OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# fossa vesicae felleae
## Llatí
### Nom

fossa vesicae felleae
* (Terminologia Anatomica) fossa de la bufeta biliar, fossa cística

#### Sinònims

* fossa vesicae biliaris

### Vegeu també

* fossa vesicae felleae. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fossa triangularis auriculae
## Llatí
### Nom

fossa triangularis auriculae
* (Terminologia Anatomica) fossa triangular del pavelló de l'orella, fossa de l'antehèlix

### Vegeu també

* fossa triangularis auriculae. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fossa vestibuli vaginae
## Llatí
### Nom

fossa vestibuli vaginae
* (Terminologia Anatomica) fossa del vestíbul de la vagina, fosseta navicular

### Vegeu també

* fossa vestibuli vaginae. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fossa vesicae biliaris
## Llatí
### Nom

fossa vesicae biliaris
* (Terminologia Anatomica) fossa de la bufeta biliar, fossa cística

#### Sinònims

* fossa vesicae felleae

### Vegeu també

* fossa vesicae biliaris. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fossae
## Anglès
### Nom

fossae
* forma plural de fossa

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɔs.saj/

### Nom

fossae
* nominatiu plural de fossa
* vocatiu plural de fossa
* genitiu singular de fossa
* datiu singular de fossa
# fossam
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɔs.sam/

### Nom

fossam
* acusatiu singular de fossa
# exploram
## Català
### Verb

exploram
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de explorar.

#### Variants

* explorem

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·plo·ram (3)
* Heterograma de 8 lletres (aelmoprx)
# explorara
## Català
### Verb

explorara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb explorar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb explorar.

#### Variants

* [1] exploressi, exploressa, exploreguessa, explorés, exploràs
* [2] exploressi, exploregués, explorés, exploràs

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·plo·ra·ra (4)
# explorades
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əks.pɫuˈɾa.ðəs/ balear /əks.pɫoˈɾa.ðəs/, /əks.pɫuˈɾa.ðəs/ Occidental: /eks.pɫoˈɾa.ðes/
   * Rimes: -ades

### Verb

explorades
* Participi femení plural del verb explorar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·plo·ra·des (4)
# explorant
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əks.pɫuˈɾan/ balear /əks.pɫoˈɾant/, /əks.pɫuˈɾan/ Occidental: nord-occidental /eks.pɫoˈɾan/ valencià /eks.pɫoˈɾant/, /eks.pɫoˈɾan/
   * Rimes: -ant

### Verb

explorant
* Gerundi del verb explorar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·plo·rant (3)
* Heterograma de 9 lletres (aelnoprtx)
# explorar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əks.pɫuˈɾa/ balear /əks.pɫoˈɾa/, /əks.pɫuˈɾa/ Occidental: nord-occidental /eks.pɫoˈɾa/ valencià /eks.pɫoˈɾaɾ/, /eks.pɫoˈɾa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: explorà
   * Etimologia: Del llatí explōrāre, de plōrāre ‎(«cridar») per la pràctica de caça fent crits, segle XV.

### Verb

explorar trans.
* Examinar o recórrer un lloc per tal d’esbrinar el que hi ha.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: exploro, explora, explorem Vocal rizotònica: /o/

#### Sinònims

* buscar, cercar, esbrinar, escodrinyar, escorcollar, escrutar, estudiar, examinar, furgar, investigar, recercar, reconèixer, reguardejar

#### Traduccions

* Alemany: erforschen $^{(de)}$
* Anglès: explore $^{(en)}$
* Armeni: հետազոտել $^{(hy)}$ ‎(hetazotel)
* Castellà: explorar $^{(es)}$
* Danès: udforske $^{(da)}$
* Eslovac: prebádať $^{(sk)}$
* Finès: tutkia $^{(fi)}$
* Francès: explorer $^{(fr)}$
* Friülà: esplorâ $^{(fur)}$
* Gallec: explorar $^{(gl)}$
* Hebreu: חקר‎ $^{(he)}$
* Hongarès: felfedez $^{(hu)}$
* Italià: esplorare $^{(it)}$
* Llatí: explorare $^{(la)}$
* Neerlandès: verkennen $^{(nl)}$
* Occità: explorar $^{(oc)}$
* Portuguès: explorar $^{(pt)}$
* Romanès: explora $^{(ro)}$
* Rus: иссле́довать $^{(ru)}$ ‎(isslédovat)
* Suec: utforska $^{(sv)}$
* Turc: keşfetmek $^{(tr)}$
* Txec: probádat $^{(cs)}$
* Xinès: 探索 $^{(zh)}$ ‎(tànsuǒ)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·plo·rar (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: explorar
# exploraia
## Català
### Verb

exploraia
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de explorar.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de explorar.

#### Variants

* [1] exploravi, explorava
* [2] explorava

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·plo·ra·ia (4)
# exploraien
## Català
### Verb

exploraien
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de explorar.

#### Variants

* exploraven

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·plo·ra·ien (4)
# exploraies
## Català
### Verb

exploraies
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de explorar.

#### Variants

* exploraves

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·plo·ra·ies (4)
# exploracións
## Gallec
### Nom

exploracións f. pl.
* forma plural de exploración

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·plo·ra·cións (4)
# explorada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əks.pɫuˈɾa.ðə/ balear /əks.pɫoˈɾa.ðə/, /əks.pɫuˈɾa.ðə/ Occidental: /eks.pɫoˈɾa.ða/
   * Rimes: -ada

### Verb

explorada
* Participi femení singular del verb explorar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·plo·ra·da (4)
# floriven
## Català
### Verb

floriven
* (col·loquial nord-occidental, alguerès) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de florir.

#### Variants

* florigueven, florien
# florixen
## Català
### Verb

florixen
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de florir.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb florir.

#### Variants

* [1] floreixen
* [2] floreixin, florisquen, floresquin, floresquen
# florixes
## Català
### Verb

florixes
* (occidental) Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de florir.
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb florir.

#### Variants

* [1] floreixes
* [2] floreixis, florisques, floresquis, florixos, floresques
# florit
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫuˈɾit/ balear /fɫoˈɾit/, /fɫuˈɾit/ Occidental: /fɫoˈɾit/
   * Rimes: -it
   * Etimologia: De florir.

### Adjectiu

florit m. ‎(femení florida, plural masculí florits, plural femení florides)
* Amb força flors.
* Molt decorat.

#### Traduccions

* Alemany: blühend $^{(de)}$
* Castellà: florido $^{(es)}$

### Verb

florit
* Participi masculí singular del verb florir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: flo·rit (2)
* Heterograma de 6 lletres (filort)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Català antic
### Verb

florit
* participi masculí singular de florir
# floriu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫuˈɾiw/ balear /fɫoˈɾiw/, /fɫuˈɾiw/ Occidental: /fɫoˈɾiw/
   * Rimes: -iw

### Verb

floriu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de florir.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb florir.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb florir.

#### Variants

* [2] florigueu, florisqueu

## Català antic
### Verb

floriu
* segona persona plural (vós, vosaltres) del present d'indicatiu de florir
* segona persona plural (vós, vosaltres) del present de subjuntiu de florir
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperatiu de florir

#### Variants

* [1] florits
* [2] floríats, floríau
* [3] florits
# floriva
## Català
### Verb

floriva
* (col·loquial nord-occidental, alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de florir.
* (col·loquial nord-occidental, alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de florir.

#### Variants

* [1] florigueva, floria
* [2] florigueva, floria

### Miscel·lània

* Anagrama: frívola
# florives
## Català
### Verb

florives
* (col·loquial nord-occidental, alguerès) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de florir.

#### Variants

* florigueves, flories

### Miscel·lània

* Anagrama: frívoles
# florix
## Català
### Verb

florix
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de florir.
* (occidental) Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb florir.

#### Variants

* [1] floreix
* [2] floreix
# florixa
## Català
### Verb

florixa
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb florir.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb florir.

#### Variants

* [1] floreixi, florisca, floresqui, floresca
* [2] floreixi, florisca, floresqui, florixo, floresca
# expectoraran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əks.pək.tu.ɾəˈɾan/ balear /əks.pək.to.ɾəˈɾan/, /əks.pək.tu.ɾəˈɾan/ Occidental: /eks.pek.to.ɾaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

expectoraran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de expectorar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pec·to·ra·ran (5)
# expectorara
## Català
### Verb

expectorara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb expectorar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb expectorar.

#### Variants

* [1] expectoressi, expectorés, expectoràs
* [2] expectoressi, expectorés, expectoràs

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pec·to·ra·ra (5)
# expectorar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əks.pək.tuˈɾa/ balear /əks.pək.toˈɾa/, /əks.pək.tuˈɾa/ Occidental: nord-occidental /eks.pek.toˈɾa/ valencià /eks.pek.toˈɾaɾ/, /eks.pek.toˈɾa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: expectorà
   * Etimologia: Del llatí expectorāre, de pectus ‎(«pit»), segle XVI.

### Verb

expectorar trans.
* Expulsar esputs, productes de les vies respiratòries.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: expectoro, expectora, expectorem Vocal rizotònica: /o/

#### Sinònims

* esputar, gargallejar

#### Traduccions

* Anglès: expectorate $^{(en)}$
* Castellà: expectorar $^{(es)}$
* Francès: expectorer $^{(fr)}$
* Gallec: expectorar $^{(gl)}$
* Italià: espettorare $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pec·to·rar (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# expectorarem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əks.pək.tu.ɾəˈɾɛm/ balear /əks.pək.to.ɾəˈɾəm/, /əks.pək.tu.ɾəˈɾɛm/ Occidental: /eks.pek.to.ɾaˈɾem/
   * Rimes: -ɛm

### Verb

expectorarem
* Primera persona del plural (nosaltres) del futur de expectorar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pec·to·ra·rem (5)
# expectorareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əks.pək.tu.ɾəˈɾɛw/ balear /əks.pək.to.ɾəˈɾəw/, /əks.pək.tu.ɾəˈɾɛw/ Occidental: /eks.pek.to.ɾaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

expectorareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de expectorar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pec·to·ra·reu (5)
# expectoraria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əks.pək.tu.ɾəˈɾi.ə/ balear /əks.pək.to.ɾəˈɾi.ə/, /əks.pək.tu.ɾəˈɾi.ə/ Occidental: /eks.pek.to.ɾaˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

expectoraria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de expectorar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de expectorar.

#### Variants

* [1] expectorariva
* [2] expectorariva

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pec·to·ra·ri·a (6)
# expectorant
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əks.pək.tuˈɾan/ balear /əks.pək.toˈɾant/, /əks.pək.tuˈɾan/ Occidental: nord-occidental /eks.pek.toˈɾan/ valencià /eks.pek.toˈɾant/, /eks.pek.toˈɾan/
   * Rimes: -ant

### Verb

expectorant
* Gerundi del verb expectorar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pec·to·rant (4)
# expectoraren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əks.pək.tuˈɾa.ɾən/ balear /əks.pək.toˈɾa.ɾən/, /əks.pək.tuˈɾa.ɾən/ Occidental: /eks.pek.toˈɾa.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

expectoraren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de expectorar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb expectorar.

#### Variants

* [2] expectoressin, expectoressen, expectorassin, expectorassen

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pec·to·ra·ren (5)
# expectorares
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əks.pək.tuˈɾa.ɾəs/ balear /əks.pək.toˈɾa.ɾəs/, /əks.pək.tuˈɾa.ɾəs/ Occidental: /eks.pek.toˈɾa.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

expectorares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de expectorar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb expectorar.

#### Variants

* [2] expectoressis, expectoresses, expectorassis, expectorasses

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pec·to·ra·res (5)
# expectoram
## Català
### Verb

expectoram
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de expectorar.

#### Variants

* expectorem

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pec·to·ram (4)
# flamisells
## Català

   * Pronúncia: central /fɫə.miˈzeʎs/

### Nom

flamisells m. pl.
* Forma plural de flamisell.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·mi·sells (3)
* Anagrama: flamissell
# flamissell
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɫə.miˈseʎ/, occidental /fɫa.miˈseʎ/
   * Rimes: -eʎ
   * Etimologia: De flama, l'infix -iss- i el sufix -ell, segle XX.

### Nom

flamissell m. ‎(plural flamissells)
* Flama petita.
    «La boira eterna, la profunda mina, l'adéu punyent, la tremolor nocturna dels flamissells del port, esborradissos.» (Josep Carner, La inútil ofrena, pàg. 27, Editorial catalana, s.a., 1924)

#### Derivats

* flamisell

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·mis·sell (3)
* Anagrama: flamisells

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# flamissells
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɫə.miˈseʎs/ Occidental: nord-occidental /fɫa.miˈseʎs/ valencià /fɫa.miˈseʎs/, /fɫa.miˈseʎʃ/
   * Rimes: -eʎs

### Nom

flamissells m. pl.
* Forma plural de flamissell.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·mis·sells (3)
# flamme
## Francès

   * Pronúncia: /flɑm/

### Nom

flamme f. ‎(plural flammes)
* flama
# flammes
## Francès

   * Pronúncia: /flam/

### Nom

flammes f. pl.
* forma plural de flamme
# flamula
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɫəˈmu.ɫə/, occidental /fɫaˈmu.ɫa/

### Nom

flamula f. ‎(plural flamules)
* (arcaisme) Forma alternativa de flàmula.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·mu·la (3)

### Vegeu també

* flamula. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# formació
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.mə.siˈo/ balear /foɾ.mə.siˈo/, /fur.mə.siˈo/ Occidental: /foɾ.ma.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del llatí formatio, de forma ‎(«figura, aspecte») i el sufix tio ‎(«efecte de l'acció»).

### Nom

formació f. ‎(plural formacions)
* El procés d'adquirir una forma.
    En la formació d'aquestes muntanyes van intervenir moviments de plegament i una posterior erosió.
* Procés d'adquisició de coneixements.
    Per a la seva formació va estudiar llatí i grec.
* Situar-se d'una determinada manera els soldats, per a ser exposat davant d'un superior.
* (esports de pilota) alineació

#### Sinònims

entrenament

#### Derivats

* malformació

#### Traduccions

* Anglès: formation $^{(en)}$, training $^{(en)}$
* Castellà: formación $^{(es)}$
* Francès: formation $^{(fr)}$
* Italià: formazione $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·ma·ci·ó (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# formació a l'organització
## Català
### Nom

formació a l'organització f. ‎(plural formacions a l'organització)
* Formació a mida que es desenvolupa dins de les instal·lacions de l'organització dels treballadors que la reben i adaptada a la seva disponibilitat horària laboral.

#### Traduccions

* Anglès: in-company training $^{(en)}$, in-house training $^{(en)}$
* Castellà: formación en la organización $^{(es)}$
* Francès: formation en entreprise $^{(fr)}$, formation interne $^{(fr)}$

### Vegeu també

* formació a l'organització. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# formacions professionals de grau superior
## Català
### Nom

formacions professionals de grau superior f. pl.
* Forma plural de formació professional de grau superior.
# formació andorrana
## Català
### Nom

formació andorrana f. ‎(només en singular)
* Assignatura, impartida en els sistemes educatius diferents de l'andorrà establerts a Andorra i amb l'objectiu d'assegurar un coneixement bàsic de la cultura andorrana, que comprèn l'estudi de la llengua catalana, la història, la geografia, la cultura i les institucions d'Andorra.

#### Notes

La formació andorrana va adreçada als alumnes de 4 a 18 anys.

#### Traduccions

* Castellà: formación andorrana $^{(es)}$
* Francès: formation andorrane $^{(fr)}$

### Vegeu també

* formació andorrana. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# formació contínua
## Català
### Nom

formació contínua f. ‎(només en singular)
* Formació per a l'adquisició, l'aprofundiment o el reciclatge de coneixements, el desenvolupament de capacitats personals o de competències professionals a persones que ja han entrat a la vida professional.

#### Sinònims

* educació contínua
* formació continuada (Andorra)

#### Traduccions

* Anglès: continuing education $^{(en)}$
* Castellà: educación continua $^{(es)}$, formación continua $^{(es)}$
* Francès: éducation continue $^{(fr)}$, formation continue $^{(fr)}$

### Vegeu també

* formació contínua. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# formacions professionals
## Català
### Nom

formacions professionals f. pl.
* Forma plural de formació professional.
# formació continuada
## Català
### Nom

formació continuada f. ‎(només en singular)
* (Andorra) formació contínua

### Vegeu també

* formació continuada. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# formacions professionals de grau mitjà
## Català
### Nom

formacions professionals de grau mitjà f. pl.
* Forma plural de formació professional de grau mitjà.
# formació australiana
## Català
### Nom

formació australiana f. ‎(plural formacions australianes)
* (tennis) Formació pròpia dels dobles consistent a situar-se el servidor darrere el seu company d'equip.

#### Sinònims

* formació en tàndem

#### Traduccions

* Anglès: Australian doubles $^{(en)}$, Australian formation $^{(en)}$, I formation $^{(en)}$, tandem formation $^{(en)}$
* Castellà: formación australiana $^{(es)}$, formación en tándem $^{(es)}$

### Vegeu també

* formació australiana. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# formació de recepció
## Català
### Nom

formació de recepció f. ‎(plural formacions de recepció)
* (voleibol) Formació adoptada pels jugadors de l'equip receptor en el moment de rebre la pilota.

#### Traduccions

* Anglès: receiving formation $^{(en)}$
* Castellà: formación de recepción $^{(es)}$
* Francès: formation de réception $^{(fr)}$

### Vegeu també

* formació de recepció. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# fandilla
## Català

   * Pronúncia: oriental /fənˈdi.ʎə/, occidental /fanˈdi.ʎa/
   * Rimes: -iʎa
   * Etimologia: De faldilla per dissimilació de laterals.

### Nom

fandilla f. ‎(plural fandilles)
* (col·loquial, sovint en plural, central, nord-occidental) Forma alternativa de faldilla.
    «No recordo haver-la vista amb fandilles ni per mal de morir.» (Ramon Solsona, L’home de la maleta, 2011)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fan·di·lla (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# fandango
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fənˈdaŋ.ɡu/ balear /fənˈdaŋ.ɡo/, /fənˈdaŋ.ɡu/ Occidental: /fanˈdaŋ.ɡo/
   * Etimologia: Del castellà fandango, segle XVIII, d'origen incert, probablement del nàhuatl huapango ‎(«tarima de fusta») alterat pel portuguès fado.

### Nom

fandango m. ‎(plural fandangos)
* Tipus de dansa espanyola cantada que té diferents variants segons el lloc d'origen de la península.

#### Traduccions

* Anglès: fandango $^{(en)}$
* Castellà: fandango $^{(es)}$ m.
* Francès: fandango $^{(fr)}$ m.
* Italià: fandango $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fan·dan·go (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# fanecas plateadas
## Castellà
### Nom

fanecas plateadas f. pl.
* forma plural de faneca plateada
# faneca
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəˈnɛ.kə/, occidental /faˈne.ka/
   * Rimes: -ɛka

### Nom

faneca f. ‎(plural faneques)
* Mesura de capacitat per a grans o fruites seques equivalent a dotze almuds o a dos almuds o a sis quartans o a dues barcelles.
* (peixos) capellà
* (peixos) mòllera
* (peixos) mòllera pigada

#### Sinònims

fanega (arcaisme)

#### Traduccions

* Castellà: fanega $^{(es)}$, hanega $^{(es)}$
* Llatí: medimnus $^{(la)}$, medimum $^{(la)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·ne·ca (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* 1 2 Labernia y Esteller, Pere. Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana y llatina., Tom I, Barcelona, 1864.
* ↑ Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom I.
* ↑ FIGUERA, Pere Antoni. Diccionari Mallorquí-Castellà, Palma, 1840.

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /faˈne.ka/
       Americà: alt /faˈne.k(a)/, baix /faˈne.ka/
   * Rimes: -eka

### Nom

faneca f. ‎(plural fanecas)
* (peixos) capellà

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·ne·ca (3)

### Vegeu també

* faneca. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# faneca plateada
## Castellà
### Nom

faneca plateada f. ‎(plural fanecas plateadas)
* ulls

### Vegeu també

* faneca plateada. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# fanatitzar-se
## Català
### Verb

fanatitzar-se
* Forma pronominal de fanatitzar.
# fanecas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /faˈne.kas/, meridional /faˈne.kah/
       Americà: alt /faˈne.k(a)s/, baix /faˈne.kah/, austral /faˈne.kas/
   * Rimes: -ekas

### Nom

fanecas f. pl.
* forma plural de faneca
# falteguéssom
## Català
### Verb

falteguéssom
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb faltar.

#### Variants

* faltéssim, faltéssem, faltàssim, faltàssem, faltàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: fal·te·gués·som (4)
# faltegueu
## Català
### Verb

faltegueu
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb faltar.

#### Variants

* falteu

### Miscel·lània

* Síl·labes: fal·te·gueu (3)
# faltegués
## Català
### Verb

faltegués
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb faltar.

#### Variants

* faltessi, faltés, faltàs, faltara

### Miscel·lània

* Síl·labes: fal·te·gués (3)
* Anagrama: fuselatge
# faltaz
## Basc
### Nom

faltaz
* instrumental indefinit de falta
* instrumental definit singular de falta
# falteguesses
## Català
### Verb

falteguesses
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb faltar.

#### Variants

* faltessis, faltesses, faltassis, faltasses, faltares

### Miscel·lània

* Síl·labes: fal·te·gues·ses (4)
# faltavo
## Català
### Verb

faltavo
* (col·loquial central, nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de faltar.

#### Variants

* faltàieu, faltàveu

### Miscel·lània

* Síl·labes: fal·ta·vo (3)
* Anagrama: flotava
# falteguessen
## Català
### Verb

falteguessen
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb faltar.

#### Variants

* faltessin, faltessen, faltassin, faltassen, faltaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: fal·te·gues·sen (4)