OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# cicatrix
## Anglès
### Nom

cicatrix ‎(plural cicatrixes o cicatrices)
* (medicina) cicatriu

#### Sinònims

* scar

### Vegeu també

* cicatrix. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].

## Llatí

   * Pronúncia: /kɪˈkaː.triːks/
   * Etimologia: Segons Pokorny, antigament també volia dir «emplastre fet amb cendres» i derivaria del protoindoeuropeu *ker- ‎(«color fosc»).

### Nom

cicātrīx f. ‎(genitiu cicātrīcis)
* cicatriu
    Refricare obductam jam rei publicae cicatricem.Reobrir els problemes de la república que ja havien estat debatuts.
* marca
    Cicatricibus operis remanentibus.La marca de l'escultor és visible.

#### Declinació

3a declinació -, -is (tema cons.) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | cicātrīx | cicātrīcēs |
| Vocatiu | cicātrīx | cicātrīcēs |
| Acusatiu | cicātrīcem | cicātrīcēs |
| Genitiu | cicātrīcis | cicātrīcum |
| Datiu | cicātrīcī | cicātrīcibus |
| Ablatiu | cicātrīce | cicātrīcibus |

### Vegeu també

* Julius Pokorny, Indogermanisches etymologisches Wörterbuch, 1959, p.583
# cicatriz
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /θi.kaˈtɾiθ/, meridional /θi.kaˈtɾih/
       Americà: alt /si.k(a)ˈt͡sis/, baix /si.kaˈtɾih/, austral /si.kaˈtɾis/
   * Rimes: -iθ
   * Etimologia: Del llatí cicātrīx.

### Nom

cicatriz f. ‎(plural cicatrices)
* cicatriu

#### Relacionats

* cicatricial
* cicatrización
* cicatrizar

### Miscel·lània

* Síl·labes: ci·ca·triz (3)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre cicatriz
# cicatrizaciones
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /θi.ka.tɾi.θaˈθjo.nes/, meridional /θi.ka.tɾi.θaˈθjo.neh/
       Americà: alt /si.ka.t͡si.s(a)ˈsjo.nes/, baix /si.ka.tɾi.saˈsjo.neh/, austral /si.ka.tɾi.saˈsjo.nes/
   * Rimes: -ones

### Nom

cicatrizaciones f. pl.
* forma plural de cicatrización
# cicatrizacion
## Occità

   * Pronúncia: /si.ka.tɾi.zaˈsju/

### Nom

cicatrizacion f. ‎(plural cicatrizacions)
* cicatrització
# cicatrizacions
## Occità

   * Pronúncia: /si.ka.tɾi.zaˈsjus/

### Nom

cicatrizacions f. pl.
* forma plural de cicatrizacion
# cobrariva
## Català
### Verb

cobrariva
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) del condicional de cobrar.
* (alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de cobrar.

#### Variants

* [1] cobraria
* [2] cobraria

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·bra·ri·va (4)
# clarosos
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kɫəˈɾo.zus/ balear /kɫəˈɾo.zos/, /kɫəˈɾo.zus/ Occidental: /kɫaˈɾo.zos/
   * Rimes: -ozos

### Adjectiu

clarosos m. pl.
* Forma plural de clarós.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cla·ro·sos (3)
* Anagrama: cossolar
# clars com l'aigua
## Català
### Adjectiu

clars com l'aigua m. pl.
* Forma plural de clar com l'aigua.
# clars com la llum del dia
## Català
### Adjectiu

clars com la llum del dia m. pl.
* Forma plural de clar com la llum del dia.
# clarus
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈklaː.rʊs/
   * Etimologia: Del protoidoeuropeu kel- ‎(«cridar»).

### Adjectiu

clārus m., clāra f., clārum n. ‎(comparatiu clarior, superlatiu clarissimus)
* brillant, il·luminat
* clar
* distingit, famós
* comprensible

#### Declinació

Primera i segona declinació, -us, -a, -um.
| Cas | Singular | Singular | Singular | Plural | Plural | Plural |
| Cas | Masculí | Femení | Neutre | Masculí | Femení | Neutre |
| Nominatiu | clārus | clāra | clārum | clārī | clārae | clāra |
| Vocatiu | clāre | clāra | clārum | clārī | clārae | clāra |
| Acusatiu | clārum | clāram | clārum | clārōs | clārās | clāra |
| Genitiu | clārī | clārae | clārī | clārōrum | clārārum | clārōrum |
| Datiu | clārō | clārae | clārō | clārīs | clārīs | clārīs |
| Ablatiu | clārō | clārā | clārō | clārīs | clārīs | clārīs |

#### Antònims

* obscurus
* celeber

#### Derivats

| clāritās clārē clāreō clārō clārēdō | clāricō clārificō clārificus clāricitō clārigō | clārividus clāritūdō clārisonus clārigenus praeclārus inclārus |
# claroses
## Català

   * Pronúncia: oriental /kɫəˈɾo.zəs/, occidental /kɫaˈɾo.zes/
   * Rimes: -ozes

### Adjectiu

claroses f. pl.
* Forma plural de clarosa.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cla·ro·ses (3)
* Anagrames: Alcosser, escolars, lacrosse, resclosa, soca-rels
# clarí de claus
## Català
### Nom

clarí de claus m. ‎(plural clarins de claus)
* Instrument aeròfon que consisteix en un clarí amb sis forats coberts amb claus semblants als utilitzats en els instruments de vent de fusta.

#### Traduccions

* Anglès: key bugle $^{(en)}$, keyed bugle $^{(en)}$
* Castellà: clarín cromático $^{(es)}$, clarín de llaves $^{(es)}$
* Francès: bugle à clefs $^{(fr)}$, clairon à clés $^{(fr)}$

### Vegeu també

* clarí de claus. Terminologia dels instruments musicals. Informació cedida per TERMCAT.
# clarín
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /klaˈɾin/, meridional \klaˈɾiŋ\
       Americà: alt /klaˈɾin/, baix \klaˈɾiŋ\, austral /klaˈɾin/
   * Rimes: -in
   * Etimologia: De claro per analogia amb el francès clairon.

### Nom

clarín m. ‎(plural clarines)
* clarí

### Miscel·lània

* Síl·labes: cla·rín (2)
* Heterograma de 6 lletres (acilnr)

### Vegeu també

* clarín. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# clarum
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈklaː.rʊm/

### Adjectiu

clārum
* nominatiu neutre singular de clārus
* vocatiu neutre singular de clārus
* acusatiu masculí singular de clārus
* acusatiu neutre singular de clārus
# clarí
## Català

   * Pronúncia: oriental /kɫəˈɾi/, occidental /kɫaˈɾi/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: Del castellà clarín.

### Nom

clarí m. ‎(plural clarins)
* Instrument aeròfon de metall, semblant a la trompeta, però de registre més agut.

#### Traduccions

* Anglès: bugle $^{(en)}$
* Castellà: clarín $^{(es)}$
* Francès: clairon $^{(fr)}$
* Italià: clarino $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cla·rí (2)
* Anagrames: lacri, lacrí

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* clarí. Terminologia dels instruments musicals. Informació cedida per TERMCAT.
# cera carnauba
## Castellà
### Nom

cera carnauba f.
* cera de carnauba

#### Sinònims

* E903, usat com a additiu alimentari.
* cera de carnauba

### Vegeu també

* cera carnauba. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 6 juny 2014].
# ceptres
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈsep.tɾəs/, occidental /ˈsep.tɾes/

### Nom

ceptres m. pl.
* Forma plural de ceptre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cep·tres (2)
* Anagrama: préstec
# ceptrat
## Català

   * Pronúncia: oriental /səpˈtɾat/, occidental /sepˈtɾat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: De ceptre i el sufix -at.

### Adjectiu

ceptrat m. ‎(femení ceptrada, plural masculí ceptrats, plural femení ceptrades)
* Que du un ceptre.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: cep·trat (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# ceptre
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈsep.tɾə/, occidental /ˈsep.tɾe/
   * Etimologia: Del llatí sceptrum, segle XV.

### Nom

ceptre m. ‎(plural ceptres)
* Vara de caire simbòlic de l'autoritat monàrquica.

#### Traduccions

* Alemany: Zepter $^{(de)}$ m. [1]
* Anglès: scepter $^{(en)}$ [1]
* Àrab: صَوْلَجَان‎ $^{(ar)}$
* Armeni: գավազան $^{(hy)}$ ‎(gavazan)
* Búlgar: жезъл $^{(bg)}$ m. ‎(jezal)
* Castellà: cetro $^{(es)}$ m. [1]
* Danès: scepter $^{(da)}$ c.
* Eslovac: žezlo $^{(sk)}$ n.
* Eslovè: žezlo $^{(sl)}$ n.
* Esperanto: sceptro $^{(eo)}$
* Feroès: veldisstavur $^{(fo)}$ m.
* Finès: valtikka $^{(fi)}$
* Francès: sceptre $^{(fr)}$ m. [1]
* Gallec: cetro $^{(gl)}$ m.
* Georgià: კვერთხი $^{(ka)}$ ‎(kvertkhi)
* Grec: σκήπτρο $^{(el)}$ n. ‎(skiptro)
* Grec antic: σκῆπτρον $^{(grc)}$ n. ‎(skêptron)
* Hebreu: שרביט‎ $^{(he)}$
* Hongarès: jogar $^{(hu)}$
* Italià: scettro $^{(it)}$ m.
* Llatí: sceptrum $^{(la)}$ n., baculum $^{(la)}$ n.
* Maori: hepeta $^{(mi)}$
* Neerlandès: scepter $^{(nl)}$ m.
* Noruec: septer $^{(no)}$ m.
* Polonès: berło $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: cetro $^{(pt)}$ m.
* Romanès: sceptru $^{(ro)}$ n.
* Rus: ски́петр $^{(ru)}$ m. ‎(skípetr)
* Suec: spira $^{(sv)}$ c.
* Turc: hükümdar asası $^{(tr)}$
* Txec: žezlo $^{(cs)}$ n.
* Xinès: 權杖 $^{(zh)}$ ‎(权杖, quánzhàng)

### Miscel·lània

* Síl·labes: cep·tre (2)
# cera
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈsɛ.ɾə/ balear /ˈsə.ɾə/, /ˈsɛ.ɾə/ Occidental: /ˈse.ɾa/
   * Rimes: -ɛɾa
   * Etimologia: Del llatí cēra, segle XIII.

### Nom

cera f. ‎(plural ceres)
* Substància que segreguen les abelles per construir les cel·les on crien les larves.
* Substància mal·leable a temperatura ambient i impermeable, formada per àcids grassos, alcohols o èsters, emprada per protegir o abrillantar superfícies.

#### Traduccions

* Albanès: dyllë $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Wachs $^{(de)}$ n.
* Anglès: wax $^{(en)}$
* Àrab: شَمْعُ‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: մոմ $^{(hy)}$ ‎(mom)
* Basc: ezko $^{(eu)}$
* Bretó: koar $^{(br)}$ m.
* Búlgar: во́сък $^{(bg)}$ m. ‎(vóssak)
* Castellà: cera $^{(es)}$ f.
* Coreà: 밀랍 $^{(ko)}$ ‎(millap)
* Danès: voks $^{(da)}$
* Eslovac: vosk $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: vosek $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: vakso $^{(eo)}$
* Feroès: voks $^{(fo)}$ n.
* Finès: vaha $^{(fi)}$
* Francès: cire $^{(fr)}$ f.
* Friülà: cere $^{(fur)}$ f.
* Gallec: cera $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: cwyr $^{(cy)}$ m.
* Georgià: სანთელი $^{(ka)}$ ‎(sànteli)
* Grec: κερί $^{(el)}$ n. ‎(kerí)
* Hongarès: viasz $^{(hu)}$
* Irlandès: céir $^{(ga)}$ f.
* Italià: cera $^{(it)}$ f.
* Japonès: 蝋 $^{(ja)}$
* Kirguís: мом $^{(ky)}$ ‎(mom)
* Letó: vasks $^{(lv)}$ m.
* Lituà: vaškas $^{(lt)}$ m.
* Llatí: cera $^{(la)}$ f.
* Luxemburguès: Wuess $^{(lb)}$ m.
* Macedoni: восок $^{(mk)}$ m.
* Mongol: лав $^{(mn)}$
* Neerlandès: was $^{(nl)}$ m.
* Noruec: voks $^{(no)}$
* Occità: cera $^{(oc)}$ f., cira $^{(oc)}$ f.
* Polonès: wosk $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: cera $^{(pt)}$ f.
* Retoromànic: tschaira $^{(rm)}$, tschera $^{(rm)}$ f.
* Romanès: ceară $^{(ro)}$ f.
* Romaní: mom $^{(rom)}$ m.
* Rus: воск $^{(ru)}$ m. ‎(vosk)
* Sard: chera $^{(sc)}$, cera $^{(sc)}$ f.
* Serbocroat: восак $^{(sh)}$, vosak $^{(sh)}$ m.
* Sicilià: cira $^{(scn)}$ f.
* Suec: vax $^{(sv)}$ n.
* Tai: ขี้ผึ้ง $^{(th)}$
* Turc: balmumu $^{(tr)}$, mum $^{(tr)}$
* Txec: vosk $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: віск $^{(uk)}$ m. ‎(visk)
* Vietnamita: sáp $^{(vi)}$
* Volapük: väk $^{(vo)}$
* Xinès: 蠟 $^{(zh)}$ ‎(蜡, là)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ce·ra (2)
* Anagrames: acer $^{(alfagrama)}$, acre, arec $^{(revers)}$, care, crea, creà, reca, recà

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB

## Castellà

   * Pronúncia: peninsular /ˈθe.ɾa/, americà /ˈse.ɾa/
   * Rimes: -eɾa

### Nom

cera f. ‎(plural ceras)
* cera

### Miscel·lània

* Síl·labes: ce·ra (2)

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkeː.ra/
   * Etimologia: Del protoindoeuropeu *kar.

### Nom

cēra f. ‎(genitiu cērae)
* cera

#### Declinació

1a declinació -a, -ae :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | cēra | cērae |
| Vocatiu | cēra | cērae |
| Acusatiu | cēram | cērās |
| Genitiu | cērae | cērārum |
| Datiu | cērae | cērīs |
| Ablatiu | cērā | cērīs |

#### Derivats

* cērārius
* cērātum
* cēreus
* cērificō
* cērō
* cērōferārius
* cērōsus
* cērula

### Vegeu també

Julius Pokorny, Indogermanisches etymologisches Wörterbuch, 1959, p.532
# cera candelilla
## Castellà
### Nom

cera candelilla f.
* cera de candelilla

#### Sinònims

* E902, usat com a additiu alimentari.
* cera de candelilla

### Vegeu també

* cera candelilla. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 6 juny 2014].
# coga
## Català
### Verb

coga
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb coure.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb coure.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb coure.

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·ga (2)
* Anagrama: cago
# cofoiament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuˌfɔ.jəˈmen/, /kuˌfo.jəˈmen/ balear /koˌfɔ.jəˈment/, /kuˌfɔ.jəˈmen/ Occidental: nord-occidental /koˌfɔ.jaˈmen/ valencià /koˌfɔ.jaˈment/, /koˌfɔ.jaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De cofoi i el sufix -ment amb la forma femenina.

### Adverbi

cofoiament
* D'una manera cofoia.

#### Traduccions

* Anglès: proudly $^{(en)}$, conceitedly $^{(en)}$
* Castellà: ufanamente $^{(es)}$
* Francès: fièrement $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·fo·ia·ment (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# cofradía
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ko.fɾaˈði.a\
       Americà: alt /ko.f(ɾa)ˈdi.a/, baix \ko.fɾaˈði.a\
   * Rimes: -ia

### Nom

cofradía f. ‎(plural cofradías)
* confraria

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·fra·dí·a (4)
# cofres
## Català
### Nom

cofres m. pl.
* Forma plural de cofre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·fres (2)
* Heterograma de 6 lletres (cefors)
* Anagrames: corfes, forces
# cofradías
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ko.fɾaˈði.as\, meridional \ko.fɾaˈði.ah\
       Americà: alt /ko.fɾaˈdi.(a)s/, baix \ko.fɾaˈði.ah\, austral \ko.fɾaˈði.as\
   * Rimes: -ias

### Nom

cofradías f. pl.
* forma plural de cofradía
# cofre
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈkɔ.fɾə/, occidental /ˈko.fɾe/
   * Etimologia: Del francès coffre provinent del llatí cŏphĭnus d'origen grec κόφινος ‎(kóphinos, «cistell cobert de cuir i folrat de roba per dins, emprat per a guardar un tresor o les restes mortals d'algú molt estimat»).

### Nom

cofre m. ‎(plural cofres)
* Arca o bagul de fusta que es pot tancar amb pany i clau.

#### Derivats

* encofrar

#### Traduccions

* Alemany: Truhe $^{(de)}$ f.
* Anglès: coffer $^{(en)}$, chest $^{(en)}$
* Castellà: cofre $^{(es)}$
* Eslovac: truhla $^{(sk)}$ f.
* Esperanto: kofro $^{(eo)}$, kesteto $^{(eo)}$
* Francès: coffre $^{(fr)}$
* Italià: cofano $^{(it)}$, cassa $^{(it)}$ f.
* Polonès: skrzynia $^{(pl)}$ f., kufer $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: cofre $^{(pt)}$ m.
* Rus: сунду́к $^{(ru)}$ m. ‎(sunduk)

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·fre (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈko.fɾe/
       Americà: alt /ˈko.f(ɾe)/, baix /ˈko.fɾe/
   * Rimes: -ofɾe

### Nom

cofre m. ‎(plural cofres)
* cofre

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·fre (2)
# collir
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuˈʎi/ balear /koˈʎi/, /kuˈji/ Occidental: nord-occidental /koˈʎi/, /kuˈʎi/ valencià /koˈʎiɾ/, /kuˈʎi/
   * Rimes: -i(ɾ)
   * Homòfon: collí
   * Etimologia: Del llatí colligere, format per cum- ‎(«juntament») i legere ‎(«agafar»), segle XIV.

### Verb

collir trans.
* Arrencar flors o fruits directament de la planta o de l'arbre.
* Arreplegar del terra.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: cullo, cull, collim Vocal rizotònica: /u/

#### Variants

* cúller (septentrional)

#### Sinònims

* espigolar, plegar, recol·lectar
* agafar, atrapar, captar, capturar, caçar (figurat), enganxar, entrampar, enxampar, obtenir, pescar (figurat), sorprendre, trobar algú amb les mans a la pasta (figurat), trobar in fraganti
* ajuntar, aplegar, recollir, reunir

#### Derivats

* acollir, recollir, escollir
* collita

#### Traduccions

* Anglès: pick $^{(en)}$, harvest $^{(en)}$
* Castellà: coger $^{(es)}$, recoger $^{(es)}$
* Francès: cueillir $^{(fr)}$
* Alemany: häufeln $^{(de)}$
* Anglès: pick up $^{(en)}$
* Castellà: recoger $^{(es)}$
* Francès: ramasser $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·llir (2)
* Anagrama: crioll

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: collir
# collira
## Català
### Verb

collira
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb collir.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb collir.

#### Variants

* [1] colligués, collissi, colliguera, collís
* [2] colligués, collissi, colliguera, collís

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·lli·ra (3)
* Anagrames: acollir, carilló, coral·lí, criolla
# colliguésseu
## Català
### Verb

colliguésseu
* (col·loquial) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb collir.

#### Variants

* colliguéreu, collíssiu, collísseu, collíreu
# colliran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ku.ʎiˈɾan/ balear /ko.ʎiˈɾan/, /ku.jiˈɾan/ Occidental: /ko.ʎiˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

colliran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de collir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·lli·ran (3)
* Anagrama: conillar
# collins
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuˈʎins/ balear /koˈʎins/, /kuˈʎins/ Occidental: /koˈʎins/
   * Rimes: -ins
   * Etimologia: De collons canviant un sufix percebut del singular -ó per -í.

### Interjecció

collins
* (col·loquial) Forma eufemística de collons.

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·llins (2)
* Anagrama: conills

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV
# colliren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuˈʎi.ɾən/ balear /koˈʎi.ɾən/, /kuˈji.ɾən/ Occidental: /koˈʎi.ɾen/, /kuˈʎi.ɾen/
   * Rimes: -iɾen

### Verb

colliren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de collir.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb collir.

#### Variants

* [2] colliguessen, colligueren, collissin, collissen

### Miscel·lània

* Anagrames: coniller, Coniller, encollir
# columbarios
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ko.lumˈba.ɾjos/, meridional /ko.lumˈba.ɾjoh/
       Americà: alt /ko.lumˈba.ɾ(jo)s/, baix /ko.lumˈba.ɾjoh/, austral /ko.lumˈba.ɾjos/
   * Rimes: -aɾjos

### Nom

columbarios m. pl.
* forma plural de columbario
# columbariums
## Anglès
### Nom

columbariums
* forma plural de columbarium
# columbarium
## Anglès
### Nom

columbarium ‎(plural columbariums o columbaria)
* (arquitectura) columbari

### Vegeu també

* columbarium. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# columelas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ko.luˈme.las/, meridional /ko.luˈme.lah/
       Americà: alt /ko.luˈme.l(a)s/, baix /ko.luˈme.lah/, austral /ko.luˈme.las/
   * Rimes: -elas

### Nom

columelas m. pl.
* forma plural de columela
# colui
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkɔ.lʊ.iː/

### Verb

coluī
* primera persona singular del pretèrit perfet d'indicatiu actiu de colō
# colum
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkoː.lʊm/
   * Etimologia: Potser relacionat amb qualum ‎(«cistella de vímet»).

### Nom

cōlum n. ‎(genitiu cōlī)
* colador
* nansa de pescar

#### Declinació

2a declinació -um, -ī :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | cōlum | cōla |
| Vocatiu | cōlum | cōla |
| Acusatiu | cōlum | cōla |
| Genitiu | cōlī | cōlōrum |
| Datiu | cōlō | cōlīs |
| Ablatiu | cōlō | cōlīs |
# columbaria
## Anglès
### Nom

columbaria
* forma plural de columbarium
# columbario
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ko.lumˈba.ɾjo/
       Americà: alt /k(o).lumˈba.ɾjo/, baix /ko.lumˈba.ɾjo/
   * Rimes: -aɾjo

### Nom

columbario m. ‎(plural columbarios)
* (arquitectura) columbari

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·lum·ba·rio (4)

### Vegeu també

* columbario. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# columela
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ko.luˈme.la/
       Americà: alt /k(o).luˈme.la/, baix /ko.luˈme.la/
   * Rimes: -ela

### Nom

columela m. ‎(plural columelas)
* (anatomia) modíol, columel·la

#### Sinònims

* modiolo

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·lu·me·la (4)

### Vegeu també

* columela. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# columida
## Català
### Nom

columida f. ‎(plural columides)
* (arcaisme) Forma alternativa de colomida.

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·lu·mi·da (4)
* Heterograma de 8 lletres (acdilmou)

### Vegeu també

* columida. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# cofoi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuˈfɔj/, /kuˈfoj/ balear /koˈfɔj/, /kuˈfɔj/ Occidental: /koˈfɔj/
   * Rimes: -ɔj
   * Etimologia: De cofat ‎(«guarnit») i el sufix -oi, de cofa ‎(«còfia»).

### Adjectiu

cofoi m. ‎(femení cofoia, plural masculí cofois, plural femení cofoies)
* Satisfet i envanit (satisfet d’un mateix) a la vegada

#### Traduccions

* Castellà: satisfecho $^{(es)}$, ufano $^{(es)}$, orondo $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·foi (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, DECat
# cofinançàs
## Català
### Verb

cofinançàs
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb cofinançar.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb cofinançar.

#### Variants

* [1] cofinancés, cofinançara
* [2] cofinancés, cofinançara

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·fi·nan·çàs (4)
# cofinançàssim
## Català
### Verb

cofinançàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb cofinançar.

#### Variants

* cofinancéssim, cofinancéssem, cofinançàssem, cofinançàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·fi·nan·çàs·sim (5)
# cofinançàsseu
## Català
### Verb

cofinançàsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb cofinançar.

#### Variants

* cofinancéssiu, cofinancésseu, cofinançàssiu, cofinançàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·fi·nan·çàs·seu (5)
# cofinançàvem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ku.fi.nənˈsa.βəm/ balear /ko.fi.nənˈsa.vəm/, /ku.fi.nənˈsa.vəm/ Occidental: nord-occidental /ko.fi.nanˈsa.βem/ valencià /ko.fi.nanˈsa.vem/, /ko.fi.nanˈsa.βem/
   * Rimes: -avem

### Verb

cofinançàvem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de cofinançar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·fi·nan·çà·vem (5)
# cofinançàrem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ku.fi.nənˈsa.ɾəm/ balear /ko.fi.nənˈsa.ɾəm/, /ku.fi.nənˈsa.ɾəm/ Occidental: /ko.fi.nanˈsa.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

cofinançàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de cofinançar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb cofinançar.

#### Variants

* [2] cofinancéssim, cofinancéssem, cofinançàssim, cofinançàssem

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·fi·nan·çà·rem (5)
# cofinançàssem
## Català
### Verb

cofinançàssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb cofinançar.

#### Variants

* cofinancéssim, cofinancéssem, cofinançàssim, cofinançàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·fi·nan·çàs·sem (5)
# cofinançàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ku.fi.nənˈsa.βəw/ balear /ko.fi.nənˈsa.vəw/, /ku.fi.nənˈsa.vəw/ Occidental: nord-occidental /ko.fi.nanˈsa.βew/ valencià /ko.fi.nanˈsa.vew/, /ko.fi.nanˈsa.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

cofinançàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de cofinançar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·fi·nan·çà·veu (5)
# cofinançàreu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ku.fi.nənˈsa.ɾəw/ balear /ko.fi.nənˈsa.ɾəw/, /ku.fi.nənˈsa.ɾəw/ Occidental: /ko.fi.nanˈsa.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

cofinançàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de cofinançar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb cofinançar.

#### Variants

* [2] cofinancéssiu, cofinancésseu, cofinançàssiu, cofinançàsseu

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·fi·nan·çà·reu (5)
# cofinançàssiu
## Català
### Verb

cofinançàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb cofinançar.

#### Variants

* cofinancéssiu, cofinancésseu, cofinançàsseu, cofinançàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: co·fi·nan·çàs·siu (5)