OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# giscaríeu
## Català
### Verb

giscaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de giscar.
# giscassen
## Català
### Verb

giscassen
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb giscar.
# giscassis
## Català
### Verb

giscassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb giscar.
# giscasses
## Català
### Verb

giscasses
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb giscar.
# giscat
## Català
### Verb

giscat
* Participi masculí singular del verb giscar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gis·cat (2)
* Heterograma de 6 lletres (acgist)
* Anagrama: càstig
# giscats
## Català
### Verb

giscats
* Participi masculí plural del verb giscar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gis·cats (2)
* Anagrama: càstigs
# fraud
## Anglès

   * Pronúncia: /frɔːd/

### Nom

fraud ‎(plural frauds)
* frau

### Vegeu també

* fraud. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 30 setembre 2014].
# fraudare
## Llatí

   * Pronúncia: /frawˈdaː.rɛ/

### Verb

fraudāre
* infinitiu del present actiu de fraudō
# fraudes
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈfɾau.ðes\, meridional \ˈfɾau.ðeh\
       Americà: alt /ˈfɾau.d(e)s/, baix \ˈfɾau.ðeh\, austral \ˈfɾau.ðes\
   * Rimes: -audes

### Nom

fraudes m. pl.
* forma plural de fraude

## Francès

   * Pronúncia: /fʁod/

### Nom

fraudes f. pl.
* forma plural de fraude

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfraw.deːs/

### Nom

fraudēs
* nominatiu plural de fraus
* vocatiu plural de fraus
* acusatiu plural de fraus

## Portuguès
### Nom

fraudes f. pl.
* forma plural de fraude
# fraudas
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfraw.daːs/

### Verb

fraudās
* segona persona singular del present d'indicatiu actiu de fraudō
# fraudavi
## Llatí

   * Pronúncia: /frawˈdaː.wiː/

### Verb

fraudāvī
* primera persona singular del pretèrit perfet d'indicatiu actiu de fraudō
# fraude
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈfɾau.ðe\
       Americà: alt /ˈfɾau.de/, baix \ˈfɾau.ðe\
   * Rimes: -aude

### Nom

fraude m. ‎(plural fraudes)
* frau

### Miscel·lània

* Síl·labes: frau·de (2)
* Heterograma de 6 lletres (adefru)

## Francès

   * Pronúncia: /fʁod/

### Nom

fraude f. ‎(plural fraudes)
* frau

### Vegeu també

* fraude. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 30 setembre 2014].

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfraw.dɛ/

### Nom

fraude
* ablatiu singular de fraus

## Portuguès
### Nom

fraude f. ‎(plural fraudes)
* frau
# fraude fiscal
## Portuguès
### Nom

fraude fiscal f.
* (economia) evasió fiscal

### Vegeu també

* fraude fiscal. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 30 setembre 2014].
# fraudem
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfraw.dɛm/

### Nom

fraudem
* acusatiu singular de fraus
# fraude fiscale
## Francès

   * Pronúncia: /fʁod fisˈkal/

### Nom

fraude fiscale f. ‎(plural fraudes fiscales)
* (economia) evasió fiscal

### Vegeu també

* fraude fiscale. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 30 setembre 2014].
# fraudatum
## Llatí

   * Pronúncia: /frawˈdaː.tʊm/

### Verb

fraudātum
* supí acusatiu de fraudō
# grallas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈɡɾa.ʎas/, meridional /ˈɡɾa.ʝah/
       Americà: alt /ˈɡɾa.ʝ(a)s/, baix /ˈɡɾa.ʝah/, austral \ˈɡɾa.ʒas\
   * Rimes: -aʎas

### Nom

grallas f. pl.
* forma plural de gralla
# grallasses
## Català
### Verb

grallasses
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb grallar.

#### Variants

* grallessis, grallesses, grallares
# grallaràs
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡɾə.ʎəˈɾas/, occidental /ɡɾa.ʎaˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

grallaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de grallar.
# grallaríeu
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡɾə.ʎəˈɾi.əw/, occidental /ɡɾa.ʎaˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

grallaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de grallar.
# grallaré
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡɾə.ʎəˈɾe/, occidental /ɡɾa.ʎaˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

grallaré
* Primera persona del singular (jo) del futur de grallar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gra·lla·ré (3)
* Anagrames: grallera, regallar
# grallaríem
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡɾə.ʎəˈɾi.əm/, occidental /ɡɾa.ʎaˈɾi.em/
   * Rimes: -iem

### Verb

grallaríem
* Primera persona del plural (nosaltres) del condicional de grallar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gra·lla·rí·em (4)
* Anagrama: llagrimaré
# grallassen
## Català
### Verb

grallassen
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb grallar.

#### Variants

* grallessin, grallessen, grallaren
# grallarà
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡɾə.ʎəˈɾa/, occidental /ɡɾa.ʎaˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

grallarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de grallar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gra·lla·rà (3)
* Anagrama: allargar
# gano
## Castellà

   * Pronúncia: /ˈɡa.no/
   * Rimes: -ano

### Verb

gano
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb ganar
# ganibeti
## Basc
### Nom

ganibeti
* datiu indefinit de ganibet
# ganivet
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡə.niˈβɛt/ balear /ɡə.niˈvət/, /ɡə.niˈvɛt/ Occidental: nord-occidental /ɡa.niˈβet/ valencià /ɡa.niˈvet/, /ɡa.niˈβet/
   * Rimes: -ɛt
   * Etimologia: Del català antic canivet, del llatí vulgar *cnīfittus, diminutiu de *cnifus, del fràncic *knīf, segle XIV. Cognat del basc ganibet i de l’anglès knife.

### Nom

ganivet m. ‎(plural ganivets)
* Estri destinat a tallar, en especial el menjar, i de vegades també a punxar, que consta d'un mànec i d'una part en serra o esmolada.
* navalla (mol·lusc)

#### Variants

* gavinet (dialectal)
* guinavet (mallorquí, menorquí)

#### Sinònims

* (estri): coltell, navalla, rasor (alguerès)
* (mol·lusc): mànec, navalla

#### Derivats

* ganivetada

#### Traduccions

* Albanès: thikë $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Messer $^{(de)}$ n.
* Anglès: knife $^{(en)}$
* Àrab: سِكِّين‎ $^{(ar)}$
* Aragonès: cuitiello $^{(an)}$
* Armeni: դանակ $^{(hy)}$ ‎(danak)
* Basc: labana $^{(eu)}$, ganibet $^{(eu)}$
* Belarús: нож $^{(be)}$ m. ‎(noj)
* Bretó: kontell $^{(br)}$ f.
* Búlgar: нож $^{(bg)}$ m. ‎(noj)
* Castellà: cuchillo $^{(es)}$
* Cors: cultella $^{(co)}$
* Eslovac: nôž $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: tranĉilo $^{(eo)}$
* Estonià: nuga $^{(et)}$
* Feroès: knívur $^{(fo)}$ m.
* Francès: couteau $^{(fr)}$
* Friülà: curtìs $^{(fur)}$ m.
* Gallec: coitelo $^{(gl)}$ m.
* Grec: μαχαίρι $^{(el)}$ n. ‎(makheri)
* Grec antic: μάχαιρα $^{(grc)}$ f. ‎(mákhaira)
* Hebreu: סַכִּין $^{(he)}$ m.
* Hindi: छुरी $^{(hi)}$ f.
* Hongarès: kés $^{(hu)}$
* Ídix: מעסער‎ $^{(yi)}$ m.
* Islandès: hnífur $^{(is)}$ m.
* Italià: coltello $^{(it)}$
* Japonès: 小刀 $^{(ja)}$
* Llatí: culter $^{(la)}$ m.
* Llengua de signes catalana: GANIVET $^{(csc)}$
* Luxemburguès: Messer $^{(lb)}$ n.
* Macedoni: нож $^{(mk)}$ m.
* Maltès: sikkina $^{(mt)}$ f.
* Maori: naihi $^{(mi)}$
* Mongol: хутга $^{(mn)}$
* Neerlandès: mes $^{(nl)}$ n.
* Noruec: kniv $^{(no)}$ m.
* Occità: cotèl $^{(oc)}$
* Polonès: nóż $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: faca $^{(pt)}$ f.
* Romanès: cuțit $^{(ro)}$ n.
* Rus: нож $^{(ru)}$ m. ‎(noj)
* Sard: gorteddu $^{(sc)}$
* Serbocroat: нож $^{(sh)}$, nož $^{(sh)}$ m.
* Sicilià: cuteddu $^{(scn)}$ m.
* Suahili: kisu $^{(sw)}$
* Suec: kniv $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: корд $^{(tg)}$
* Tàtar: пычак $^{(tt)}$
* Turc: bıçak $^{(tr)}$
* Txec: nůž $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: ніж $^{(uk)}$ m. ‎(nij)
* Urdú: چھری‎ $^{(ur)}$ f.
* Uzbek: pichoq $^{(uz)}$
* Való: coutea $^{(wa)}$ m.
* Xhosa: imela $^{(xh)}$
* Xinès: 刀 $^{(zh)}$ ‎(dāo)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·ni·vet (3)
* Heterograma de 7 lletres (aegintv)
* Anagrames: gavinet, gitaven, negativ, viatgen

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* Petit Atles Lingüístic del Domini Català
# ganivets
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡə.niˈβɛts/ balear /ɡə.niˈvəts/, /ɡə.niˈvɛts/ Occidental: nord-occidental /ɡa.niˈβets/ valencià /ɡa.niˈvets/, /ɡa.niˈβets/
   * Rimes: -ɛts

### Nom

ganivets m. pl.
* Forma plural de ganivet.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·ni·vets (3)
* Heterograma de 8 lletres (aeginstv)
* Anagrama: gavinets
# ganibetez
## Basc
### Nom

ganibetez
* instrumental indefinit de ganibet
* instrumental definit plural de ganibet
# ganivetada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡə.ni.βəˈta.ðə/, balear /ɡə.ni.vəˈta.ðə/ Occidental: nord-occidental /ɡa.ni.βeˈta.ða/ valencià /ɡa.ni.veˈta.ða/, /ɡa.ni.βeˈta.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De ganivet i el sufix -ada, segle XVIII.

### Nom

ganivetada m. ‎(plural ganivetades)
* Atac i ferida fets amb un ganivet.

#### Traduccions

* Alemany: Stich $^{(de)}$ m.
* Anglès: stab $^{(en)}$
* Castellà: cuchillada $^{(es)}$
* Finès: pisto $^{(fi)}$
* Francès: percée $^{(fr)}$ f.
* Gallec: puñalada $^{(gl)}$ f.
* Indonesi: tikam $^{(id)}$
* Italià: pugnalata $^{(it)}$ f.
* Lituà: durti $^{(lt)}$
* Neerlandès: steek $^{(nl)}$
* Noruec: stikk $^{(no)}$ n.
* Portuguès: punhalada $^{(pt)}$ f.
* Rus: уда́р $^{(ru)}$ m. ‎(udar), уко́л $^{(ru)}$ m. ‎(ukol)
* Suec: hugg $^{(sv)}$ n., stick $^{(sv)}$ n.
* Tagal: saksak $^{(tl)}$
* Txec: bodnutí $^{(cs)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·ni·ve·ta·da (5)
* Anagrama: negativada

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# gans
## Neerlandès

   * Pronúncia: /ˈɣɑns/
   * Etimologia: Documentat ja en neerlandès mitjà el 1240 en la forma actual gans, cognat del frisó antic *gōs (d'on les formes modernes gus / Guus / goos / Gous / goes) i de l'anglès antic gōs (modern goose), així com del baix alemany Goos i de l'alt alemany Gans. Ensems amb el nòrdic antic *gás (d'on el suec gås, danès gås, noruec gås, islandès gæs i feroès gás), d'un protogermànic *gans. En última instància, del protoindoeuropeu *ǵʰh₂éns-, d'on també el llatí ānser, el grec χήν ‎(khḗn), el rus гусь ‎(gus), l'albanès gatë o el sànskrit हंस ‎(haṃsá).

### Nom

gans f. ‎(plural ganzen)
* (ornitologia) oca, nom comú dels anàtids dels gèneres Anser i Branta
    grauwe gans ― oca comuna, oca salvatge (Anser anser)
    grote Canadese gans ― oca del Canadà (Branta canadensis)
    Indische gans ― oca de l'Índia, oca de cap ratllat (Anser indicus)
    kleine Canadese gans ― oca de Hutchins (Branta hutchinsii)
    Ross' gans ― oca de Ross (Anser rossii)
    zwarte gans ― oca (del gènere Branta)

#### Derivats

* andesgans
* brandgans
* canadagans
* dwerggans
* grijskopgans
* halfgans
* hawaiigans
* keizergans
* kelpgans
* kolgans
* magelhaengans
* nijlgans
* rietgans
* roodhalsgans
* roodkopgans
* rotgans
* sneeuwgans
* streepkopgans
* taigarietgans
* toendrarietgans
* witbuikrotgans
* zwaangans

### Vegeu també

* Per a la discussió etimològica del mot, consulteu l'entrada gans a l'Etymologiebank.nl.
* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
# ganibetik
## Basc
### Nom

ganibetik
* partitiu indefinit de ganibet
# ganibettzat
## Basc
### Nom

ganibettzat
* prolatiu indefinit de ganibet
# ganivetades
## Català
### Nom

ganivetades m. pl.
* Forma plural de ganivetada.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·ni·ve·ta·des (5)
* Anagrama: negativades
# frissar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾiˈsa/ Occidental: nord-occidental /fɾiˈsa/ valencià /fɾiˈsaɾ/, /fɾiˈsa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Etimologia: Del llatí vulgar *frīctiare, de frīgēre ‎(«tenir fred, estremir-se»).

### Verb

frissar intr.
* (tradicional, septentrional, balear, dialectal central) Forma alternativa de frisar ‎(«desitjar amb ànsia»).
    Ja fris de veure't.
* (mallorquí, menorquí) Anar amb presses.
    No em puc aturar a xerrar que fris.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: frisso, frissa, frissem

### Miscel·lània

* Síl·labes: fris·sar (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC, DCVB
# frissaran
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɾi.səˈɾan/, occidental /fɾi.saˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

frissaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de frissar.
# frissaren
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɾiˈsa.ɾən/, occidental /fɾiˈsa.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

frissaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de frissar.
# frissaria
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɾi.səˈɾi.ə/, occidental /fɾi.saˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

frissaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de frissar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de frissar.
# frissares
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɾiˈsa.ɾəs/, occidental /fɾiˈsa.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

frissares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de frissar.
# furgaries
## Català

   * Pronúncia: oriental /fur.ɡəˈɾi.əs/, occidental /fuɾ.ɣaˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

furgaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de furgar.

### Miscel·lània

* Anagrames: figurar-se, grufaries
# furgaren
## Català

   * Pronúncia: oriental /furˈɡa.ɾən/, occidental /fuɾˈɣa.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

furgaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de furgar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb furgar.

#### Variants

* [2] furgueguessen, furguessin, furguessen, furgassin, furgassen

### Miscel·lània

* Anagrama: grufaren
# furgaria
## Català

   * Pronúncia: oriental /fur.ɡəˈɾi.ə/, occidental /fuɾ.ɣaˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

furgaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de furgar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de furgar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ga·ri·a (4)
* Anagrames: afigurar, grufaria
# furgarien
## Català

   * Pronúncia: oriental /fur.ɡəˈɾi.ən/, occidental /fuɾ.ɣaˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

furgarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de furgar.

### Miscel·lània

* Anagrama: grufarien
# furgara
## Català
### Verb

furgara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb furgar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb furgar.

#### Variants

* [1] furguessi, furguessa, furgueguessa, furgués, furgàs
* [2] furguegués, furgués, furgàs

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ga·ra (3)
* Anagrama: grufarà
# furgares
## Català

   * Pronúncia: oriental /furˈɡa.ɾəs/, occidental /fuɾˈɣa.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

furgares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de furgar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb furgar.

#### Variants

* [2] furgueguesses, furguessis, furguesses, furgassis, furgasses

### Miscel·lània

* Anagrama: grufares
# furgar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /furˈɡa/ Occidental: nord-occidental /furˈɣa/ valencià /fuɾˈɣaɾ/, /fuɾˈɣa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: furgà
   * Etimologia: Del llatí vulgar *fūricāre ‎(literalment «escorcollar com fa la fura»), de *fūra, de fūr ‎(«lladre»), segle XV.

### Verb

furgar trans.
* Remoure la terra amb el morro com fa el porc i altres animals.
* Remenar el foc.
* Remenar les coses de l’interior.
* Indagar ficant-se insistentment en un assumpte.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: furgo, furga, furguem

#### Variants

* furrogar (alguerès), furugar (nord-occidental)
* furguinyar (intensiu)

#### Sinònims

* (remoure la terra): barrigar, fossar, fotjar, grufar, motjar

#### Traduccions

* Anglès: root $^{(en)}$
* Castellà: hozar $^{(es)}$, hocicar $^{(es)}$
* Francès: vermiller $^{(fr)}$, fouger $^{(fr)}$
* Anglès: rummage $^{(en)}$
* Castellà: hurgar $^{(es)}$
* Francès: tripoter $^{(fr)}$
* Anglès: snoop $^{(en)}$
* Castellà: hurgar $^{(es)}$
* Francès: fouiner $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·gar (2)
* Anagrama: grufar

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Atles Lingüístic del Domini Català
# furgaran
## Català

   * Pronúncia: oriental /fur.ɡəˈɾan/, occidental /fuɾ.ɣaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

furgaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de furgar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ga·ran (3)
* Anagrama: grufaran
# furgareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.ɡəˈɾɛw/ balear /fuɾ.ɣəˈɾəw/, /fur.ɣəˈɾɛw/ Occidental: /fuɾ.ɣaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

furgareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de furgar.

### Miscel·lània

* Anagrames: furugaré, grufareu, grufàreu
# garde
## Francès

   * Pronúncia: /ɡaʁd/ àudio

### Nom

garde m. f. ‎(plural gardes)
* guàrdia
* guarda
# garde-barrières
## Francès

   * Pronúncia: /ɡaʁ.də.baˈʁjɛʁ/

### Nom

garde-barrières m. pl.
* forma plural de garde-barrière
# garde droit
## Francès
### Nom

garde droit m. ‎(plural gardes droits, femení garde droite)
* (futbol americà) guarda dret

### Vegeu també

* garde droit. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# garde droite
## Francès
### Nom

garde droite f. ‎(plural gardes droites)
* forma femenina de garde droit
# gardela
## Català

   * Pronúncia: central /ɡərˈdɛ.ɫə/
   * Etimologia: Del cantant argentí Carlos Gardel (1890-1935), amic del futbolista Josep Samitier (1902-1972), migcampista amb facilitat rematadora a qui Gardel va dedicar un tango.

### Nom

gardela f. ‎(plural gardeles)
* (futbol) Xut molt fort.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·de·la (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: ésAdir
* ↑ Daniel Casals, Futbol i llengua, citant Ramon Solsona, A paraules em convides
# garden
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈɡɑː(ɹ)dən/ àudio (EUA)

### Nom

garden ‎(plural gardens)
* Jardí

#### Compostos i expressions

* garden sorrel
# garcettes
## Francès

   * Pronúncia: /ɡaʁˈsɛt/

### Nom

garcettes f. pl.
* forma plural de garcette
# garde-barrière
## Francès

   * Pronúncia: /ɡaʁ.də.baˈʁjɛʁ/

### Nom

garde-barrière m. ‎(plural garde-barrières o gardes-barrières)
* (ferrocarril) guardabarrera
* (informàtica) tallafoc

#### Sinònims

* coupe-feu

### Vegeu també

* garde-barrière. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 23 setembre 2014].
# garde gauche
## Francès
### Nom

garde gauche m. f. ‎(plural gardes gauches)
* (futbol americà) guarda esquerre

### Vegeu també

* garde gauche. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# grocery
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈɡɹəʊsəɹi/

### Nom

grocery ‎(plural groceries)
* adrogueria, queviures, ultramarins
# grocs de Nàpols
## Català
### Nom

grocs de Nàpols m. pl.
* Forma plural de groc de Nàpols.
# groc de cadmi
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌɡɾɔɡ.dəˈkad.mi/, occidental /ˌɡɾɔɡ.deˈkad.mi/

### Nom

groc de cadmi m. ‎(plural grocs de cadmi)
* Pigment obtingut de sulfat de cadmi i sulfur alcalí o sulfur d'hidrogen.
* Color groc brillant.
    #FFF600

#### Traduccions

* Anglès: cadmium yellow $^{(en)}$
* Castellà: amarillo de cadmio $^{(es)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
* Tesaurus d'Art i Arquitectura
# groc de l'Índia
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌɡɾɔɡ.dəˈɫin.di.ə/, occidental /ˌɡɾɔɡ.deˈɫin.di.a/

### Nom

groc de l'Índia m. ‎(plural grocs de l'Índia)
* (pintura) Pigment procedent de l’Índia obtingut de l’orina de les vaques que s’alimentaven de fulles de mango, actualment obtingut sintèticament.
    #E3A857
* àcid euxàntic

#### Traduccions

* Anglès: Indian yellow $^{(en)}$
* Castellà: amarillo indio $^{(es)}$
* Francès: jaune indien $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, Optimot
# groceries
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈɡɹoʊsəɹiz/, /ˈɡɹoʊʃ(ə)ɹiz/ àudio (EUA)

### Nom

groceries
* forma plural de grocery
# grocs de l'Índia
## Català
### Nom

grocs de l'Índia m. pl.
* Forma plural de groc de l'Índia.
# groddjur
## Suec

   * Etimologia: De groda ‎(«granota») i djur ‎(«animal»), paraŀlel a l'islandès froskdýr.

### Nom

groddjur n.
* (zoologia) amfibi

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Cas | Indefinit | Definit | Indefinit | Definit |
| Nominatiu | groddjur | groddjuret | groddjur | groddjuren |
| Genitiu | groddjurs | groddjurets | groddjurs | groddjurens |

#### Derivats

* stjärtgroddjur
* stjärtlöst groddjur
* maskgroddjur

#### Sinònims

* amfibie

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada groddjur al Svenska Akademiens ordbok.
* Per a més informació vegeu l'entrada groddjur al Svenska Akademiens ordlista.
* Per a més informació vegeu l'entrada groddjur al Svensk ordbok.
* Article corresponent a la Viquipèdia en suec
# grocs de cadmi
## Català
### Nom

grocs de cadmi m. pl.
* Forma plural de groc de cadmi.
# groc llimona
## Català
### Nom

groc llimona m. ‎(només en singular)
* Color groc verdós com el fruit del llimoner.
    #FFF44F

#### Traduccions

* Anglès: lemon yellow $^{(en)}$

### Vegeu també

* Tesaurus d'Art i Arquitectura
# fèyeu
## Català antic
### Verb

fèyeu
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de fer

#### Variants

* fasíets, fahíets, fàyets, fehíets, fèyets, fíets, fasíeu, fahíeu, fàyeu, fehíeu, fíeu
# fètid
## Català

   * Pronúncia: /ˈfɛ.tit/
   * Etimologia: Del llatí fētidus, de fēteō ‎(«pudir»), segle XX.

### Adjectiu

fètid m. ‎(femení fètida, plural masculí fètids, plural femení fètides)
* D’olor forta i repugnant.

#### Sinònims

* pudent

#### Antònims

* olorós

#### Relacionats

* mefític

#### Traduccions

* Anglès: fetid $^{(en)}$
* Castellà: fétido $^{(es)}$
* Francès: fétide $^{(fr)}$
* Llatí: foetidus $^{(la)}$
* Portuguès: fétido $^{(pt)}$
* Romanès: fetid $^{(ro)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fè·tid (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# fètidament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌfɛ.ti.ðəˈmen/ balear /ˌfɛ.ti.ðəˈment/, /ˌfɛ.ti.ðəˈmen/ Occidental: nord-occidental /ˌfɛ.ti.ðaˈmen/ valencià /ˌfɛ.ti.ðaˈment/, /ˌfɛ.ti.ðaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De fètida i el sufix -ment.

### Adverbi

fètidament
* D’una manera fètida.

#### Traduccions

* Anglès: fetidly $^{(en)}$
* Francès: puamment $^{(fr)}$
* Italià: fetidamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fè·ti·da·ment (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# fèyem
## Català antic
### Verb

fèyem
* primera persona plural (nós, nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de fer

#### Variants

* fasíem, fahíem, fàyem, fehíem, fíem
# fèyets
## Català antic
### Verb

fèyets
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de fer

#### Variants

* fasíets, fahíets, fàyets, fehíets, fíets, fasíeu, fahíeu, fàyeu, fehíeu, fèyeu, fíeu
# gatneu fotaire
## Català
### Nom

gatneu fotaire m. ‎(plural gatneus fotaires)
* garneu

### Vegeu també

* gatneu fotaire. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# gato de mar
## Castellà
### Nom

gato de mar m. ‎(plural gatos de mar)
* llúdria costanera sud-americana
* (peixos) bocadolça

### Vegeu també

* gato de mar. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
* gato de mar. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# gatoll
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡəˈtoʎ/, occidental /ɡaˈtoʎ/
   * Rimes: -oʎ

### Nom

gatoll m. ‎(plural gatolls)
* agrassot

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·toll (2)
* Anagrames: gotlla, llogat

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DCVB
# gatneu
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡədˈnɛw/, occidental /ɡadˈnɛw/
   * Rimes: -ɛw

### Nom

gatneu m. ‎(plural gatneus)
* garneu

### Miscel·lània

* Síl·labes: gat·neu (2)
* Heterograma de 6 lletres (aegntu)
* Anagrama: natgeu

### Vegeu també

* gatneu. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.