OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# filológicamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fi.loˌlo.xi.kaˈmen.te/, meridional /fi.loˌlo.hi.kaˈmen.te/
       Americà: alt /fi.loˌlo.x(i).kaˈmen.te/, baix /fi.loˌlo.hi.kaˈmen.te/, austral /fi.loˌlo.xi.kaˈmen.te/
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De filológico i el sufix -mente.

### Adverbi

filológicamente
* filològicament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·lo·ló·gi·ca·men·te (7)
# filos externos
## Castellà
### Nom

filos externos m. pl.
* forma plural de filo externo
# filològiques
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fi.ɫuˈɫɔ.ʒi.kəs/ balear /fi.ɫoˈɫɔ.ʒi.kəs/, /fi.ɫuˈɫɔ.ʒi.kəs/ Occidental: nord-occidental /fi.ɫoˈɫɔ.ʒi.kes/, valencià /fi.ɫoˈɫɔ.d͡ʒi.kes/
   * Rimes: -ɔʒikes

### Adjectiu

filològiques f. pl.
* Forma plural de filològica.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·lo·lò·gi·ques (5)
# fongués
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuŋˈɡes/ balear /foŋˈɡes/, /fuŋˈɡes/ Occidental: /foŋˈɡes/
   * Rimes: -es

### Verb

fongués
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb fondre.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb fondre.

## Català antic
### Verb

fongués
* primera persona singular (io, yo, jo) de l'imperfet de subjuntiu de fondre
* tercera persona singular (él, eyl, ell) de l'imperfet de subjuntiu de fondre
# fonguéssets
## Català antic
### Verb

fonguéssets
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de fondre
# fonguist
## Català antic
### Verb

fonguist
* segona persona singular (tu) del passat de fondre
# fonguéreu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuŋˈɡe.ɾəw/ balear /foŋˈɡe.ɾəw/, /fuŋˈɡe.ɾəw/ Occidental: /foŋˈɡe.ɾew/
   * Rimes: -eɾew

### Verb

fonguéreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de fondre.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb fondre.

## Català antic
### Verb

fonguéreu
* segona persona plural (vós, vosaltres) del passat de fondre
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de fondre
# fonguéssem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuŋˈɡe.səm/ balear /foŋˈɡe.səm/, /fuŋˈɡe.səm/ Occidental: /foŋˈɡe.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

fonguéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fondre.

## Català antic
### Verb

fonguéssem
* primera persona plural (nós, nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de fondre
# fonguérets
## Català antic
### Verb

fonguérets
* segona persona plural (vós, vosaltres) del passat de fondre
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de fondre
# fongué
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuŋˈɡe/ balear /foŋˈɡe/, /fuŋˈɡe/ Occidental: /foŋˈɡe/
   * Rimes: -e

### Verb

fongué
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de fondre.

## Català antic
### Verb

fongué
* tercera persona singular (él, eyl, ell) del passat de fondre
# fonguérem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuŋˈɡe.ɾəm/ balear /foŋˈɡe.ɾəm/, /fuŋˈɡe.ɾəm/ Occidental: /foŋˈɡe.ɾem/
   * Rimes: -eɾem

### Verb

fonguérem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de fondre.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fondre.

## Català antic
### Verb

fonguérem
* primera persona plural (nós, nosaltres) del passat de fondre
* primera persona plural (nós, nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de fondre
# fiquíssim
## Català
### Verb

fiquíssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fiquir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·quís·sim (3)
# fiquíssiu
## Català
### Verb

fiquíssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb fiquir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·quís·siu (3)
# fiquíveu
## Català
### Verb

fiquíveu
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de fiquir.

#### Variants

* fiquíeu

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·quí·veu (3)
# firar-se
## Català
### Verb

firar-se
* Forma pronominal de firar.

### Miscel·lània

* Anagrames: aferris, aferrís, feriràs, frisaré, rifar-se
# fiquíeu
## Català
### Verb

fiquíeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de fiquir.

#### Variants

* fiquíveu

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·quí·eu (3)
# fiquívem
## Català
### Verb

fiquívem
* (alguerès) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de fiquir.

#### Variants

* fiquíem

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·quí·vem (3)
# fiquírem
## Català
### Verb

fiquírem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de fiquir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·quí·rem (3)
# fiquíreu
## Català
### Verb

fiquíreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de fiquir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·quí·reu (3)
# fira
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfi.ɾə/, occidental /ˈfi.ɾa/
   * Rimes: -iɾa
   * Etimologia: Del llatí fēria ‎(«dia festiu») per metonímia dels mercats en dies assenyalats i festius, segle XII.

### Nom

fira f. ‎(plural fires)
* Lloc on s'ajunten diversos compradors i venedors amb llur mercaderia.
* Conjunt d'instal·lacions de caràcter recreatiu, parc d'atraccions... de caràcter efímer que es munta amb motiu de certes festivitats.
* fireta

#### Compostos i expressions

* de fira
* fer fira
* fira de mostres

#### Traduccions

* Alemany: Ausstellung $^{(de)}$ f.
* Anglès: fair $^{(en)}$
* Castellà: feria $^{(es)}$ f.
* Finès: messut $^{(fi)}$
* Francès: foire $^{(fr)}$ f.
* Gallec: feira $^{(gl)}$ f.
* Italià: fiera $^{(it)}$ f.
* Japonès: 博覧会 $^{(ja)}$
* Llatí: feria $^{(la)}$ f.
* Neerlandès: beurs $^{(nl)}$ m. f.
* Polonès: targi $^{(pl)}$ pl.
* Portuguès: feira $^{(pt)}$ f.
* Romaní: fòro $^{(rom)}$ m.
* Rus: вы́ставка $^{(ru)}$ f. ‎(vístavka)
* Xinès: 博覽會 $^{(zh)}$ ‎(博览会, bólǎnhuì)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·ra (2)
* Anagrames: fiar, rifa

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# firar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fiˈɾa/ Occidental: nord-occidental /fiˈɾa/ valencià /fiˈɾaɾ/, /fiˈɾa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: firà
   * Etimologia: De fira, segle XIX.

### Verb

firar trans., pron. ‎(pronominal firar-se)
* Comprar en una fira.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: firo, fira, firem

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·rar (2)
* Anagrama: rifar

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# foté
## Català

   * Pronúncia: oriental /fuˈte/, occidental /foˈte/
   * Rimes: -e

### Verb

foté
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de fotre.
    [Ell/ella/vostè] foté o va fotre.
# fotérem
## Català

   * Pronúncia: oriental /fuˈte.ɾəm/, occidental /foˈte.ɾem/
   * Rimes: -eɾem

### Verb

fotérem
* Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de fotre.
    [Nosaltres] fotérem o vam/vàrem fotre.
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fotre.
    Forma valenciana: [nosaltres] fotéssim, fotéssem o fotérem.
# fotuda
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈtu.ðə/ balear /foˈtu.ðə/, /fuˈtu.ðə/ Occidental: /foˈtu.ða/
   * Rimes: -uda

### Adjectiu

fotuda f. ‎(plural fotudes)
* Forma femenina de fotut.

### Verb

fotuda
* Participi femení singular del verb fotre.
    fotuda [ella/aquella]...; [l'he...] fotuda.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·tu·da (3)
* Heterograma de 6 lletres (adfotu)
# fotudes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈtu.ðəs/ balear /foˈtu.ðəs/, /fuˈtu.ðəs/ Occidental: /foˈtu.ðes/
   * Rimes: -udes

### Adjectiu

fotudes f. pl.
* Forma plural de fotuda.

### Verb

fotudes
* Participi femení plural del verb fotre.
    fotudes [elles/aquelles]...; [les he...] fotut o fotudes.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·tu·des (3)
* Heterograma de 7 lletres (defostu)
# fotum
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfoː.tʊm/

### Verb

fōtum
* supí acusatiu de foveō
# fotuts
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈtuts/ balear /foˈtuts/, /fuˈtuts/ Occidental: /foˈtuts/
   * Rimes: -uts

### Adjectiu

fotuts m. pl.
* Forma plural de fotut.

### Verb

fotuts
* Participi masculí plural del verb fotre.
    fotuts [ells/aquells]...; [els he...] fotut o fotuts.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·tuts (2)
# fotríem
## Català

   * Pronúncia: oriental /fuˈtɾi.əm/, occidental /foˈtɾi.ɛm/

### Verb

fotríem
* Primera persona del plural (nosaltres) del condicional de fotre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·trí·em (3)
* Heterograma de 7 lletres (efimort)
* Anagrames: fitorem, fotimer, triomfe
# fotríeu
## Català

   * Pronúncia: oriental /fuˈtɾi.əw/, occidental /foˈtɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

fotríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de fotre.

### Miscel·lània

* Anagrama: fitoreu
# fots
## Català

   * Pronúncia: /ˈfots/
   * Rimes: -ots

### Verb

fots
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de fotre.
# flamarejaríem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɫə.mə.ɾə.ʒəˈɾi.əm/ Occidental: nord-occidental /fɫa.ma.ɾe.ʒaˈɾi.em/, valencià /fɫa.ma.ɾe.d͡ʒaˈɾi.em/
   * Rimes: -iem

### Verb

flamarejaríem
* Primera persona del plural (nosaltres) del condicional de flamarejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·ma·re·ja·rí·em (6)
# flamarejaríeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɫə.mə.ɾə.ʒəˈɾi.əw/ Occidental: nord-occidental /fɫa.ma.ɾe.ʒaˈɾi.ew/, valencià /fɫa.ma.ɾe.d͡ʒaˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

flamarejaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de flamarejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·ma·re·ja·rí·eu (6)
# flamarejava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫə.mə.ɾəˈʒa.βə/ balear /fɫə.mə.ɾəˈd͡ʒa.və/, /fɫə.mə.ɾəˈʒa.və/ Occidental: nord-occidental /fɫa.ma.ɾeˈʒa.βa/ valencià /fɫa.ma.ɾeˈd͡ʒa.va/, /fɫa.ma.ɾeˈd͡ʒa.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

flamarejava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de flamarejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de flamarejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·ma·re·ja·va (5)
# flamarejaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫə.mə.ɾəˈʒa.βəs/ balear /fɫə.mə.ɾəˈd͡ʒa.vəs/, /fɫə.mə.ɾəˈʒa.vəs/ Occidental: nord-occidental /fɫa.ma.ɾeˈʒa.βes/ valencià /fɫa.ma.ɾeˈd͡ʒa.ves/, /fɫa.ma.ɾeˈd͡ʒa.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

flamarejaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de flamarejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·ma·re·ja·ves (5)
# flamarejà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫə.mə.ɾəˈʒa/ balear /fɫə.mə.ɾəˈd͡ʒa/, /fɫə.mə.ɾəˈʒa/ Occidental: nord-occidental /fɫa.ma.ɾeˈʒa/, valencià /fɫa.ma.ɾeˈd͡ʒa/
   * Rimes: -a

### Verb

flamarejà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de flamarejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·ma·re·jà (4)
# flamarejat
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫə.mə.ɾəˈʒat/ balear /fɫə.mə.ɾəˈd͡ʒat/, /fɫə.mə.ɾəˈʒat/ Occidental: nord-occidental /fɫa.ma.ɾeˈʒat/, valencià /fɫa.ma.ɾeˈd͡ʒat/
   * Rimes: -at

### Verb

flamarejat
* Participi masculí singular del verb flamarejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·ma·re·jat (4)
# flamarejats
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫə.mə.ɾəˈʒats/ balear /fɫə.mə.ɾəˈd͡ʒats/, /fɫə.mə.ɾəˈʒats/ Occidental: nord-occidental /fɫa.ma.ɾeˈʒats/, valencià /fɫa.ma.ɾeˈd͡ʒats/
   * Rimes: -ats

### Verb

flamarejats
* Participi masculí plural del verb flamarejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·ma·re·jats (4)
# flamarejaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫə.mə.ɾəˈʒa.βən/ balear /fɫə.mə.ɾəˈd͡ʒa.vən/, /fɫə.mə.ɾəˈʒa.vən/ Occidental: nord-occidental /fɫa.ma.ɾeˈʒa.βen/ valencià /fɫa.ma.ɾeˈd͡ʒa.ven/, /fɫa.ma.ɾeˈd͡ʒa.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

flamarejaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de flamarejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·ma·re·ja·ven (5)
# flamarejàrem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫə.mə.ɾəˈʒa.ɾəm/ balear /fɫə.mə.ɾəˈd͡ʒa.ɾəm/, /fɫə.mə.ɾəˈʒa.ɾəm/ Occidental: nord-occidental /fɫa.ma.ɾeˈʒa.ɾem/, valencià /fɫa.ma.ɾeˈd͡ʒa.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

flamarejàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de flamarejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·ma·re·jà·rem (5)
# flexible grouping
## Anglès
### Nom

flexible grouping
* agrupament flexible

### Vegeu també

* flexible grouping. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# flexiguridad
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \flek.si.ɣu.ɾiˈðað\, meridional \flek.si.ɣu.ɾiˈða(ð)\
       Americà: alt /flek.s(i).ɡu.ɾiˈdad/, baix \flek.si.ɣu.ɾiˈðað\, austral \flek.si.ɣu.ɾiˈðad\
   * Rimes: -ad
   * Etimologia: contracció del prefix flexi- i seguridad (seguretat).

### Nom

flexiguridad f. ‎(plural flexiguridades)
* Flexiseguretat.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fle·xi·gu·ri·dad (5)

### Vegeu també

* ↑ D.O.G.C 5553
# flexible
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫəkˈsib.bɫə/, /fɫəkˈsi.βɫə/ balear /fɫəkˈsib.bɫə/ Occidental: nord-occidental /fɫekˈsib.bɫe/, /fɫekˈsi.βɫe/ valencià /fɫekˈsi.bɫe/
   * Rimes: -ible
   * Etimologia: Del llatí flexibĭlis, segle XV.

### Adjectiu

flexible inv. ‎(plural flexibles)
* Que pot flectir-se sense trencar-se.

#### Traduccions

* Alemany: biegsam $^{(de)}$, flexibel $^{(de)}$
* Anglès: flexible $^{(en)}$
* Armeni: ճկուն $^{(hy)}$ ‎(txkun)
* Belarús: гі́бкі $^{(be)}$ ‎(hibki)
* Búlgar: гъвкав $^{(bg)}$ ‎(gavkav)
* Castellà: flexible $^{(es)}$
* Danès: fleksibel $^{(da)}$, smidig $^{(da)}$
* Esperanto: fleksebla $^{(eo)}$
* Estonià: paindlik $^{(et)}$
* Finès: joustava $^{(fi)}$
* Francès: flexible $^{(fr)}$
* Friülà: flessibil $^{(fur)}$
* Gallec: flexible $^{(gl)}$
* Georgià: მოქნილი $^{(ka)}$ ‎(mòknili)
* Grec: εύκαμπτος $^{(el)}$ ‎(ev́kambtos)
* Hindi: लचीला $^{(hi)}$
* Hongarès: hajlékony $^{(hu)}$
* Irlandès: aclaí $^{(ga)}$
* Islandès: sveigjanlegur $^{(is)}$
* Italià: flessibile $^{(it)}$
* Japonès: 柔軟な $^{(ja)}$
* Neerlandès: buigzaam $^{(nl)}$
* Noruec: fleksibel $^{(no)}$
* Occità: flexible $^{(oc)}$
* Polonès: gibki $^{(pl)}$
* Portuguès: flexível $^{(pt)}$
* Romanès: flexibil $^{(ro)}$
* Rus: ги́бкий $^{(ru)}$ ‎(guibki)
* Suec: flexibel $^{(sv)}$, böjlig $^{(sv)}$
* Tagal: hutukin $^{(tl)}$
* Tai: ยืดหยุ่น $^{(th)}$
* Turc: esneklik $^{(tr)}$
* Txec: ohebný $^{(cs)}$
* Ucraïnès: гнучки́й $^{(uk)}$ ‎(hnutxkí)
* Xinès: 靈活 $^{(zh)}$ ‎(灵活, línghuó)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fle·xi·ble (3)

## Anglès

   * Pronúncia: /ˈflɛk.sɪ.bəl/, /ˈflɛk.sə.bəl/ àudio (EUA)

### Adjectiu

flexible ‎(comparatiu more flexible, superlatiu most flexible)
* flexible

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# flexicurité
## Francès

   * Etimologia: contracció del prefix flexi- i sécurité (seguretat).

### Nom

flexicurité f. ‎(plural flexicurités)
* Flexiseguretat.

### Vegeu també

* ↑ D.O.G.C 5553
# flexigurança
## Portuguès
### Nom

flexigurança f.
* Flexiseguretat.

### Vegeu també

* ↑ D.O.G.C 5553
# flexion
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈflɛk.ʃən/

### Nom

flexion ‎(plural flexions)
* flexió

### Vegeu també

* flexion. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].

## Francès

   * Pronúncia: /flɛkˈsjɔ̃/

### Nom

flexion f. ‎(plural flexions)
* flexió
# flexicurity
## Anglès
### Nom

flexicurity ‎(incomptable)
* Flexiseguretat.

## Italià

   * Pronúncia: /fle.ksiˈkjuː.ri.ti/

### Nom

flexicurity f. ‎(plural invariable)
* Flexiseguretat.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fle·xi·cù·ri·ty (5)

### Vegeu també

* 1 2 D.O.G.C 5553
# flexicurités
## Francès
### Nom

flexicurités f. pl.
* forma plural de flexicurité
# flexiguridades
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \flek.si.ɣu.ɾiˈða.ðes\, meridional \flek.si.ɣu.ɾiˈða.ðeh\
       Americà: alt /flek.si.ɡu.ɾiˈda.d(e)s/, baix \flek.si.ɣu.ɾiˈða.ðeh\, austral \flek.si.ɣu.ɾiˈða.ðes\
   * Rimes: -ades

### Nom

flexiguridades f. pl.
* forma plural de flexiguridad
# frantzioa
## Basc
### Nom

frantzioa
* absolutiu definit singular de frantzio
# frantzioak
## Basc
### Nom

frantzioak
* ergatiu definit singular de frantzio
# frantzio
## Basc
### Nom

frantzio inan. sing.
* franci

#### Declinació

Nom comú inanimat en vocal
Cas
Singular
Absolutiu
frantzioa
Ergatiu
frantzioak
Datiu
frantzioari
Genitiu
frantzioaren
Comitatiu
frantzioarekin
Benefactiu
frantzioarentzat
Instrumental
frantzioaz
Causal
frantzioarengatik :

#### Relacionats

| $_1$ H | | | | | | | | | | | | | | | | | $_2$ He |
| $_3$ Li | $_4$ Be | | | | | | | | | | | $_5$ B | $_6$ C | $_7$ N | $_8$ O | $_9$ F | $_{10}$ Ne |
| $_{11}$ Na | $_{12}$ Mg | | | | | | | | | | | $_{13}$ Al | $_{14}$ Si | $_{15}$ P | $_{16}$ S | $_{17}$ Cl | $_{18}$ Ar |
| $_{19}$ K | $_{20}$ Ca | $_{21}$ Sc | $_{22}$ Ti | $_{23}$ V | $_{24}$ Cr | $_{25}$ Mn | $_{26}$ Fe | $_{27}$ Co | $_{28}$ Ni | $_{29}$ Cu | $_{30}$ Zn | $_{31}$ Ga | $_{32}$ Ge | $_{33}$ As | $_{34}$ Se | $_{35}$ Br | $_{36}$ Kr |
| $_{37}$ Rb | $_{38}$ Sr | $_{39}$ Y | $_{40}$ Zr | $_{41}$ Nb | $_{42}$ Mo | $_{43}$ Tc | $_{44}$ Ru | $_{45}$ Rh | $_{46}$ Pd | $_{47}$ Ag | $_{48}$ Cd | $_{49}$ In | $_{50}$ Sn | $_{51}$ Sb | $_{52}$ Te | $_{53}$ I | $_{54}$ Xe |
| $_{55}$ Cs | $_{56}$ Ba | * | $_{72}$ Hf | $_{73}$ Ta | $_{74}$ W | $_{75}$ Re | $_{76}$ Os | $_{77}$ Ir | $_{78}$ Pt | $_{79}$ Au | $_{80}$ Hg | $_{81}$ Tl | $_{82}$ Pb | $_{83}$ Bi | $_{84}$ Po | $_{85}$ At | $_{86}$ Rn |
| $_{87}$ Fr | $_{88}$ Ra | ** | $_{104}$ Rf | $_{105}$ Db | $_{106}$ Sg | $_{107}$ Bh | $_{108}$ Hs | $_{109}$ Mt | $_{110}$ Ds | $_{111}$ Rg | $_{112}$ Cn | $_{113}$ Nh | $_{114}$ Fl | $_{115}$ Mc | $_{116}$ Lv | $_{117}$ Ts | $_{118}$ Og |
| * | * | $_{57}$ La | $_{58}$ Ce | $_{59}$ Pr | $_{60}$ Nd | $_{61}$ Pm | $_{62}$ Sm | $_{63}$ Eu | $_{64}$ Gd | $_{65}$ Tb | $_{66}$ Dy | $_{67}$ Ho | $_{68}$ Er | $_{69}$ Tm | $_{70}$ Yb | $_{71}$ Lu |
| ** | ** | $_{89}$ Ac | $_{90}$ Th | $_{91}$ Pa | $_{92}$ U | $_{93}$ Np | $_{94}$ Pu | $_{95}$ Am | $_{96}$ Cm | $_{97}$ Bk | $_{98}$ Cf | $_{99}$ Es | $_{100}$ Fm | $_{101}$ Md | $_{102}$ No | $_{103}$ Lr |
# frantzioaren
## Basc
### Nom

frantzioaren
* genitiu definit singular de frantzio
# frantzioarekin
## Basc
### Nom

frantzioarekin
* comitatiu definit singular de frantzio
# frantzioarentzat
## Basc
### Nom

frantzioarentzat
* benefactiu definit singular de frantzio
# frantic
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Adjectiu

frantic ‎(comparatiu more frantic, superlatiu most frantic)
* frenètic

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# frantically
## Anglès

   * Etimologia: De frantic i el sufix -ally.

### Adverbi

frantically ‎(comparatiu more frantically, superlatiu most frantically)
* frenèticament

#### Variants

* franticly

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# frantzioarengatik
## Basc
### Nom

frantzioarengatik
* causal definit singular de frantzio
# frantzioari
## Basc
### Nom

frantzioari
* datiu definit singular de frantzio
# fregiríeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾə.ʒiˈɾi.əw/ Occidental: nord-occidental /fɾe.ʒiˈɾi.ew/, valencià /fɾe.d͡ʒiˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

fregiríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de fregir.

#### Variants

* fregiríveu
# fregisc
## Català
### Verb

fregisc
* (occidental) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de fregir.

#### Variants

* fregeix, fregeixo, fregesc, fregeixi, fregixo, frig
# fregisca
## Català
### Verb

fregisca
* (occidental) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb fregir.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb fregir.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb fregir.

#### Variants

* [1] fregeixi, fregesqui, frigi, frija, fregixa, fregesca
* [2] fregeixi, fregesqui, frigi, frija, fregixa, fregixo, fregesca
* [3] fregeixi, fregesqui, frigi, frija

### Miscel·lània

* Anagrama: Giscafrè
# fregisques
## Català
### Verb

fregisques
* (occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb fregir.

#### Variants

* fregeixis, fregesquis, frigis, friges, fregixes, fregixos, fregesques

### Miscel·lània

* Anagrames: fregesquis, fresquegis
# fregisquem
## Català
### Verb

fregisquem
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb fregir.

#### Variants

* fregim, fregiguem
# fregisquen
## Català
### Verb

fregisquen
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb fregir.
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb fregir.

#### Variants

* [1] fregeixin, fregesquin, frigin, frigen, fregixen, fregesquen
* [2] fregeixin, fregesquin, frigin, frigen

### Miscel·lània

* Anagrames: fregesquin, fresquegin
# fregisqueu
## Català
### Verb

fregisqueu
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb fregir.

#### Variants

* fregiu, fregigueu
# fregiríveu
## Català
### Verb

fregiríveu
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de fregir.

#### Variants

* fregiríeu
# frivolas
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfriː.wɔ.laːs/

### Adjectiu

frīvolās
* acusatiu femení plural de frīvolus
# frivole
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfriː.wɔ.lɛ/

### Adjectiu

frīvole
* vocatiu masculí singular de frīvolus
# frivolitat
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾi.βu.ɫiˈtat/ balear /fɾi.vo.ɫiˈtat/, /fɾi.vu.ɫiˈtat/ Occidental: nord-occidental /fɾi.βo.ɫiˈtat/ valencià /fɾi.vo.ɫiˈtat/, /fɾi.βo.ɫiˈtat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: De frívol i el sufix -itat.

### Nom

frivolitat f. ‎(plural frivolitats)
* Qualitat de frívol.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: fri·vo·li·tat (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# frivolae
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfriː.wɔ.laj/

### Adjectiu

frīvolae
* nominatiu femení plural de frīvolus
* vocatiu femení plural de frīvolus
* genitiu femení singular de frīvolus
* datiu femení singular de frīvolus
# frivolamente
## Italià

   * Pronúncia: /ˌfri.vo.laˈmen.te/
   * Etimologia: De frivolo i el sufix -mente.

### Adverbi

frivolamente
* frívolament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fri·vo·la·mén·te (5)
# frivolam
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfriː.wɔ.lam/

### Adjectiu

frīvolam
* acusatiu femení singular de frīvolus
# frivolarum
## Llatí

   * Pronúncia: /friː.wɔˈlaː.rʊm/

### Adjectiu

frīvolārum
* genitiu femení plural de frīvolus
# frivoli
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfriː.wɔ.liː/

### Adjectiu

frīvolī
* nominatiu masculí plural de frīvolus
* vocatiu masculí plural de frīvolus
* genitiu masculí singular de frīvolus
* genitiu neutre singular de frīvolus
# frivolis
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfriː.wɔ.liːs/

### Adjectiu

frīvolīs
* datiu masculí/femení/neutre plural de frīvolus
* ablatiu masculí/femení/neutre plural de frīvolus
# folrada
## Català

   * Pronúncia: oriental /fuɫˈra.ðə/, occidental /foɫˈra.ða/
   * Rimes: -ada

### Adjectiu

folrada f. ‎(plural folrades)
* Forma femenina de folrat.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fol·ra·da (3)
* Anagrama: alfardó
# folléssem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈʎe.səm/ balear /foˈʎe.səm/, /fuˈʎe.səm/ Occidental: /foˈʎe.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

folléssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb follar.

#### Variants

* folleguéssom, folléssim, follàssim, follàssem, follàrem
# follí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈʎi/ balear /foˈʎi/, /fuˈʎi/ Occidental: /foˈʎi/
   * Rimes: -i
   * Homòfon: fullí
   * Etimologia: De l'aragonès follín, del llatí fulligine.

### Nom

follí m. ‎(plural follins)
* (Aragó, valencià) sutge

### Verb

follí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de follar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·llí (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB