OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cal·lovià
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kəɫ.ɫu.βiˈa/, /kə.ɫu.βiˈa/ balear /kəɫ.ɫo.viˈa/, /kəɫ.ɫu.viˈa/ Occidental: nord-occidental /kaɫ.ɫo.βiˈa/, /ka.ɫo.βiˈa/ valencià /kaɫ.ɫo.viˈa/, /ka.ɫo.βiˈa/
   * Rimes: -a
   * Etimologia: De la ciutat de Kellaways Bridge, al Regne Unit.

### Nom

Cal·lovià m. ‎(només en singular)
* Període geològic, quart estatge del Juràssic mitjà, situat per sobre del Bathonià i per sota de l'Oxfordià.

#### Traduccions

* Anglès: Callovian $^{(en)}$
* Castellà: Calloviano $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: Cal·lo·vi·à (4)
* Anagrames: acollavi, acolliva, allocavi

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# Camaleonte
## Italià

   * Pronúncia: /ka.ma.leˈon.te/

### Nom propi

Camaleonte m.
* (astronomia) el Camaleó

#### Relacionats

* BorealsZodiacalsAustralsAndromedaMacchina PneumaticaUccello del ParadisoAquarioAquilaAltareArieteAurigaBooteBulinoGiraffaCancroCani da CacciaCane MaggioreCane MinoreCapricornoCarenaCassiopeiaCentauroCefeoBalenaCamaleonteCompassoColombaChioma di BereniceCorona AustraleCorona BorealeCorvoCoppaCroce del SudCignoDelfinoDoradoDragoneCavalluccioEridanoFornaceGemelliGruErcoleOrologioIdraIdra MaschioIndianoLucertolaLeoneLeone MinoreLepreBilanciaLupoLinceLiraMensaMicroscopioUnicornoMoscaRegoloOttanteOfiucoOrionePavonePegasoPerseoFenicePittorePesciPesce AustralePoppaBussolaReticoloFrecciaSagittarioScorpioneScultoreScudoSerpenteSerpenteSestanteToroTelescopioTriangoloTriangolo AustraleTucanoOrsa MaggioreOrsa MinoreVelaVerginePesce volanteVolpetta

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ca·ma·le·ón·te (5)
# Afare
## Francès
### Nom

Afare f. ‎(plural Afares)
* forma femenina de Afar
# Afares
## Francès
### Nom

Afares f. pl.
* forma plural de Afare
# Afars
## Alemany
### Nom

Afars
* genitiu singular de Afar

## Francès
### Nom

Afars m. pl.
* forma plural de Afar
# Aethra
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈaj.tʰra/

### Nom propi

Aethra f. ‎(genitiu Aethrae)
* (mitologia grega) Etra, filla d’Oceà i de Tetis.
* (mitologia grega) Etra, esposa d’Egeu i mare de Teseu.

#### Declinació

1a declinació -a, -ae :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | Aethra | - |
| Vocatiu | Aethra | - |
| Acusatiu | Aethram | - |
| Genitiu | Aethrae | - |
| Datiu | Aethrae | - |
| Ablatiu | Aethrā | - |

#### Variants

* Æthra
# Affektiertheit
## Alemany

   * Pronúncia: /afɛkˈtiːɐ̯thaɪ̯t/ àudio

### Nom

Affektiertheit f. ‎(genitiu Affektiertheit, plural Affektiertheiten)
* afectació

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | die | Affektiertheit | die | Affektiertheiten |
| Genitiu | der | Affektiertheit | der | Affektiertheiten |
| Datiu | der | Affektiertheit | den | Affektiertheiten |
| Acusatiu | die | Affektiertheit | die | Affektiertheiten |
# Aethiopicus
## Llatí

   * Pronúncia: /aj.tʰɪˈɔ.pɪ.kʊs/

### Adjectiu

Aethiopicus m., Aethiopica f., Aethiopicum n.
* etiòpic

#### Declinació

Primera i segona declinació, -us, -a, -um.
| Cas | Singular | Singular | Singular | Plural | Plural | Plural |
| Cas | Masculí | Femení | Neutre | Masculí | Femení | Neutre |
| Nominatiu | Aethiopicus | Aethiopica | Aethiopicum | Aethiopicī | Aethiopicae | Aethiopica |
| Vocatiu | Aethiopice | Aethiopica | Aethiopicum | Aethiopicī | Aethiopicae | Aethiopica |
| Acusatiu | Aethiopicum | Aethiopicam | Aethiopicum | Aethiopicōs | Aethiopicās | Aethiopica |
| Genitiu | Aethiopicī | Aethiopicae | Aethiopicī | Aethiopicōrum | Aethiopicārum | Aethiopicōrum |
| Datiu | Aethiopicō | Aethiopicae | Aethiopicō | Aethiopicīs | Aethiopicīs | Aethiopicīs |
| Ablatiu | Aethiopicō | Aethiopicā | Aethiopicō | Aethiopicīs | Aethiopicīs | Aethiopicīs |

#### Relacionats

* Aethiopes
* Aethiopia
# Aethrae
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈaj.tʰraj/

### Nom propi

Aethrae
* genitiu singular de Aethra
* datiu singular de Aethra
# Aethram
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈaj.tʰram/

### Nom propi

Aethram
* acusatiu singular de Aethra
# Afar
## Alemany
### Nom

Afar n. ‎(genitiu Afars, sense plural)
* àfar (llengua)

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural |
| Nominatiu | das | Afar | - |
| Genitiu | des | Afars | - |
| Datiu | dem | Afar | - |
| Acusatiu | das | Afar | - |

### Nom

Afar m. ‎(genitiu Afars, plural Afar)
* àfar (individu)

## Anglès
### Nom propi

Afar
* àfar (llengua, individu)

## Francès

   * Pronúncia: /aˈfaʁ/

### Nom

Afar m. ‎(plural Afars, femení Afare)
* àfar (individu)
# Afeganistão
## Portuguès
### Nom propi

Afeganistão
* Afganistan.
# Couronne boréale
## Francès

   * Pronúncia: /ku.ʁɔn bɔ.ʁeˈal/

### Nom propi

Couronne boréale f.
* (astronomia) Corona Boreal

#### Relacionats

* BorealsZodiacalsAustralsAndromèdeMachine pneumatiqueOiseau de paradisVerseauAigleAutelBélierCocherBouvierBurinGirafeCancerChiens de chasseGrand ChienPetit ChienCapricorneCarèneCassiopéeCentaureCéphéeBaleineCaméléonCompasColombeChevelure de BéréniceCouronne australeCouronne boréaleCorbeauCoupeCroix du SudCygneDauphinDoradeDragonPetit ChevalÉridanFourneauGémeauxGrueHerculeHorlogeHydreHydre mâleIndienLézardLionPetit LionLièvreBalanceLoupLynxLyreTableMicroscopeLicorneMoucheRègleOctantOphiuchusOrionPaonPégasePerséePhénixPeintrePoissonsPoisson australPoupeBoussoleRéticuleFlècheSagittaireScorpionSculpteurÉcu de SobieskiSerpentSerpentSextantTaureauTélescopeTriangleTriangle australToucanGrande OursePetite OurseVoilesViergePoisson volantPetit Renard
# Cottus gobio
## Multilingüe
### Nom

Cottus gobio
* cavilat

### Vegeu també

* Article corresponent a Viquiespècies
* Cottus gobio. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# Cotxer
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuˈt͡ʃe/ balear /koˈt͡ʃe/, /kuˈt͡ʃe/ Occidental: nord-occidental /koˈt͡ʃe/, valencià /koˈt͡ʃeɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: Calc del llatí aurīga ‎(«auriga, cotxer de carro»). Representat pels babilonis com un pastor de cabres, en la mitologia grega es relaciona amb l’heroi Erictoni l’inventor de la quadriga.

### Nom propi

Cotxer m.
* (astronomia) Constel·lació boreal situada entre els Bessons i el Taure.

#### Relacionats

* BorealsZodiacalsAustralsAndròmedaMàquina pneumàticaOcell del ParadísAquariÀguilaAltarÀriesCotxerBoverBuríGirafaCrancLlebrersCa MajorCa MenorCapricornQuillaCassiopeaCentaureCefeuBalenaCamaleóCompàsColomaCabellera de BereniceCorona AustralCorona BorealCorbCopaCreu del SudCigneDofíOradaDragóCavalletEridàFornBessonsGruaHèrculesRellotgeHidra femellaHidra mascleIndiLlangardaixLleóLleó MenorLlebreBalançaLlopLinxLiraTaulaMicroscopiUnicornMoscaEscaireOctantSerpentariOrióGall DindiPegàsPerseuFènixCavallet de PintorPeixosPeix AustralPopaBrúixolaReticleSagetaSagitariEscorpióEscultorEscutSerpentSerpentSextantTaureTelescopiTriangleTriangle AustralTucàÓssa MajorÓssa MenorVelaVergePeix voladorGuineueta

#### Notes

Dintre d’un context va sempre amb article: el Cotxer.

#### Traduccions

* Anglès: Auriga $^{(en)}$
* Francès: Cocher $^{(fr)}$
* Italià: Auriga $^{(it)}$
* Llatí: Auriga $^{(la)}$
* Occità: Cochièr $^{(oc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: Cot·xer (2)
* Heterograma de 6 lletres (ceortx)
* Anagrama: còrtex

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GEC
# Cotlliure
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuʎˈʎiw.ɾə/, balear /kuˈʎiw.ɾə/ Occidental: nord-occidental /koʎˈʎiw.ɾe/, valencià /koˈʎiw.ɾe/
   * Rimes: -iwɾe
   * Etimologia: Documentat en llatí castrum Caucoliberis («castell del port d’Illíberis»), segle VII, format per l’ibèric *kauko ‎(«badia») i Iliberi (actualment Elna), compost de iltiŕ ‎(, «ciutat») i beŕi ‎(, «nou»), literalment «port de la ciutat nova». Al segle XV està documentada una etimologia popular composta de coc lliure per un suposat cuiner alliberat per Juli Cèsar.

### Nom propi

Cotlliure
* Vila del Rosselló en el litoral de la Marenda.

#### Variants

* (antic) Cocliure, Coblliure, Coplliure, Colliure

#### Derivats

* cotlliurenc

#### Traduccions

* Francès: Collioure $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: Cot·lliu·re (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, GEC
# Cottam
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkɔt.tam/

### Nom propi

Cottam
* acusatiu singular de Cotta
# Cotton
## Anglès

   * Etimologia: De l'anglès antic cot-tūn ‎(«casa de granja»).

### Nom propi

Cotton
* Cognom
# Coupe
## Francès

   * Pronúncia: /kup/

### Nom propi

Coupe f.
* (astronomia) la Copa

#### Relacionats

* BorealsZodiacalsAustralsAndromèdeMachine pneumatiqueOiseau de paradisVerseauAigleAutelBélierCocherBouvierBurinGirafeCancerChiens de chasseGrand ChienPetit ChienCapricorneCarèneCassiopéeCentaureCéphéeBaleineCaméléonCompasColombeChevelure de BéréniceCouronne australeCouronne boréaleCorbeauCoupeCroix du SudCygneDauphinDoradeDragonPetit ChevalÉridanFourneauGémeauxGrueHerculeHorlogeHydreHydre mâleIndienLézardLionPetit LionLièvreBalanceLoupLynxLyreTableMicroscopeLicorneMoucheRègleOctantOphiuchusOrionPaonPégasePerséePhénixPeintrePoissonsPoisson australPoupeBoussoleRéticuleFlècheSagittaireScorpionSculpteurÉcu de SobieskiSerpentSerpentSextantTaureauTélescopeTriangleTriangle australToucanGrande OursePetite OurseVoilesViergePoisson volantPetit Renard
# Couronne australe
## Francès

   * Pronúncia: /ku.ʁɔ.n‿osˈtʁal/

### Nom propi

Couronne australe f.
* (astronomia) Corona Austral

#### Relacionats

* BorealsZodiacalsAustralsAndromèdeMachine pneumatiqueOiseau de paradisVerseauAigleAutelBélierCocherBouvierBurinGirafeCancerChiens de chasseGrand ChienPetit ChienCapricorneCarèneCassiopéeCentaureCéphéeBaleineCaméléonCompasColombeChevelure de BéréniceCouronne australeCouronne boréaleCorbeauCoupeCroix du SudCygneDauphinDoradeDragonPetit ChevalÉridanFourneauGémeauxGrueHerculeHorlogeHydreHydre mâleIndienLézardLionPetit LionLièvreBalanceLoupLynxLyreTableMicroscopeLicorneMoucheRègleOctantOphiuchusOrionPaonPégasePerséePhénixPeintrePoissonsPoisson australPoupeBoussoleRéticuleFlècheSagittaireScorpionSculpteurÉcu de SobieskiSerpentSerpentSextantTaureauTélescopeTriangleTriangle australToucanGrande OursePetite OurseVoilesViergePoisson volantPetit Renard
# Cotta
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkɔt.ta/

### Nom propi

Cotta m. ‎(genitiu Cottae)
* Cognom d’origen romà, de la família Aurèlia.

#### Declinació

1a declinació -a, -ae :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | Cotta | - |
| Vocatiu | Cotta | - |
| Acusatiu | Cottam | - |
| Genitiu | Cottae | - |
| Datiu | Cottae | - |
| Ablatiu | Cottā | - |
# Cottae
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkɔt.taj/

### Nom propi

Cottae
* genitiu singular de Cotta
* datiu singular de Cotta
# -ar-
## Català

   * Etimologia: Del sufix -ar amb valor augmentatiu.

### Infix

-ar-
* Afegeix un matís augmentatiu d’abundància o d’excés.
# -arium
## Llatí
### Sufix

-arium
* Variant neutra de -arius, que forma adjectius a partir d'un nom, amb sentit d'ofici.
    Per exemple: camera → camerārium
* Variant neutra de -arius, que forma substantius a partir d'un altre, indicant el lloc on està una cosa.
    Per exemple: arma → armārium
# -any
## Català

   * Etimologia: Del llatí -aneus ‎(«relatiu o pertanyent»).

### Sufix

-any ‎(nominal)
* Expressa un caràcter d’aproximació, col·lectiu o pejoratiu.
    Exemples: carrera → carrerany, parar → parany.
# -ard
## Català

   * Etimologia: D’origen preromà *-arr o -arro.

### Sufix

-ard ‎(femení -arda)
* Augmentatiu amb matís pejoratiu.
    mosca → moscard

#### Notes

* És un sufix fòssil poc productiu.
* Molts mots que presenten aquest sufix són d’origen francès.

### Vegeu també

* ↑ Bruguera, Jordi. «Sufixos fòssils del català». A: Miscel·lània Giuseppe Tavani. L'Abadia de Montserrat, 2001.

## Francès

   * Etimologia: Del fràncic -ard («dur, fort»), atestat en prenoms, ex. Bernard, Gerard, Richard.

### Sufix

-ard
* Emprat per donar un to pejoratiu.
    bavard
* Emprat en termes de l'entorn camperol, rústic.
    plumard
* Relatiu a una activitat, un objecte, una època, un lloc, una causa, com a extensió del significat.
    charognard (activitat:charogne), riflard (objecte:rifler), quarante-huitard (època:republicans de la revolució del 1848), campagnard (lloc:campagne), dreyfusard (causa:de Alfred Dreyfus).
* Noms d'animal, generalment afegit a una arrel que representa l'onomatopeia del crit que fa.
    canard, de la mateixa arrel que cancaner
# -anta
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈan.tə/, occidental /ˈan.ta/

### Sufix

-anta f. ‎(nominal)
* Forma femenina de -ant.
# -arca
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈar.kə/, occidental /ˈaɾ.ka/
   * Etimologia: Del grec antic ἄρχω ‎(árkhō, «ser el primer, manar»).

### Sufix

-arca f. ‎(nominal)
* Forma sufixada que significa que mana.
    patri- + -arca → patriarca

#### Derivats
### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC
# -arquia
## Català

   * Pronúncia: oriental /ərˈki.ə/, occidental /aɾˈki.a/
   * Etimologia: Del grec antic ἄρχω ‎(árkhō, «ser el primer, manar, comandar»).

### Sufix

-arquia f. ‎(nominal)
* Forma sufixada que designa el tipus de govern del primitiu.
    tetra- + -arquia → tetrarquia

#### Derivats
### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, GDLC
# -ança
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈan.sə/, occidental /ˈan.sa/
   * Etimologia: Del llatí -antia. Doblet de -ància.

### Sufix

-ança f. ‎(nominal)
* Acció i efecte de.
    lloar + -ança → lloança

#### Relacionats

* -ment, -ença, -et, -ció, -atge

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, GDLC
# -ari
## Català

   * Pronúncia: /ˈa.ɾi/
   * Etimologia: [1] Del llatí -arium, forma neutra de -arius.
   * Etimologia: [2] Del llatí -arius, doblet de -er.

### Sufix

-ari m. ‎(nominal)
* Forma noms amb el significat «conjunt de».
    mostra + -ari → mostrari

### Sufix

-ari m. ‎(adjectival, femení -ària)
* Forma adjectius amb el significat «relacionat amb».
    llegenda + -ari → llegendari

#### Derivats
### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC
# Ametza
## Basc
### Nom propi

Ametza anim.
* Prenom femení

#### Declinació

Nom propi animat en vocal
Cas
Indefinit
Absolutiu
Ametza
Ergatiu
Ametzak
Datiu
Ametzari
Genitiu
Ametzaren
Comitatiu
Ametzarekin
Benefactiu
Ametzarentzat
Instrumental
Ametzaz
Causal
Ametzarengatik
Locatius
Inessiu
Ametzarengan
Ablatiu
Ametzarengandik
Al·latiu
Ametzarengana
Terminatiu
Ametzarenganaino
Al·l. direcional
Ametzarenganantz
Gen. locatiu
Ametzarenganako :

### Vegeu també

* Albaigès, Josep M.. Diccionari dels Noms de Noia, 2009. Barcelona: Edicions 62, 1995, 210. ISBN 978-84-96863-94-1.
# Ametzak
## Basc
### Nom propi

Ametzak
* ergatiu indefinit de Ametza
# Ametzarekin
## Basc
### Nom propi

Ametzarekin
* comitatiu indefinit de Ametza
# Ametzarengan
## Basc
### Nom propi

Ametzarengan
* inessiu indefinit de Ametza
# Ametlla
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əˈmɛʎ.ʎə/ balear /əˈməɫ.ɫə/, /əˈmɛɫ.ɫə/ Occidental: nord-occidental /aˈmeʎ.ʎa/, valencià /aˈmeɫ.ɫa/
   * Rimes: -ɛlla
   * Etimologia: De ametlla.

### Nom propi

Ametlla
* Cognom

#### Variants

* Admetlla, Amella, Almela, Atmetlla

### Miscel·lània

* Síl·labes: A·met·lla (3)
* Anagrames: alletam, Amatllé, atallem, metal·la, metal·là

### Vegeu també

* Cerca Ametlla a Wikidata
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Ametllé
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.məʎˈʎe/, balear /ə.məɫˈɫe/ Occidental: /a.meʎˈʎe/, /a.meɫˈɫe/
   * Rimes: -e
   * Etimologia: Variant de Ametller.

### Nom propi

Ametllé
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: A·met·llé (3)
* Anagrames: alletem, metal·le

### Vegeu també

* Idescat
# Ametzarengana
## Basc
### Nom propi

Ametzarengana
* al·latiu indefinit de Ametza
# Ametzarenganaino
## Basc
### Nom propi

Ametzarenganaino
* terminatiu indefinit de Ametza
# Ametller
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.məʎˈʎe/, balear /ə.məɫˈɫe/ Occidental: nord-occidental /a.meʎˈʎe/, valencià /a.meɫˈɫeɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: De l’arbre ametller, per sobrenom de lloc o per algun topònim.

### Nom propi

Ametller
* Cognom

#### Variants

* Ametllé, Ameller, Amatller, Amatllé, Aumallé

### Miscel·lània

* Síl·labes: A·met·ller (3)
* Anagrama: metralle

### Vegeu també

* Cerca Ametller a Wikidata
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Enciclopèdia de Cognoms Catalans
* Idescat
# Ametzaren
## Basc
### Nom propi

Ametzaren
* genitiu indefinit de Ametza
# 29
## Multilingüe
### Numeral

29 ‎(anterior 28, posterior 30)
* Número aràbic corresponent al cardinal vint-i-nou.

#### Sinònims

* XXIX (romà)
# 2a
## Català
### Abreviatura

2a f. ‎(plural 2es, masculí 2n)
* segona
# 2 yard line
## Anglès
### Nom

2 yard line
* (futbol americà) línia de 2 iardes

### Vegeu també

* 2 yard line. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# 2a.
## Català
### Abreviatura

2a. f.
* Forma alternativa de 2a.

#### Notes

En aquest cas el punt d'abreviatura és opcional, normalment no usat.
# 2es.
## Català
### Abreviatura

2es. f. pl.
* Forma alternativa de 2es.

#### Notes

En aquest cas el punt d'abreviatura és opcional, normalment no usat.
# 28
## Multilingüe
### Numeral

28 ‎(anterior 27, posterior 29)
* Número aràbic corresponent al cardinal vint-i-vuit.

#### Sinònims

* XXVIII (romà)
# 27
## Multilingüe
### Numeral

27 ‎(anterior 26, posterior 28)
* Número aràbic corresponent al cardinal vint-i-set.

#### Sinònims

* XXVII (romà)
# 2D
## Anglès
### Adjectiu

2D ‎(no comparable)
* bidimensional

#### Sinònims

* bidimensional
* two-dimensional

### Vegeu també

* 2D. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# 2es
## Català
### Abreviatura

2es f. pl. ‎(singular 2a)
* segones
# 26
## Multilingüe
### Numeral

26 ‎(anterior 25, posterior 27)
* Número aràbic corresponent al cardinal vint-i-sis.

#### Sinònims

* XXVI (romà)
# Erdainentzat
## Basc
### Nom propi

Erdainentzat
* benefactiu indefinit de Erdain
# Ereignis
## Alemany

   * Pronúncia: /ʔɛɐ̯ˈʔaɪ̯ɡnɪs/ àudio
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

Ereignis n. ‎(genitiu Ereignisses, plural Ereignisse)
* esdeveniment
    «Sie verletzte sich an einem Dorn, und wie von den dunklen Rosen, floß Purpur auf ihre zarte Hand. Dieses Ereignis brachte die ganze Gesellschaft in Bewegung.» ((von Chamisso, Adelbert; Llobet, Gustau (trad.). Peter Schlemihls wundersame Geschichte (La meravellosa història de Peter Schlèmihl). Project Gutenberg, La Magrana (trad.), 1813, 1983 (trad.). ISBN 84-7410-137-9.))Una espina la punxà i un rajolí del color de porpra de les roses fluí per la seva mà blanca i delicada. L'esdeveniment produí una commoció a tota la colla.

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | das | Ereignis | die | Ereignisse |
| Genitiu | des | Ereignisses | der | Ereignisse |
| Datiu | dem | Ereignis Ereignisse | den | Ereignissen |
| Acusatiu | das | Ereignis | die | Ereignisse |
# Erfrischungen
## Alemany
### Nom

Erfrischungen
* forma plural de Erfrischung
# Ereignisse
## Alemany

   * Pronúncia: /ɛɐ̯ˈʔaɪ̯ɡnɪsə/ àudio àudio

### Nom

Ereignisse
* forma plural de Ereignis
# Ereignissen
## Alemany

   * Pronúncia: /ɛɐ̯ˈʔaɪ̯ɡnɪsn̩/ àudio

### Nom

Ereignissen
* datiu plural de Ereignis
# Ereignisses
## Alemany

   * Pronúncia: /ɛɐ̯ˈʔaɪ̯ɡnɪsəs/ àudio

### Nom

Ereignisses
* genitiu singular de Ereignis
# Erholung
## Alemany

   * Pronúncia: /ɛɐ̯ˈhoːlʊŋ/ àudio) , àudio (Àustria)

### Nom

Erholung f. ‎(genitiu Erholung, plural Erholungen)
* descans, solaç

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | die | Erholung | die | Erholungen |
| Genitiu | der | Erholung | der | Erholungen |
| Datiu | der | Erholung | den | Erholungen |
| Acusatiu | die | Erholung | die | Erholungen |
# Erdaini
## Basc
### Nom propi

Erdaini
* datiu indefinit de Erdain
# Erfrischung
## Alemany

   * Etimologia: De erfrischen i el sufix -ung.

### Nom

Erfrischung f. ‎(genitiu Erfrischung, plural Erfrischungen)
* refrigeri
    «Erfrischungen wurden gereicht, das seltenste Obst aller Zonen in den kostbarsten Gefäßen.» ((von Chamisso, Adelbert; Llobet, Gustau (trad.). Peter Schlemihls wundersame Geschichte (La meravellosa història de Peter Schlèmihl). Project Gutenberg, La Magrana (trad.), 1813, 1983 (trad.). ISBN 84-7410-137-9.))Vingué l'hora del refrigeri. Les fruites més estranyes i cares foren servides amb la vaixella més rica.

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | die | Erfrischung | die | Erfrischungen |
| Genitiu | der | Erfrischung | der | Erfrischungen |
| Datiu | der | Erfrischung | den | Erfrischungen |
| Acusatiu | die | Erfrischung | die | Erfrischungen |
# Erdainez
## Basc
### Nom propi

Erdainez
* instrumental indefinit de Erdain
# Anségise
## Francès

   * Etimologia: Del llatí Ansegisus

### Nom propi

Anségise m.
* Prenom masculí

#### Hiperònims

* nom de baptême

### Vegeu també

* G. Beleze, Dictionnaire des noms de baptême, Hachette, París, 1863, pp. 30
# Ansevin
## Francès

   * Etimologia: Del llatí Ansovinus

### Nom propi

Ansevin m.
* Prenom masculí

#### Hiperònims

* nom de baptême

### Vegeu també

* G. Beleze, Dictionnaire des noms de baptême, Hachette, París, 1863, pp. 31
# Ansillon
## Francès

   * Etimologia: Del llatí Ansilio

### Nom propi

Ansillon m.
* Prenom masculí

#### Hiperònims

* nom de baptême

### Vegeu també

* G. Beleze, Dictionnaire des noms de baptême, Hachette, París, 1863, pp. 31
# Ansinyà
## Català

   * Pronúncia: oriental /ən.siˈɲa/, occidental /an.siˈɲa/
   * Rimes: -a

### Nom propi

Ansinyà
* Municipi de la Fenolleda.

#### Traduccions

* Francès: Ansignan $^{(fr)}$
* Occità: Ansinhan $^{(oc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: An·si·nyà (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GEC, Optimot
# Ansut
## Francès

   * Etimologia: Del llatí Ansutus

### Nom propi

Ansut m.
* Prenom masculí

#### Hiperònims

* nom de baptême

### Vegeu també

* G. Beleze, Dictionnaire des noms de baptême, Hachette, París, 1863, pp. 31
# Ant
## Multilingüe

   * Etimologia: Del genitiu llatí Antliae.

### Abreviatura

Ant
* Abreviatura de la Unió Astronòmica Internacional per la constel·lació de la Màquina Pneumàtica.

#### Relacionats

* BorealsZodiacalsAustralsAndAntApsAqrAqlAraAriAurBooCaeCamCncCVnCMaCMiCapCarCasCenCepCetChaCirColComCrACrBCrvCrtCruCygDelDorDraEquEriForGemGruHerHorHyaHyiIndLacLeoLMiLepLibLupLynLyrMenMicMonMusNorOctOphOriPavPegPerPhePicPscPsAPupPyxRetSgeSgrScoSclSctSerSerSexTauTelTriTrATucUMaUMiVelVirVolVul
# Anseaume
## Francès

   * Etimologia: Del llatí Anselmus

### Nom propi

Anseaume m.
* Prenom masculí

#### Hiperònims

* Anselme

#### Hiperònims

* nom de baptême

### Vegeu també

* G. Beleze, Dictionnaire des noms de baptême, Hachette, París, 1863, pp. 30
# Anselme
## Francès

   * Etimologia: Del llatí Anselmus

### Nom propi

Anselme m.
* Prenom masculí

#### Hiperònims

* Anseaume

#### Hiperònims

* nom de baptême

### Vegeu també

* G. Beleze, Dictionnaire des noms de baptême, Hachette, París, 1863, pp. 30
# Anselm
## Català

   * Pronúncia: oriental /ənˈsɛɫm/, occidental /anˈsɛɫm/
   * Etimologia: D'un germànic *Anshelm, de *ansu ‎(«déu») i *helm ‎(«elm, protecció»).

### Nom propi

Anselm m.
* Prenom masculí

#### Traduccions

* Castellà: Anselmo $^{(es)}$
* Francès: Anselme $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: An·selm (2)
* Heterograma de 6 lletres (aelmns)

### Vegeu també

* Cerca Anselm a Wikidata
* Obres de referència: DCVB
* Noms de la població, Idescat
# Ansery
## Francès

   * Etimologia: Del llatí Ansaracus

### Nom propi

Ansery m.
* Prenom masculí

#### Hiperònims

* nom de baptême

### Vegeu també

* G. Beleze, Dictionnaire des noms de baptême, Hachette, París, 1863, pp. 31
# Baldesca
## Aragonès
### Nom propi

Baldesca f.
* Prenom femení, equivalent al català Waldesca.

### Vegeu també

* Albaigès, Josep M.. Diccionari dels Noms de Noia, 2009. Barcelona: Edicions 62, p. 212. ISBN 978-84-96863-94-1.
# Baldomà
## Català

   * Etimologia: Variant de Baldomar per emmudiment de la consonant final.

### Nom propi

Baldomà
* Cognom

### Miscel·lània

* Síl·labes: Bal·do·mà (3)
* Anagrama: moblada

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
* Cognoms de la població, Idescat