OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# barbí
## Català

   * Pronúncia: oriental /bərˈbi/, occidental /baɾˈbi/
   * Rimes: -i

### Verb

barbí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de barbar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bar·bí (2)
* Anagrames: birba, birbà
# barcelonense
## Gallec

   * Pronúncia: /bar.θe.lo'nen.se/, /bar.se.lo'nen.se/
   * Etimologia: De Barcelona i el sufix -ense.

### Adjectiu

barcelonense inv. ‎(plural barcelonenses)
* barceloní, barcelonès

#### Sinònims

* barcelonés

### Nom

barcelonense inv. ‎(plural barcelonenses)
* barceloní, barcelonès

#### Sinònims

* barcelonés

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Dicionário Estraviz sobre barcelonense
# barcelonenses
## Gallec

   * Pronúncia: /bar.θe.lo'nen.ses/, /bar.se.lo'nen.ses/

### Adjectiu

barcelonenses inv. pl.
* forma plural de barcelonense

### Nom

barcelonenses inv. pl.
* forma plural de barcelonense
# barcelonesas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /baɾ.θe.loˈne.sas/, meridional /baɾ.θe.loˈne.sah/
       Americà: alt /baɾ.se.loˈne.s(a)s/, baix /baɾ.se.loˈne.sah/, austral /baɾ.se.loˈne.sas/
   * Rimes: -esas

### Adjectiu

barcelonesas f. pl.
* forma plural de barcelonesa

### Nom

barcelonesas f. pl.
* forma plural de barcelonesa

## Gallec

   * Pronúncia: /bar.θe.lo'ne.sas/, /bar.se.lo'ne.sas/

### Adjectiu

barcelonesas f. pl.
* forma plural de barcelonesa

### Nom

barcelonesas f. pl.
* forma plural de barcelonesa
# barcas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈbaɾ.kas/, meridional /ˈbaɾ.kah/
       Americà: alt /ˈbaɾ.k(a)s/, baix /ˈbaɾ.kah/, austral /ˈbaɾ.kas/
   * Rimes: -aɾkas

### Nom

barcas f. pl.
* forma plural de barca
# barca
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈbar.kə/, occidental /ˈbaɾ.ka/
   * Rimes: -aɾka
   * Etimologia: Del llatí hispànic barca, segle XIII, d’origen ibèric relacionat amb baikar ‎(, «recipient»), amb evolució semàntica *fusta > tronc buidat > recipient còncau > casc. Doblet de avarca. Cognat del castellà barca, l’occità barca i el francès barge.

### Nom

barca f. ‎(plural barques)
* Embarcació de mida reduïda, especialment quan està descoberta i està pensada per trajectes curts i poc complicats.
* naveta (vas per l’encens)
* (balear) Caixa de fusta allargada usada pels forners per a transportar les pastes sortides del forn.

#### Derivats

* barquejar
* embarcar

#### Traduccions

* Alemany: Boot $^{(de)}$ n.
* Anglès: boat $^{(en)}$
* Àrab: قَارِب‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: նավակ $^{(hy)}$ ‎(navak)
* Bengalí: নৌকা $^{(bn)}$
* Bretó: bag $^{(br)}$ f.
* Búlgar: ло́дка $^{(bg)}$ f. ‎(lodka)
* Castellà: barca $^{(es)}$ f.
* Danès: båd $^{(da)}$ c., skib $^{(da)}$ n.
* Eslovac: loďka $^{(sk)}$ f.
* Estonià: paat $^{(et)}$
* Finès: vene $^{(fi)}$
* Francès: barque $^{(fr)}$ f.
* Friülà: barcje $^{(fur)}$
* Gallec: barco $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: bad $^{(cy)}$ m., cwch $^{(cy)}$
* Georgià: ნავი $^{(ka)}$ ‎(navi)
* Grec: βάρκα $^{(el)}$ f. ‎(varka), λέμβος $^{(el)}$ f. ‎(lembos), καΐκι $^{(el)}$ n. ‎(kaïki)
* Grec antic: ναῦς $^{(grc)}$ f. ‎(naûs), πλοῖον $^{(grc)}$ n. ‎(ploîon)
* Hebreu: סִירָה $^{(he)}$ f.
* Ido: batelo $^{(io)}$
* Indonesi: perahu $^{(id)}$
* Irlandès: bád $^{(ga)}$ m.
* Italià: barca $^{(it)}$ f.
* Lituà: valtis $^{(lt)}$ f.
* Llatí: linter $^{(la)}$ m. f., navicula $^{(la)}$ f., navigium $^{(la)}$ n.
* Llengua de signes catalana: VAIXELL $^{(csc)}$
* Macedoni: чамец $^{(mk)}$ m.
* Neerlandès: boot $^{(nl)}$ m.
* Noruec: båt $^{(no)}$ m.
* Polonès: łódź $^{(pl)}$ f., łódka $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: barca $^{(pt)}$ f.
* Quítxua: wamp'u $^{(qu)}$
* Retoromànic: bartga $^{(rm)}$ f.
* Romanès: barcă $^{(ro)}$ f.
* Rus: ло́дка $^{(ru)}$ f. ‎(lodka)
* Sard: feluga $^{(sc)}$, feluca $^{(sc)}$
* Sicilià: barca $^{(scn)}$ f.
* Suahili: chombo $^{(sw)}$
* Suec: båt $^{(sv)}$ c.
* Tai: เรือ $^{(th)}$
* Tàtar: қайық $^{(tt)}$
* Turc: kayık $^{(tr)}$
* Txec: loď $^{(cs)}$ f., člun $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: чо́вен $^{(uk)}$ m. ‎(txoven)
* Uzbek: qayiq $^{(uz)}$
* Vènet: barca $^{(vec)}$
* Vietnamita: thuyền $^{(vi)}$
* Wolof: gaal $^{(wo)}$
* Xinès: 船 $^{(zh)}$ ‎(chuán)

### Miscel·lània

* Síl·labes: bar·ca (2)
* Anagrames: cabra, Cabra, cabrà, craba

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈbaɾ.ka/
       Americà: alt /ˈbaɾ.k(a)/, baix /ˈbaɾ.ka/
   * Rimes: -aɾka

### Nom

barca f. ‎(plural barcas)
* barca

### Miscel·lània

* Síl·labes: bar·ca (2)
# barcelles
## Català
### Nom

barcelles f. pl.
* Forma plural de barcella.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bar·ce·lles (3)
* Anagrames: cabrelles, creballes
# bihotzari
## Basc
### Nom

bihotzari
* datiu definit singular de bihotz
# bihotzaz
## Basc
### Nom

bihotzaz
* instrumental definit singular de bihotz
# bihotzek
## Basc
### Nom

bihotzek
* ergatiu indefinit de bihotz
* ergatiu definit plural de bihotz
# bihotzen
## Basc
### Nom

bihotzen
* genitiu definit plural de bihotz
* genitiu indefinit de bihotz
# bihotzeko
## Basc
### Nom

bihotzeko
* genitiu locatiu definit singular de bihotz
# bihotzengatik
## Basc
### Nom

bihotzengatik
* causal indefinit de bihotz
* causal definit plural de bihotz
# bihotzarentzat
## Basc
### Nom

bihotzarentzat
* benefactiu definit singular de bihotz
# bihotzean
## Basc
### Nom

bihotzean
* inessiu definit singular de bihotz
# bihotzei
## Basc
### Nom

bihotzei
* datiu definit plural de bihotz
# bihotzekin
## Basc
### Nom

bihotzekin
* comitatiu indefinit de bihotz
* comitatiu definit plural de bihotz
# bon Nadau e erós an nau
## Occità
### Interjecció

bon Nadau e erós an nau
* (aranès) bon Nadal i feliç any nou

### Vegeu també

* Obres de referència: Optimot
# bon vespre
## Català
### Interjecció

bon vespre
* Fórmula de salutació de trobada usada durant el vespre.

#### Relacionats

* Fórmula de comiat: bona nit
* bon dia

#### Traduccions

* Afrikaans: goeie naand $^{(af)}$
* Alemany: guten Abend $^{(de)}$
* Anglès: good evening $^{(en)}$
* Asturià: bones tardes $^{(ast)}$
* Castellà: buenas tardes $^{(es)}$, buenas noches $^{(es)}$ (foscor)
* Danès: godaften $^{(da)}$
* Esperanto: bonan vesperon $^{(eo)}$
* Francès: bonsoir $^{(fr)}$
* Friülà: buine sere $^{(fur)}$
* Hawaià: aloha ahiahi $^{(haw)}$
* Hongarès: jó estét $^{(hu)}$
* Ido: bona vespero $^{(io)}$
* Islandès: gott kvöld $^{(is)}$
* Italià: buonasera $^{(it)}$
* Neerlandès: goedenavond $^{(nl)}$
* Occità: bon vèspre $^{(oc)}$
* Romanès: bună seara $^{(ro)}$
* Txec: dobrý večer $^{(cs)}$
# bona
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈbɔ.nə/, (gironí) /ˈbo.nə/ Occidental: nord-occidental /ˈbɔ.na/ valencià /ˈbɔ.na/, /ˈbɔ.nɔ/
   * Rimes: -ɔna

### Adjectiu

bona f. ‎(plural bones)
* Forma femenina de bo.

### Interjecció

bona
* (beisbol) Expressió amb què qualsevol dels àrbitres indica que una pilota ha caigut en terreny legal.

#### Notes

En competicions oficials internacionals es fa servir l'expressió en anglès.

#### Traduccions

* Anglès: fair $^{(en)}$
* Castellà: buena $^{(es)}$
* Francès: bonne $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·na (2)
* Anagrama: abon

### Vegeu també

* bona. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈbɔ.na/, /ˈbɔ.naː/

### Adjectiu

bona
* nominatiu femení singular de bonus
* nominatiu neutre plural de bonus
* vocatiu femení singular de bonus
* vocatiu neutre plural de bonus
* acusatiu neutre plural de bonus
bonā
* ablatiu femení singular de bonus

## Occità

   * Pronúncia: /ˈbu.no̞/
   * Àudio: Bearn

### Adjectiu

bona f. ‎(plural bonas o bones [aranès])
* forma femenina de bon

## Sicilià
### Adjectiu

bona
* forma femenina de bonu
# bon Nadau
## Occità
### Interjecció

bon Nadau
* (aranès) bon Nadal

#### Sinònims

* bon Nadal
# bon dia i bona hora
## Català

   * Etimologia: És discutit si l’expressió bona hora prové de hora ‎(«durada de temps, temps atmosfèric») o bé de ora ‎(«temps suau, bon oratge»), tots dos homòfons i antigament amb grafia intercanviable. Antoni Griera va anotar que l’expressió fer una bona ora és un fòssil del llatí aura ‎(«brisa, vent suau»). Alcover-Moll dubta que no sigui un modisme de bona hora. Joan Coromines assenyala que el grec antic ὥρα ‎(hṓra, «hora, estació») ja s’usava com a «temperatura atmosfèrica» i descarta el llatí aura perquè implica l’existència de vent. Eugeni Reig troba que les consideracions de Coromines no són convincents, que no té sentit hora contraposat a dia i que ora té un sentit secundari de «temps suau, bon oratge» que fa més entenedora l’expressió.

### Interjecció

bon dia i bona hora
* bon dia, amb èmfasi

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DSFF
* ↑ Antoni Griera, «Els noms dels vents en català», Butlletí de dialectologia catalana, Barcelona:IEC, núm. II, p. 86, 1914.
* ↑ A. M. Alcover i F. de B. Moll, ora, Diccionari català-valencià-balear, vol. VIII, 1968.
* ↑ Joan Coromines, «hora», Diccionari etimològic i complementari de la llengua catalana, vol. IV, p. 810, 1984.
* ↑ Eugeni S. Reig, Les nostres paraules, València:AVL, 2008. Citat a Rodamots.
# bon jan
## Català
### Nom

bon jan m. ‎(plural bons jans)
* Bona persona, de bona ànima, benèvol.
    De tot l'univers i del món sencer / el més fort de tots i bon jan també (cançó d'obertura de la sèrie infantil Musculman).

#### Traduccions

* Castellà: bonachón $^{(es)}$ m., buenazo $^{(es)}$ m.

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DCVB
# bon Nadâl e bon An Gnûf
## Friülà
### Interjecció

bon Nadâl e bon An Gnûf
* bon Nadal i feliç any nou
# bon dia
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌbɔnˈdi.ə/, occidental /ˌbɔnˈdi.a/

### Interjecció

bon dia
* Fórmula de salutació de trobada o comiat usada generalment entre la sortida i la posta de sol.

#### Relacionats

* Amb èmfasi: bon dia i bona hora
* Sinònim a la tarda/vesprada: bona tarda (Catalunya), bona vesprada (País Valencià)
* Equivalent al vespre: bon vespre (trobada), bona nit (comiat)

#### Traduccions

* Alemany: guten Tag $^{(de)}$, guten Morgen $^{(de)}$ (matí)
* Anglès: good morning $^{(en)}$ (matí), good afternoon $^{(en)}$ (tarda), good day $^{(en)}$ (obsolet, formal)
* Asturià: bonos díes $^{(ast)}$ (matí), bones tardes $^{(ast)}$ (tarda)
* Basc: egunon $^{(eu)}$ (matí), arratsalde on $^{(eu)}$ (tarda)
* Bretó: demat $^{(br)}$
* Castellà: buenos días $^{(es)}$ (matí), buenas tardes $^{(es)}$ (tarda)
* Danès: goddag $^{(da)}$
* Esperanto: bonan tagon $^{(eo)}$, bonan matenon $^{(eo)}$ (matí)
* Francès: bonjour $^{(fr)}$ (trobada), bonne journée $^{(fr)}$ (comiat)
* Hongarès: jó napot $^{(hu)}$
* Ido: bon jorno $^{(io)}$
* Islandès: góðan daginn $^{(is)}$
* Italià: buongiorno $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: BO DIA $^{(csc)}$
* Neerlandès: goedendag $^{(nl)}$, goeiedag $^{(nl)}$, goedemorgen $^{(nl)}$ (matí), goedemiddag $^{(nl)}$ (migdia, tarda)
* Noruec: god dag $^{(no)}$
* Occità: bonjorn $^{(oc)}$, bon dia $^{(oc)}$
* Portuguès: bom dia $^{(pt)}$, boa tarde $^{(pt)}$
* Romanès: bună ziua $^{(ro)}$, bună dimineața $^{(ro)}$ (matí)
* Rus: добрый день $^{(ru)}$ ‎(dobri den)
* Suec: god dag $^{(sv)}$
* Tahitià: ʻia ora na $^{(ty)}$
* Vietnamita: xin chào $^{(vi)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DSFF

## Occità
### Interjecció

bon dia
* (aranès) bon dia

#### Sinònims

* bonjorn
# bon dia i bona ora
## Català
### Interjecció

bon dia i bona ora
* bon dia amb bon temps

#### Variants

* bon dia i bona hora
# bona nit
## Català
### Interjecció

bona nit
* Fórmula de comiat usada durant el vespre i la nit o abans d'anar a dormir.
* (seguit d’un substantiu) Expressió per indicar que una cosa es dona per perduda i que cal renunciar-hi.

#### Notes

Sovint usat en lloc de bon vespre per calc del castellà buenas noches.

#### Sinònims

* (cosa perduda) adeu, tururut

#### Relacionats

* Amb èmfasi: bona nit i bona hora, bona i santa nit, bona nit que Déu nos do
* Fórmula de trobada: bon vespre
* bona nit i tapa't
* bon dia

#### Traduccions

* Alemany: gute Nacht $^{(de)}$
* Anglès: good night $^{(en)}$
* Asturià: bones nueches $^{(ast)}$
* Basc: gabon $^{(eu)}$, gau on $^{(eu)}$
* Bretó: noz vat $^{(br)}$
* Castellà: buenas noches $^{(es)}$
* Danès: godnat $^{(da)}$
* Eslovac: dobrú noc $^{(sk)}$
* Esperanto: bonan nokton $^{(eo)}$
* Feroès: góða nótt $^{(fo)}$
* Francès: bonne soirée $^{(fr)}$ (vespre), bonne nuit $^{(fr)}$ (abans de dormir)
* Gallec: boas noites $^{(gl)}$
* Hongarès: jó éjszakát $^{(hu)}$
* Ido: bona nokto $^{(io)}$
* Islandès: góða nótt $^{(is)}$
* Italià: buonanotte $^{(it)}$
* Llatí: bonam noctem $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: BO NIT $^{(csc)}$
* Neerlandès: goedenacht $^{(nl)}$, goeienacht $^{(nl)}$ (abans de dormir)
* Noruec: god natt $^{(no)}$
* Polonès: dobranoc $^{(pl)}$
* Portuguès: boa noite $^{(pt)}$
* Romanès: noapte bună $^{(ro)}$
* Sicilià: bona notti $^{(scn)}$
* Suec: god natt $^{(sv)}$
* Txec: dobrou noc $^{(cs)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DSFF
# barrundanya
## Català

   * Pronúncia: oriental /bə.runˈda.ɲə/, occidental /ba.runˈda.ɲa/
   * Rimes: -aɲa
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

barrundanya f. ‎(plural barrundanyes)
* Estat de salut que presenta vòmits, malestar general, crits, etc.
* Tempesta molt intensa.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: bar·run·da·nya (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# barràieu
## Català
### Verb

barràieu
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de barrar.

#### Variants

* barravo, barràveu
# barràrem
## Català

   * Pronúncia: oriental /bəˈra.ɾəm/, occidental /baˈra.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

barràrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de barrar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb barrar.

#### Variants

* [2] barreguéssom, barréssim, barréssem, barràssem

### Miscel·lània

* Síl·labes: bar·rà·rem (3)
* Anagrames: arbrarem, arbràrem, embarrar, marbraré
# barrundanyes
## Català

   * Pronúncia: oriental /bə.runˈda.ɲəs/, occidental /ba.runˈda.ɲes/
   * Rimes: -aɲes

### Nom

barrundanyes f. pl.
* Forma plural de barrundanya.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bar·run·da·nyes (4)
# barrut
## Català

   * Pronúncia: oriental /bəˈrut/, occidental /baˈrut/
   * Rimes: -ut
   * Etimologia: De barra i el sufix -ut.

### Adjectiu

barrut m. ‎(femení barruda, plural masculí barruts, plural femení barrudes)
* Que té bones barres, que menja molt.
* Que té molta barra, descarat.

#### Sinònims

* pocavergonya

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: bar·rut (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# barrà
## Català

   * Pronúncia: oriental /bəˈra/, occidental /baˈra/
   * Rimes: -a

### Verb

barrà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de barrar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bar·rà (2)
* Anagrames: arbra, arbrà
# barràreu
## Català

   * Pronúncia: oriental /bəˈra.ɾəw/, occidental /baˈra.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

barràreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de barrar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb barrar.

#### Variants

* [2] barreguéssou, barréssiu, barrésseu, barràsseu

### Miscel·lània

* Síl·labes: bar·rà·reu (3)
* Anagrames: arbrareu, arbràreu
# batallessa
## Català
### Verb

batallessa
* (col·loquial central, nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb batallar.

#### Variants

* batallessi, batalleguessa, batallés, batallàs, batallara

### Miscel·lània

* Síl·labes: ba·ta·lles·sa (4)
* Anagrama: aballestàs
# batallessen
## Català

   * Pronúncia: oriental /bə.təˈʎe.sən/, occidental /ba.taˈʎe.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

batallessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb batallar.

#### Variants

* batalleguessen, batallessin, batallassin, batallassen, batallaren
# batallessi
## Català
### Verb

batallessi
* (col·loquial septentrional, alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb batallar.
* (col·loquial septentrional, alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb batallar.

#### Variants

* [1] batallessa, batalleguessa, batallés, batallàs, batallara
* [2] batallegués, batallés, batallàs, batallara

### Miscel·lània

* Síl·labes: ba·ta·lles·si (4)
* Anagrames: aballestis, sabatilles
# batallessin
## Català

   * Pronúncia: oriental /bə.təˈʎe.sin/, occidental /ba.taˈʎe.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

batallessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb batallar.

#### Variants

* batalleguessen, batallessen, batallassin, batallassen, batallaren
# batalli
## Català

   * Pronúncia: oriental /bəˈta.ʎi/, occidental /baˈta.ʎi/
   * Rimes: -aʎi

### Verb

batalli
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de batallar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb batallar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb batallar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb batallar.

#### Variants

* [1] batallo, batalle, batall
* [2] batalle, batallo
* [3] batalle, batallo
* [4] batalle

### Miscel·lània

* Síl·labes: ba·ta·lli (3)
* Anagrames: abillat, batllia
# batalleu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bə.təˈʎɛw/ balear /bə.təˈʎəw/, /bə.təˈʎɛw/ Occidental: /ba.taˈʎew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

batalleu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de batallar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb batallar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb batallar.

#### Variants

* [1] batallau
* [2] batallegueu
* [3] batallau
# batallin
## Català

   * Pronúncia: oriental /bəˈta.ʎin/, occidental /baˈta.ʎin/
   * Rimes: -aʎin

### Verb

batallin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb batallar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb batallar.

#### Variants

* [1] batallen
* [2] batallen

### Miscel·lània

* Síl·labes: ba·ta·llin (3)
* Anagrama: abillant
# batallis
## Català

   * Pronúncia: oriental /bəˈta.ʎis/, occidental /baˈta.ʎis/
   * Rimes: -aʎis

### Verb

batallis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb batallar.

#### Variants

* batalles, batallos

### Miscel·lània

* Síl·labes: ba·ta·llis (3)
* Anagrama: abillats
# batallesses
## Català

   * Pronúncia: oriental /bə.təˈʎe.səs/, occidental /ba.taˈʎe.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

batallesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb batallar.

#### Variants

* batalleguesses, batallessis, batallassis, batallasses, batallares
# batallessis
## Català

   * Pronúncia: oriental /bə.təˈʎe.sis/, occidental /ba.taˈʎe.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

batallessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb batallar.

#### Variants

* batalleguesses, batallesses, batallassis, batallasses, batallares
# barroquegin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bə.ruˈkɛ.ʒin/ balear /bə.roˈkə.ʒin/, /bə.ruˈkɛ.ʒin/ Occidental: nord-occidental /ba.roˈke.ʒin/, valencià /ba.roˈke.d͡ʒin/
   * Rimes: -ɛʒin

### Verb

barroquegin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb barroquejar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb barroquejar.

#### Variants

* [1] barroquegen
* [2] barroquegen
# barroquegis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bə.ruˈkɛ.ʒis/ balear /bə.roˈkə.ʒis/, /bə.ruˈkɛ.ʒis/ Occidental: nord-occidental /ba.roˈke.ʒis/, valencià /ba.roˈke.d͡ʒis/
   * Rimes: -ɛʒis

### Verb

barroquegis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb barroquejar.

#### Variants

* barroqueges

### Miscel·lània

* Síl·labes: bar·ro·que·gis (4)
* Anagrama: borrasquegi
# barroquegéssem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bə.ru.kəˈʒe.səm/ balear /bə.ro.kəˈʒe.səm/, /bə.ru.kəˈʒe.səm/ Occidental: nord-occidental /ba.ro.keˈʒe.sem/, valencià /ba.ro.keˈd͡ʒe.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

barroquegéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb barroquejar.

#### Variants

* barroquegéssim, barroquejàssim, barroquejàssem, barroquejàrem
# barroquegesses
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bə.ru.kəˈʒe.səs/ balear /bə.ro.kəˈʒe.səs/, /bə.ru.kəˈʒe.səs/ Occidental: nord-occidental /ba.ro.keˈʒe.ses/, valencià /ba.ro.keˈd͡ʒe.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

barroquegesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb barroquejar.

#### Variants

* barroquegessis, barroquejassis, barroquejasses, barroquejares
# barroquegeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bə.ru.kəˈʒɛw/ balear /bə.ro.kəˈʒəw/, /bə.ru.kəˈʒɛw/ Occidental: nord-occidental /ba.ro.keˈʒew/, valencià /ba.ro.keˈd͡ʒew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

barroquegeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de barroquejar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb barroquejar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb barroquejar.

#### Variants

* [1] barroquejau
* [3] barroquejau
# barroquegésseu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bə.ru.kəˈʒe.səw/ balear /bə.ro.kəˈʒe.səw/, /bə.ru.kəˈʒe.səw/ Occidental: nord-occidental /ba.ro.keˈʒe.sew/, valencià /ba.ro.keˈd͡ʒe.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

barroquegésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb barroquejar.

#### Variants

* barroquegéssiu, barroquejàssiu, barroquejàsseu, barroquejàreu
# barroquegessin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bə.ru.kəˈʒe.sin/ balear /bə.ro.kəˈʒe.sin/, /bə.ru.kəˈʒe.sin/ Occidental: nord-occidental /ba.ro.keˈʒe.sin/, valencià /ba.ro.keˈd͡ʒe.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

barroquegessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb barroquejar.

#### Variants

* barroquegessen, barroquejassin, barroquejassen, barroquejaren
# barroquegessis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bə.ru.kəˈʒe.sis/ balear /bə.ro.kəˈʒe.sis/, /bə.ru.kəˈʒe.sis/ Occidental: nord-occidental /ba.ro.keˈʒe.sis/, valencià /ba.ro.keˈd͡ʒe.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

barroquegessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb barroquejar.

#### Variants

* barroquegesses, barroquejassis, barroquejasses, barroquejares
# barroquegi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bə.ruˈkɛ.ʒi/ balear /bə.roˈkə.ʒi/, /bə.ruˈkɛ.ʒi/ Occidental: nord-occidental /ba.roˈke.ʒi/, valencià /ba.roˈke.d͡ʒi/
   * Rimes: -ɛʒi

### Verb

barroquegi
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de barroquejar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb barroquejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb barroquejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb barroquejar.

#### Variants

* [1] barroquejo, barroquege, barroqueig
* [2] barroquege
* [3] barroquege
* [4] barroquege

### Miscel·lània

* Síl·labes: bar·ro·que·gi (4)
* Anagrama: barroqueig
# barroquegés
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bə.ru.kəˈʒes/ balear /bə.ro.kəˈʒes/, /bə.ru.kəˈʒes/ Occidental: nord-occidental /ba.ro.keˈʒes/, valencià /ba.ro.keˈd͡ʒes/
   * Rimes: -es

### Verb

barroquegés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb barroquejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb barroquejar.

#### Variants

* [1] barroquejàs, barroquejara
* [2] barroquejàs, barroquejara

### Miscel·lània

* Anagrama: borrasquege
# barbaritzam
## Català
### Verb

barbaritzam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de barbaritzar.

#### Variants

* barbaritzem