OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# signifiqui
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /siŋ.niˈfi.ki/ Occidental: nord-occidental /siŋ.niˈfi.ki/, valencià /siɡ.niˈfi.ki/
   * Rimes: -iki

### Verb

signifiqui
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de significar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb significar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb significar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb significar.
# signifiquis
## Català
### Verb

signifiquis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb significar.
# signifiqué
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \siɣ.ni.fiˈke\
       Americà: alt /siɡ.ni.f(i)ˈke/, baix \siɣ.ni.fiˈke\
   * Rimes: -e

### Verb

signifiqué
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb significar
# signifiquesses
## Català
### Verb

signifiquesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb significar.
# signifiquessi
## Català
### Verb

signifiquessi
* (col·loquial septentrional, alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb significar.
* (col·loquial septentrional, alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb significar.
# sea trout
## Anglès
### Nom

sea trout ‎(plural sea trouts o sea trout)
* truita (peix)
# sea trouts
## Anglès
### Nom

sea trouts
* forma plural de sea trout
# seaborgioa
## Basc
### Nom

seaborgioa
* absolutiu definit singular de seaborgio
# seaborgioak
## Basc
### Nom

seaborgioak
* ergatiu definit singular de seaborgio
# seaborgioaren
## Basc
### Nom

seaborgioaren
* genitiu definit singular de seaborgio
# seaborgioarekin
## Basc
### Nom

seaborgioarekin
* comitatiu definit singular de seaborgio
# sea otters
## Anglès
### Nom

sea otters
* forma plural de sea otter
# seaborgi
## Català

   * Pronúncia: /siˈβɔr.ɡi/

### Nom

seaborgi m. ‎(només en singular)
* Element químic de nombre atòmic 106 i símbol Sg.

#### Relacionats

| $_1$ H | | | | | | | | | | | | | | | | | $_2$ He |
| $_3$ Li | $_4$ Be | | | | | | | | | | | $_5$ B | $_6$ C | $_7$ N | $_8$ O | $_9$ F | $_{10}$ Ne |
| $_{11}$ Na | $_{12}$ Mg | | | | | | | | | | | $_{13}$ Al | $_{14}$ Si | $_{15}$ P | $_{16}$ S | $_{17}$ Cl | $_{18}$ Ar |
| $_{19}$ K | $_{20}$ Ca | $_{21}$ Sc | $_{22}$ Ti | $_{23}$ V | $_{24}$ Cr | $_{25}$ Mn | $_{26}$ Fe | $_{27}$ Co | $_{28}$ Ni | $_{29}$ Cu | $_{30}$ Zn | $_{31}$ Ga | $_{32}$ Ge | $_{33}$ As | $_{34}$ Se | $_{35}$ Br | $_{36}$ Kr |
| $_{37}$ Rb | $_{38}$ Sr | $_{39}$ Y | $_{40}$ Zr | $_{41}$ Nb | $_{42}$ Mo | $_{43}$ Tc | $_{44}$ Ru | $_{45}$ Rh | $_{46}$ Pd | $_{47}$ Ag | $_{48}$ Cd | $_{49}$ In | $_{50}$ Sn | $_{51}$ Sb | $_{52}$ Te | $_{53}$ I | $_{54}$ Xe |
| $_{55}$ Cs | $_{56}$ Ba | * | $_{72}$ Hf | $_{73}$ Ta | $_{74}$ W | $_{75}$ Re | $_{76}$ Os | $_{77}$ Ir | $_{78}$ Pt | $_{79}$ Au | $_{80}$ Hg | $_{81}$ Tl | $_{82}$ Pb | $_{83}$ Bi | $_{84}$ Po | $_{85}$ At | $_{86}$ Rn |
| $_{87}$ Fr | $_{88}$ Ra | ** | $_{104}$ Rf | $_{105}$ Db | $_{106}$ Sg | $_{107}$ Bh | $_{108}$ Hs | $_{109}$ Mt | $_{110}$ Ds | $_{111}$ Rg | $_{112}$ Cn | $_{113}$ Nh | $_{114}$ Fl | $_{115}$ Mc | $_{116}$ Lv | $_{117}$ Ts | $_{118}$ Og |
| * | * | $_{57}$ La | $_{58}$ Ce | $_{59}$ Pr | $_{60}$ Nd | $_{61}$ Pm | $_{62}$ Sm | $_{63}$ Eu | $_{64}$ Gd | $_{65}$ Tb | $_{66}$ Dy | $_{67}$ Ho | $_{68}$ Er | $_{69}$ Tm | $_{70}$ Yb | $_{71}$ Lu |
| ** | ** | $_{89}$ Ac | $_{90}$ Th | $_{91}$ Pa | $_{92}$ U | $_{93}$ Np | $_{94}$ Pu | $_{95}$ Am | $_{96}$ Cm | $_{97}$ Bk | $_{98}$ Cf | $_{99}$ Es | $_{100}$ Fm | $_{101}$ Md | $_{102}$ No | $_{103}$ Lr |

#### Traduccions

* Alemany: Seaborgium $^{(de)}$
* Anglès: seaborgium $^{(en)}$
* Basc: seaborgio $^{(eu)}$
* Castellà: seaborgio $^{(es)}$
* Esperanto: seborgio $^{(eo)}$
* Francès: seaborgium $^{(fr)}$
* Italià: seaborgio $^{(it)}$
* Llatí: seaborgium $^{(la)}$
* Occità: seabòrgi $^{(oc)}$
* Portuguès: seabórgio $^{(pt)}$
* Romanès: seaborgiu $^{(ro)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: se·a·bor·gi (4)
* Heterograma de 8 lletres (abegiors)
* Anagrama: bogaries

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
# seaborgii
## Llatí

   * Pronúncia: /sɛ.aˈbɔr.ɡɪ.iː/

### Nom

seaborgiī
* genitiu singular de seaborgium
# salvatam
## Llatí

   * Pronúncia: /salˈwaː.tam/

### Adjectiu

salvātam
* acusatiu femení singular de salvātus
# salvatarum
## Llatí

   * Pronúncia: /saɫ.waːˈtaː.rʊm/

### Adjectiu

salvātārum
* genitiu femení plural de salvātus
# salvate
## Llatí

   * Pronúncia: /salˈwaː.tɛ/

### Adjectiu

salvāte
* vocatiu masculí singular de salvātus
# salvata
## Llatí

   * Pronúncia: /salˈwaː.ta/, /salˈwaː.taː/

### Adjectiu

salvāta
* nominatiu femení singular de salvātus
* nominatiu neutre plural de salvātus
* vocatiu femení singular de salvātus
* vocatiu neutre plural de salvātus
* acusatiu neutre plural de salvātus
salvātā
* ablatiu femení singular de salvātus
# salvatas
## Llatí

   * Pronúncia: /salˈwaː.taːs/

### Adjectiu

salvātās
* acusatiu femení plural de salvātus
# salvatae
## Llatí

   * Pronúncia: /salˈwaː.taj/

### Adjectiu

salvātae
* nominatiu femení plural de salvātus
* vocatiu femení plural de salvātus
* genitiu femení singular de salvātus
* datiu femení singular de salvātus
# salvatge
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /səɫˈβa.d͡ʒə/, balear /səɫˈva.d͡ʒə/ Occidental: nord-occidental /saɫˈβa.d͡ʒe/ valencià /saɫˈva.d͡ʒe/, /saɫˈβa.d͡ʒe/
   * Rimes: -adʒe
   * Etimologia: Del llatí silvaticus, segle XIII. Doblet de selvàtic via l’italià.

### Adjectiu

salvatge inv. ‎(plural salvatges)
* No domesticat.
* No cultivat, silvestre.
* No civilitzat, primitiu.

#### Compostos i expressions

* gat salvatge

#### Traduccions

* Afrikaans: wild $^{(af)}$
* Alemany: wild $^{(de)}$
* Anglès: wild $^{(en)}$
* Àrab: مُتَوَحِّش‎ $^{(ar)}$
* Armeni: վայրի $^{(hy)}$ ‎(vairí)
* Asturià: montés $^{(ast)}$, montiegu $^{(ast)}$, salvaxe $^{(ast)}$
* Belarús: дзі́кі $^{(be)}$ ‎(dziki)
* Búlgar: див $^{(bg)}$ ‎(div)
* Castellà: salvaje $^{(es)}$
* Coreà: 야생의 $^{(ko)}$ ‎(yasaeng-ui)
* Danès: vild $^{(da)}$
* Eslovac: divoký $^{(sk)}$
* Eslovè: divji $^{(sl)}$
* Estonià: metsik $^{(et)}$
* Finès: villi $^{(fi)}$
* Francès: sauvage $^{(fr)}$
* Friülà: salvadi $^{(fur)}$
* Gallec: salvaxe $^{(gl)}$
* Georgià: ველური $^{(ka)}$ ‎(vèluri)
* Grec: άγριος $^{(el)}$ ‎(àgrios)
* Grec antic: ἄγριος $^{(grc)}$ ‎(ágrios)
* Guaraní: ñarõ $^{(gn)}$
* Hebreu: בַּר‎ $^{(he)}$
* Hongarès: vad $^{(hu)}$
* Italià: selvaggio $^{(it)}$
* Japonès: 野生の $^{(ja)}$
* Kazakh: жабайы $^{(kk)}$ ‎(jabayı/jabai)
* Lituà: laukinis $^{(lt)}$
* Llatí: ferus $^{(la)}$, ferox $^{(la)}$, silvestris $^{(la)}$
* Luxemburguès: wëll $^{(lb)}$
* Macedoni: див $^{(mk)}$
* Mongol: зэрлэг $^{(mn)}$
* Neerlandès: wild $^{(nl)}$
* Noruec: vill $^{(no)}$
* Occità: salvatge $^{(oc)}$
* Polonès: dziki $^{(pl)}$
* Portuguès: selvagem $^{(pt)}$
* Quítxua: sallqa $^{(qu)}$
* Retoromànic: selvadi $^{(rm)}$, salvadi $^{(rm)}$, salvatg $^{(rm)}$
* Romanès: sălbatic $^{(ro)}$
* Rus: ди́кий $^{(ru)}$ ‎(diki)
* Sard: eremidu $^{(sc)}$, spédriu $^{(sc)}$
* Serbocroat: дивљи $^{(sh)}$, divlji $^{(sh)}$
* Sicilià: sarvaggiu $^{(scn)}$
* Tagal: mailap $^{(tl)}$
* Tai: ป่า $^{(th)}$
* Turc: vahşi $^{(tr)}$
* Txec: divoký $^{(cs)}$
* Ucraïnès: ди́кий $^{(uk)}$ ‎(diki)
* Vènet: salvadego $^{(vec)}$
* Vietnamita: hoang dã $^{(vi)}$
* Xinès: 野生的 $^{(zh)}$ ‎(yěshēngdí)
* Anglès: wild $^{(en)}$, savage $^{(en)}$
* Asturià: montés $^{(ast)}$, bravu $^{(ast)}$, salvaxe $^{(ast)}$
* Castellà: salvaje $^{(es)}$
* Francès: sauvage $^{(fr)}$
* Anglès: savage $^{(en)}$
* Castellà: salvaje $^{(es)}$
* Francès: sauvage $^{(fr)}$

#### Falsos amics

* Anglès: salvage ‎(«rescat»)

### Miscel·lània

* Síl·labes: sal·vat·ge (3)
* Anagrama: aglevats

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Occità

   * Pronúncia: /salˈba.d͡ʒe/
   * Àudio: Bearn
   * Etimologia: Del llatí sĭlvatĭcus.

### Adjectiu

salvatge m. ‎(femení salvatja, plural masculí salvatges, plural femení salvatjas)
* salvatge

#### Sinònims

* fèr, sauvatge

#### Compostos i expressions

* cat salvatge
* jalverd salvatge
* jolverd salvatge
* muguet salvatge
* nasitòrt salvatge
* pese salvatge
* romanin salvatge
* rosièr salvatge
# salvatel·la
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /səɫ.βəˈtɛɫ.ɫə/, /səɫ.βəˈtɛ.ɫə/ balear /səɫ.vəˈtɛɫ.ɫə/ Occidental: nord-occidental /saɫ.βaˈtɛɫ.ɫa/, /saɫ.βaˈtɛ.ɫa/ valencià /saɫ.vaˈtɛɫ.ɫa/, /saɫ.βaˈtɛ.ɫɛ/
   * Rimes: -ɛlla
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

salvatel·la f. ‎(plural salvatel·les)
* (anatomia) Vena del dors de la mà que prové del dit petit.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: sal·va·tel·la (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# sedaríem
## Català

   * Pronúncia: oriental /sə.ðəˈɾi.əm/, occidental /se.ðaˈɾi.em/
   * Rimes: -iem

### Verb

sedaríem
* Primera persona del plural (nosaltres) del condicional de sedar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: se·da·rí·em (4)
* Anagrames: desairem, desaríem, madeires, mediares
# sedaríeu
## Català

   * Pronúncia: oriental /sə.ðəˈɾi.əw/, occidental /se.ðaˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

sedaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de sedar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: se·da·rí·eu (4)
* Anagrames: desaireu, desaríeu
# sedasses
## Català
### Verb

sedasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb sedar.

#### Variants

* sedessis, sedesses, sedassis, sedares

### Miscel·lània

* Síl·labes: se·das·ses (3)
* Anagrama: desasses
# sedassen
## Català
### Verb

sedassen
* (valencià, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb sedar.

#### Variants

* sedessin, sedessen, sedassin, sedaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: se·das·sen (3)
* Anagrames: desassen, nadesses, nedasses
# sedassis
## Català
### Verb

sedassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb sedar.

#### Variants

* sedessis, sedesses, sedasses, sedares

### Miscel·lània

* Síl·labes: se·das·sis (3)
* Anagrama: desassis
# sedas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈse.ðas\, meridional \ˈse.ðah\
       Americà: alt /ˈse.d(a)s/, baix \ˈse.ðah\, austral \ˈse.ðas\
   * Rimes: -edas

### Nom

sedas f. pl.
* forma plural de seda

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈseː.daːs/

### Verb

sēdās
* segona persona singular del present d'indicatiu actiu de sēdō
# sedassin
## Català
### Verb

sedassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb sedar.

#### Variants

* sedessin, sedessen, sedassen, sedaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: se·das·sin (3)
* Anagrames: dansessi, desassin, dinasses, nedassis
# servei social
## Català
### Nom

servei social m. ‎(plural serveis socials)
* Recurs, equipament o activitat que té com a objectiu garantir les necessitats bàsiques dels ciutadans, promovent el desenvolupament de les capacitats personals i el manteniment de l'autonomia personal, sobre la base del respecte per la dignitat de les persones.

#### Traduccions

* Anglès: social service $^{(en)}$
* Castellà: servicio social $^{(es)}$
* Francès: service social $^{(fr)}$

### Vegeu també

* servei social. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# servei nul
## Català
### Nom

servei nul m. ‎(plural serveis nuls)
* (tennis de taula) Servei declarat no vàlid que s'ha de repetir per una acció antireglamentària, com ara el contacte de la pilota amb la xarxa o l'execució abans que el receptor estigui preparat.

#### Traduccions

* Anglès: let service $^{(en)}$
* Castellà: servicio nulo $^{(es)}$
* Francès: service à remettre $^{(fr)}$

### Vegeu també

* servei nul. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# servei sense efecte
## Català
### Nom

servei sense efecte m. ‎(plural serveis sense efecte)
* (tennis de taula) Servei executat de manera que es colpeja la pilota sense imprimir-li cap mena d'efecte.

#### Notes

És un servei sense efecte el servei ràpid.

#### Traduccions

* Anglès: service without spin $^{(en)}$
* Castellà: servicio sin efecto $^{(es)}$
* Francès: service sans effet $^{(fr)}$

### Vegeu també

* servei sense efecte. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# servei neutral
## Català
### Nom

servei neutral m. ‎(plural serveis neutrals)
* (polo, esports de pilota) Servei executat per l'àrbitre llançant la pilota, la bola o el disc entre tots dos equips de manera que tinguin les mateixes possibilitats d'aconseguir-ne el control, com a conseqüència de determinades circumstàncies de joc.
* (hoquei sobre patins, hoquei sobre herba) Servei executat entre dos jugadors adversaris, situats un a cada costat de la bola immobilitzada, que se'n disputen el control així que l'àrbitre fa sonar el xiulet, com a conseqüència d'una interrupció excepcional del partit.

#### Sinònims

* neutral (waterpolo)
* pilota a terra (futbol)
* pilota neutral (futbol)
* servei d'àrbitre (handbol)

#### Traduccions

* Anglès: bowl-in $^{(en)}$, drop ball $^{(en)}$, face-off $^{(en)}$, neutral throw $^{(en)}$, one-bounce $^{(en)}$, referee's ball $^{(en)}$, referee's throw $^{(en)}$, throw-in $^{(en)}$
* Castellà: balón a tierra $^{(es)}$, bote neutral $^{(es)}$, neutral $^{(es)}$, saque de árbitro $^{(es)}$, saque neutral $^{(es)}$, throw-in $^{(es)}$, tiro neutral $^{(es)}$
* Francès: balle à terre $^{(fr)}$, balle d'arbitre $^{(fr)}$, engagement $^{(fr)}$, entre-deux $^{(fr)}$, jet d'arbitre $^{(fr)}$, mise en jeu $^{(fr)}$
* Anglès: booling $^{(en)}$, bully $^{(en)}$, strike-off $^{(en)}$
* Castellà: balling $^{(es)}$, booling $^{(es)}$, bully $^{(es)}$, saque neutral $^{(es)}$
* Francès: bully $^{(fr)}$, coup d'envoi neutre $^{(fr)}$, engagement $^{(fr)}$

### Vegeu també

* servei neutral. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# servei pupa
## Català
### Nom

servei pupa m. ‎(plural serveis pupes)
* (tennis de taula) Servei executat de manera que, després d'un primer bot de la pilota en el camp contrari, un possible segon bot s'ajusti al màxim a la línia de fons, amb l'objectiu que l'adversari no pugui saber fins a l'últim moment quin tipus de restada ha de fer.

#### Traduccions

* Anglès: half long serve $^{(en)}$
* Castellà: servicio medio largo $^{(es)}$
* Francès: service infirmerie $^{(fr)}$

### Vegeu també

* servei pupa. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# servei senzill
## Català
### Nom

servei senzill m. ‎(plural serveis senzills)
* (voleibol) servei baix

### Vegeu també

* servei senzill. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# servei ras
## Català
### Nom

servei ras m. ‎(plural serveis rasos)
* (pilota basca) Servei executat llançant una pilota rasa.

#### Traduccions

* Basc: arraseko sake $^{(eu)}$, sake raso $^{(eu)}$
* Castellà: saque raso $^{(es)}$
* Francès: but rasant $^{(fr)}$

### Vegeu també

* servei ras. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# servei reglamentari
## Català
### Nom

servei reglamentari m. ‎(plural serveis reglamentaris)
* (tennis de taula) Servei ajustat a les normes establertes pel reglament.

#### Sinònims

* servei correcte

#### Traduccions

* Anglès: good service $^{(en)}$
* Castellà: servicio reglamentario $^{(es)}$
* Francès: service réglementaire $^{(fr)}$

### Vegeu també

* servei reglamentari. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# servei ràpid
## Català
### Nom

servei ràpid m. ‎(plural serveis ràpids)
* (rugbi) Servei executat per l'equip que té la possessió de la pilota sense esperar que s'hagi format l'alineament.
* (tennis de taula) Servei sense efecte en què la pilota aconsegueix una gran rapidesa.

#### Traduccions

* Anglès: quick throw-in $^{(en)}$
* Castellà: puesta en juego rápida $^{(es)}$
* Francès: remise en jeu rapide $^{(fr)}$
* Anglès: fast service $^{(en)}$
* Castellà: servicio rápido $^{(es)}$
* Francès: service rapide $^{(fr)}$

### Vegeu també

* servei ràpid. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# servei tens
## Català
### Nom

servei tens m. ‎(plural serveis tensos)
* (bàdminton) Servei executat llançant el volant al fons del camp contrari de manera que mantingui una trajectòria gairebé paral·lela al terra.

#### Traduccions

* Anglès: drive service $^{(en)}$
* Castellà: servicio tenso $^{(es)}$
* Francès: service drive $^{(fr)}$

### Vegeu també

* servei tens. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# sangonegeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /səŋ.ɡu.nəˈʒɛw/ balear /səŋ.ɡo.nəˈʒəw/, /səŋ.ɡu.nəˈʒɛw/ Occidental: nord-occidental /saŋ.ɡo.neˈʒew/, valencià /saŋ.ɡo.neˈd͡ʒew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

sangonegeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de sangonejar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb sangonejar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb sangonejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: san·go·ne·geu (4)
# sangoneges
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /səŋ.ɡuˈnɛ.ʒəs/ balear /səŋ.ɡoˈnə.ʒəs/, /səŋ.ɡuˈnɛ.ʒəs/ Occidental: nord-occidental /saŋ.ɡoˈne.ʒes/, valencià /saŋ.ɡoˈne.d͡ʒes/
   * Rimes: -ɛʒes

### Verb

sangoneges
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de sangonejar.
* (occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb sangonejar.

#### Variants

* [2] sangonegis

### Miscel·lània

* Síl·labes: san·go·ne·ges (4)
# sangonegessis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /səŋ.ɡu.nəˈʒe.sis/ balear /səŋ.ɡo.nəˈʒe.sis/, /səŋ.ɡu.nəˈʒe.sis/ Occidental: nord-occidental /saŋ.ɡo.neˈʒe.sis/, valencià /saŋ.ɡo.neˈd͡ʒe.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

sangonegessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb sangonejar.

#### Variants

* sangonegesses, sangonejasses, sangonejares

### Miscel·lània

* Síl·labes: san·go·ne·ges·sis (5)
# sangonegin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /səŋ.ɡuˈnɛ.ʒin/ balear /səŋ.ɡoˈnə.ʒin/, /səŋ.ɡuˈnɛ.ʒin/ Occidental: nord-occidental /saŋ.ɡoˈne.ʒin/, valencià /saŋ.ɡoˈne.d͡ʒin/
   * Rimes: -ɛʒin

### Verb

sangonegin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb sangonejar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb sangonejar.

#### Variants

* [1] sangonegen
* [2] sangonegen

### Miscel·lània

* Síl·labes: san·go·ne·gin (4)
# sangonegessen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /səŋ.ɡu.nəˈʒe.sən/ balear /səŋ.ɡo.nəˈʒe.sən/, /səŋ.ɡu.nəˈʒe.sən/ Occidental: nord-occidental /saŋ.ɡo.neˈʒe.sen/, valencià /saŋ.ɡo.neˈd͡ʒe.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

sangonegessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb sangonejar.

#### Variants

* sangonegessin, sangonejassen, sangonejaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: san·go·ne·ges·sen (5)
# sangonegi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /səŋ.ɡuˈnɛ.ʒi/ balear /səŋ.ɡoˈnə.ʒi/, /səŋ.ɡuˈnɛ.ʒi/ Occidental: nord-occidental /saŋ.ɡoˈne.ʒi/, valencià /saŋ.ɡoˈne.d͡ʒi/
   * Rimes: -ɛʒi

### Verb

sangonegi
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de sangonejar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb sangonejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb sangonejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb sangonejar.

#### Variants

* [1] sangonejo, sangonege
* [2] sangonege
* [3] sangonege
* [4] sangonege

### Miscel·lània

* Síl·labes: san·go·ne·gi (4)
# sangonegis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /səŋ.ɡuˈnɛ.ʒis/ balear /səŋ.ɡoˈnə.ʒis/, /səŋ.ɡuˈnɛ.ʒis/ Occidental: nord-occidental /saŋ.ɡoˈne.ʒis/, valencià /saŋ.ɡoˈne.d͡ʒis/
   * Rimes: -ɛʒis

### Verb

sangonegis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb sangonejar.

#### Variants

* sangoneges

### Miscel·lània

* Síl·labes: san·go·ne·gis (4)
# sangonegesses
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /səŋ.ɡu.nəˈʒe.səs/ balear /səŋ.ɡo.nəˈʒe.səs/, /səŋ.ɡu.nəˈʒe.səs/ Occidental: nord-occidental /saŋ.ɡo.neˈʒe.ses/, valencià /saŋ.ɡo.neˈd͡ʒe.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

sangonegesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb sangonejar.

#### Variants

* sangonegessis, sangonejasses, sangonejares

### Miscel·lània

* Síl·labes: san·go·ne·ges·ses (5)
# sangonegessin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /səŋ.ɡu.nəˈʒe.sin/ balear /səŋ.ɡo.nəˈʒe.sin/, /səŋ.ɡu.nəˈʒe.sin/ Occidental: nord-occidental /saŋ.ɡo.neˈʒe.sin/, valencià /saŋ.ɡo.neˈd͡ʒe.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

sangonegessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb sangonejar.

#### Variants

* sangonegessen, sangonejassen, sangonejaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: san·go·ne·ges·sin (5)
# sangonegés
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /səŋ.ɡu.nəˈʒes/ balear /səŋ.ɡo.nəˈʒes/, /səŋ.ɡu.nəˈʒes/ Occidental: nord-occidental /saŋ.ɡo.neˈʒes/, valencià /saŋ.ɡo.neˈd͡ʒes/
   * Rimes: -es

### Verb

sangonegés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb sangonejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb sangonejar.

#### Variants

* [1] sangonejara
* [2] sangonejara

### Miscel·lània

* Síl·labes: san·go·ne·gés (4)
# shits
## Anglès
### Nom

shits
* forma plural de shit
# shivaïstes
## Francès

   * Pronúncia: /ʃi.vaˈist/

### Nom

shivaïstes m. f. pl.
* forma plural de shivaïste
# shivaïte
## Francès

   * Variants: shivaïste

### Adjectiu

shivaïte inv. ‎(plural shivaïtes)
* Rel. Xivaïta.

### Nom

shivaïte m. f. ‎(plural shivaïtes)
* Rel. Xivaïta.

#### Relacionats

* shivaïsme
# shizensaigai
## Japonès
### Nom

shizensaigai
* forma romaji de 自然災害
# shitfaced
## Anglès
### Adjectiu

shitfaced ‎(comparatiu more shitfaced, superlatiu most shitfaced)
* (vulgar) borratxo
# shivau
## Occità
### Nom

shivau m. ‎(plural shivaus)
* (aranès) cavall

#### Variants

* caval
# shivaus
## Occità
### Nom

shivaus m. pl.
* forma plural de shivau
# shivaïste
## Francès

   * Variants: shivaïte

### Adjectiu

shivaïste inv. ‎(plural shivaïstes)
* Rel. Xivaïta.
   * Exemples:
       "Ils me demandent un thé et pendant que l'eau bout sur le poêle, ils me révèlent qu'ils sont shivaïstes et naviguent le long des côtes pour repérer les lieux sacrés."

### Nom

shivaïste m. f. ‎(plural shivaïstes)
* Rel. Xivaïta.

#### Relacionats

* shivaïsme

### Vegeu també

* ↑ Tesson, Sylvain. Dans les forêts de Sibérie, 2010. París: Gallimard, 261. ISBN 978-2-07-012925-6.
# shivaïtes
## Francès

   * Pronúncia: /ʃi.vaˈit/

### Nom

shivaïtes m. f. pl.
* forma plural de shivaïte
# shmup
## Anglès
### Nom

shmup ‎(plural shmups)
* (videojocs) joc de trets

#### Sinònims

* shoot them up
* shoot 'em up
* shooter
* shooting game

### Vegeu també

* shmup. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# slăbirilor
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -lor.

### Nom

slăbirilor
* genitiu i datiu definit plural de slăbire
# slånbuske
## Suec

   * Etimologia: De slån ‎(«aranyoner») i buske ‎(«arbust»).

### Nom

slånbuske c. ‎(plural indefinit slånbuskar, plural definit slånbuskarna)
* (botànica) aranyoner, prunyoner, arç negre, escanyagats (Prunus spinosa)

#### Sinònims

* slån
* slånbärsbuske

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en suec.
# slånbär
## Suec

   * Etimologia: De slån ‎(«aranyoner») i bär ‎(«baia, fruit»).

### Nom

slånbär n.
* (botànica) aranyó (fruit del Prunus spinosa)

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Cas | Indefinit | Definit | Indefinit | Definit |
| Nominatiu | slånbär | slånbäret | slånbär | slånbären |
| Genitiu | slånbärs | slånbärets | slånbärs | slånbärens |
# slăbiri
## Romanès
### Nom

slăbiri
* forma plural de slăbire
* genitiu i datiu indefinit singular de slăbire
* vocatiu plural de slăbire
# slăbirii
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -i.

### Nom

slăbirii
* genitiu i datiu definit singular de slăbire