comú inanimat en vocal
Cas
Indefinit
Singular
Plural
Absolutiu
gidari
gidaria
gidariak
Ergatiu
gidarik
gidariak
gidariek
Datiu
gidariri
gidariari
gidariei
Genitiu
gidariren
gidariaren
gidarien
Comitatiu
gidarirekin
gidariarekin
gidariekin
Benefactiu
gidarirentzat
gidariarentzat
gidarientzat
Instrumental
gidariz
gidariaz
gidariez
Partitiu
gidaririk
Prolatiu
gidaritzat
Causal
gidarirengatik
gidariarengatik
gidariengatik
Locatius
Inessiu
gidaritan
gidarian
gidarietan
Ablatiu
gidaritatik
gidaritik
gidarietatik
Al·latiu
gidaritara
gidarira
gidarietara
Terminatiu
gidaritaraino
gidariraino
gidarietaraino
Al·l. direcional
gidaritarantz
gidarirantz
gidarietarantz
Gen. locatiu
gidaritako
gidariko
gidarietako :
# gidarian
## Basc
### Nom

gidarian
* inessiu definit singular de gidari
# googolplexplex
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡuˌɣɔɫˌpɫɛksˈpɫɛks/ balear /ɡuˌɣɔɫˌpɫəksˈpɫəks/, /ɡuˌɣɔɫˌpɫɛksˈpɫɛks/ Occidental: /ɡuˌɣoɫˌpɫeksˈpɫeks/
   * Rimes: -ɛks
   * Etimologia: De l'anglès googolplexplex, de googolplex i -plex.

### Nom

googolplexplex m. ‎(plural googolplexplexos)
* Nombre equivalent a 10$^{1010100}$ o 10$^{googolplex}$, és a dir, un u seguit d'un googolplex de zeros.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: go·o·gol·plex·plex (5)
# goose
## Anglès

   * Pronúncia: /guːs/, /gus/

### Nom

goose ‎(plural geese)
* oca

#### Relacionats

* gander = oca mascle
* gaggle = grup de oques
# gora
## Basc

   * Pronúncia: /ɡo.ɾa/
   * Etimologia: (pendent)

### Interjecció

gora
* visca!
    Gora Euskal Selekzioa!Visca la Selecció Basca!
    Gora Euskal Herria!Visca el País Basc!

### Vegeu també

* Entrada «gora» a l’Elhuyar Hiztegia.
# gopuras
## Anglès
### Nom

gopuras
* forma plural de gopura
# goraz
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ɡoˈɾaθ/, meridional /ɡoˈɾah/
       Americà: alt /ɡoˈɾas/, baix /ɡoˈɾah/, austral /ɡoˈɾas/
   * Rimes: -aθ

### Nom

goraz m. ‎(plural goraces)
* besuc de la taca

### Miscel·lània

* Síl·labes: go·raz (2)

### Vegeu també

* goraz. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# gopura
## Anglès
### Nom

gopura ‎(plural gopuras)
* (arquitectura) gòpura

### Vegeu també

* gopura. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 juliol 2014].

## Castellà

   * Pronúncia: /ɡoˈpu.ɾa/
   * Rimes: -uɾa

### Nom

gopura m. ‎(plural gopuras)
* (arquitectura) gòpura

### Miscel·lània

* Síl·labes: go·pu·ra (3)
* Heterograma de 6 lletres (agopru)

### Vegeu també

* gopura. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 juliol 2014].
# goraces
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ɡoˈɾa.θes/, meridional /ɡoˈɾa.θeh/
       Americà: alt /ɡoˈɾa.s(e)s/, baix /ɡoˈɾa.seh/, austral /ɡoˈɾa.ses/
   * Rimes: -aθes

### Nom

goraces m. pl.
* forma plural de goraz
# fragilis
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfra.ɡɪ.lɪs/
   * Etimologia: De frangō.

### Adjectiu

fragilis m., f., fragile n. ‎(comparatiu fragilior, superlatiu fragilissimus)
* fràgil

#### Declinació

Tercera declinació, nominatiu amb dues terminacions.
| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Cas | Masc./Fem. | Neutre | Masc./Fem. | Neutre |
| Nominatiu | fragilis | fragile | fragilēs | fragilia |
| Vocatiu | fragilis | fragile | fragilēs | fragilia |
| Acusatiu | fragilem | fragile | fragilēs | fragilia |
| Genitiu | fragilis | fragilis | fragilium | fragilium |
| Datiu | fragilī | fragilī | fragilibus | fragilibus |
| Ablatiu | fragilī | fragilī | fragilibus | fragilibus |
# fragilitz
## Català
### Verb

fragilitz
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de fragilitzar.
# fragilitza
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾə.ʒiˈɫi.d͡zə/ Occidental: nord-occidental /fɾa.ʒiˈɫi.d͡za/, valencià /fɾa.d͡ʒiˈɫi.za/
   * Rimes: -idza

### Verb

fragilitza
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de fragilitzar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb fragilitzar.
# fragilia
## Llatí

   * Pronúncia: /fraˈɡɪ.lɪ.a/

### Adjectiu

fragilia
* nominatiu neutre plural de fragilis
* vocatiu neutre plural de fragilis
* acusatiu neutre plural de fragilis
# fragilibus
## Llatí

   * Pronúncia: /fraˈɡɪ.lɪ.bʊs/

### Adjectiu

fragilibus
* datiu masculí/femení/neutre plural de fragilis
* ablatiu masculí/femení/neutre plural de fragilis
# fragilicé
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fɾa.xi.liˈθe/, meridional /fɾa.hi.liˈθe/
       Americà: alt /fɾa.xi.l(i)ˈse/, baix /fɾa.hi.liˈse/, austral /fɾa.xi.liˈse/
   * Rimes: -e

### Verb

fragilicé
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb fragilizar
# fragilem
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfra.ɡɪ.lɛm/

### Adjectiu

fragilem
* acusatiu masculí/femení singular de fragilis
# fragiles
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfra.ɡɪ.leːs/

### Adjectiu

fragilēs
* nominatiu masculí/femení plural de fragilis
* vocatiu masculí/femení plural de fragilis
* acusatiu masculí/femení plural de fragilis
# fragili
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfra.ɡɪ.liː/

### Adjectiu

fragilī
* datiu masculí/femení/neutre singular de fragilis
* ablatiu masculí/femení/neutre singular de fragilis
# granissassis
## Català
### Verb

granissassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb granissar.
# granissau
## Català
### Verb

granissau
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de granissar.
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb granissar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gra·nis·sau (3)
* Anagrama: saranguis
# granissaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡɾə.niˈsa.βən/, balear /ɡɾə.niˈsa.vən/ Occidental: nord-occidental /ɡɾa.niˈsa.βen/ valencià /ɡɾa.niˈsa.ven/, /ɡɾa.niˈsa.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

granissaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de granissar.
# granisse
## Català
### Verb

granisse
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de granissar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb granissar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb granissar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb granissar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gra·nis·se (3)
* Anagrames: agrissen, engrassi, engrassí, girassen, ingressa, ingressà, regassin, signares
# granissen
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡɾəˈni.sən/, occidental /ɡɾaˈni.sen/
   * Rimes: -isen

### Verb

granissen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de granissar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb granissar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb granissar.

### Miscel·lània

* Anagrama: engrassin
# granissava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡɾə.niˈsa.βə/, balear /ɡɾə.niˈsa.və/ Occidental: nord-occidental /ɡɾa.niˈsa.βa/ valencià /ɡɾa.niˈsa.va/, /ɡɾa.niˈsa.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

granissava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de granissar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de granissar.
# granissat
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡɾə.niˈsat/, occidental /ɡɾa.niˈsat/
   * Rimes: -at

### Verb

granissat
* Participi masculí singular del verb granissar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gra·nis·sat (3)
* Anagrama: tragassin
# granissats
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡɾə.niˈsats/, occidental /ɡɾa.niˈsats/
   * Rimes: -ats

### Verb

granissats
* Participi masculí plural del verb granissar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gra·nis·sats (3)
* Anagrama: sagristans
# granissaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡɾə.niˈsa.βəs/, balear /ɡɾə.niˈsa.vəs/ Occidental: nord-occidental /ɡɾa.niˈsa.βes/ valencià /ɡɾa.niˈsa.ves/, /ɡɾa.niˈsa.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

granissaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de granissar.
# granissem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡɾə.niˈsɛm/ balear /ɡɾə.niˈsəm/, /ɡɾə.niˈsɛm/ Occidental: /ɡɾa.niˈsem/
   * Rimes: -ɛm

### Verb

granissem
* Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de granissar.
* Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb granissar.
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperatiu del verb granissar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gra·nis·sem (3)
* Anagrames: ingressam, migrassen
# garrotejaria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡə.ru.tə.ʒəˈɾi.ə/ balear /ɡə.ro.tə.ʒəˈɾi.ə/, /ɡə.ru.tə.ʒəˈɾi.ə/ Occidental: nord-occidental /ɡa.ro.te.ʒaˈɾi.a/, valencià /ɡa.ro.te.d͡ʒaˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

garrotejaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de garrotejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de garrotejar.
# garrotejara
## Català
### Verb

garrotejara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb garrotejar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb garrotejar.

#### Variants

* [1] garrotegés, garrotejàs
* [2] garrotegés, garrotejàs
# garrotejaran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡə.ru.tə.ʒəˈɾan/ balear /ɡə.ro.tə.ʒəˈɾan/, /ɡə.ru.tə.ʒəˈɾan/ Occidental: nord-occidental /ɡa.ro.te.ʒaˈɾan/, valencià /ɡa.ro.te.d͡ʒaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

garrotejaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de garrotejar.
# garrotejaren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡə.ru.təˈʒa.ɾən/ balear /ɡə.ro.təˈd͡ʒa.ɾən/, /ɡə.ru.təˈʒa.ɾən/ Occidental: nord-occidental /ɡa.ro.teˈʒa.ɾen/, valencià /ɡa.ro.teˈd͡ʒa.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

garrotejaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de garrotejar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb garrotejar.

#### Variants

* [2] garrotegessin, garrotegessen, garrotejassin, garrotejassen
# garrotejareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡə.ru.tə.ʒəˈɾɛw/ balear /ɡə.ro.tə.ʒəˈɾəw/, /ɡə.ru.tə.ʒəˈɾɛw/ Occidental: nord-occidental /ɡa.ro.te.ʒaˈɾew/, valencià /ɡa.ro.te.d͡ʒaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

garrotejareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de garrotejar.
# garrotejares
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡə.ru.təˈʒa.ɾəs/ balear /ɡə.ro.təˈd͡ʒa.ɾəs/, /ɡə.ru.təˈʒa.ɾəs/ Occidental: nord-occidental /ɡa.ro.teˈʒa.ɾes/, valencià /ɡa.ro.teˈd͡ʒa.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

garrotejares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de garrotejar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb garrotejar.

#### Variants

* [2] garrotegessis, garrotegesses, garrotejassis, garrotejasses
# garrotejarien
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡə.ru.tə.ʒəˈɾi.ən/ balear /ɡə.ro.tə.ʒəˈɾi.ən/, /ɡə.ru.tə.ʒəˈɾi.ən/ Occidental: nord-occidental /ɡa.ro.te.ʒaˈɾi.en/, valencià /ɡa.ro.te.d͡ʒaˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

garrotejarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de garrotejar.
# garrotejar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡə.ru.təˈʒa/ balear /ɡə.ro.təˈd͡ʒa/, /ɡə.ru.təˈʒa/ Occidental: nord-occidental /ɡa.ro.teˈʒa/ valencià /ɡa.ro.teˈd͡ʒaɾ/, /ɡa.ro.teˈd͡ʒa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: garrotejà
   * Etimologia: De garrot i el sufix -ejar, segle XVIII.

### Verb

garrotejar trans.
* bastonejar

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: garrotejo, garroteja, garrotegem Vocal rizotònica: /ɛ/, /ə/, /e/

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·ro·te·jar (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# grada
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈɡɾa.ða\
       Americà: alt /ˈɡɾa.da/, baix \ˈɡɾa.ða\
   * Rimes: -ada

### Nom

grada f. ‎(plural gradas)
* grada

### Miscel·lània

* Síl·labes: gra·da (2)

### Vegeu també

* grada. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# gradations
## Anglès
### Nom

gradations
* forma plural de gradation

## Francès

   * Pronúncia: /ɡʁa.daˈsjɔ̃/

### Nom

gradations f. pl.
* forma plural de gradation
# graciïs
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡɾəˈsi.is/, occidental /ɡɾaˈsi.is/
   * Rimes: -iis

### Verb

graciïs
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb graciar.

#### Variants

* gracies