OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# remenar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /rə.məˈna/ Occidental: nord-occidental /re.meˈna/ valencià /re.meˈnaɾ/, /re.meˈna/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: remenà
   * Etimologia: Del prefix re- i menar.

### Verb

remenar trans., pron. ‎(pronominal remenar-se)
* Moure, barrejar, agitar.
* Barallar fitxes o cartes.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: remeno, remena, remenem Vocal rizotònica: /ɛ/, /ə/, /e/

#### Sinònims

* menejar
* agitar, bellugar, desplaçar, giravoltar, moure, regirar, revoltar, sacsejar, sotragar

#### Traduccions

* Anglès: shuffle $^{(en)}$, mix $^{(en)}$
* Castellà: barajar $^{(es)}$, mezclar $^{(es)}$
* Esperanto: miksi $^{(eo)}$, kirli $^{(eo)}$
* Islandès: færa $^{(is)}$, blanda $^{(is)}$
* Anglès: shuffle $^{(en)}$
* Castellà: barajar $^{(es)}$
* Esperanto: kirli $^{(eo)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·me·nar (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: remenar
# salle
## Català
### Verb

salle
* (col·loquial septentrional) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de sàller.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sa·lle (2)
* Anagrames: Allés, Al·lès, sella

## Francès
### Nom

salle f. ‎(plural salles)
* sala

#### Sinònims

* local, pièce

#### Compostos i expressions

* salle à manger
* salle blanche
* salle d'attente
* salle de bain
* salle de cinéma
* salle de réception
* salle de spectacle
* salle de séjour
* salle obscure

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en francès
# sall
## Català
### Verb

sall
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de sàller.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb sàller.

### Miscel·lània

* Anagrames: alls $^{(alfagrama)}$, llas $^{(revers)}$
# salle de classe
## Francès

   * Pronúncia: /sal də klas/

### Nom

salle de classe f. ‎(plural salles de classe)
* aula

#### Sinònims

* classe

### Vegeu també

* salle de classe. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# salle de bowling
## Francès
### Nom

salle de bowling f. ‎(plural salles de bowling)
* (bitlles) bowling

#### Sinònims

* boulodrome
* bowling
* salle de quilles

### Vegeu també

* salle de bowling. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# salle de cinéma
## Francès
### Nom

salle de cinéma f. ‎(plural salles de cinéma)
* sala de cinema

#### Sinònims

* ciné (col·loquial), cinéma, cinoche (col·loquial), cinématographe (desusat), salle obscure

#### Hiperònims

* salle

#### Hipònims

* ciné-parc, multiplexe

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en francès
# salle de conférences
## Francès
### Nom

salle de conférences m. ‎(plural salles de conférences)
* auditori

#### Sinònims

* auditorium
* salle des actes

### Vegeu també

* salle de conférences. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# saliveres
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /sə.ɫiˈβe.ɾəs/, balear /sə.ɫiˈve.ɾəs/ Occidental: nord-occidental /sa.ɫiˈβe.ɾes/ valencià /sa.ɫiˈve.ɾes/, /sa.ɫiˈβe.ɾes/
   * Rimes: -eɾes

### Nom

saliveres f. pl.
* Forma plural de salivera.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sa·li·ve·res (4)
# salle audiovisuelle
## Francès
### Nom

salle audiovisuelle f. ‎(plural salles audiovisuelles)
* aula d'audiovisuals

### Vegeu també

* salle audiovisuelle. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# ridiculous
## Anglès

   * Pronúncia: /rɪˈdɪkjʊləs/ (Canadà, RU), /rɪˈdɪkyələs/ (EUA) àudio (EUA)

### Adjectiu

ridiculous ‎(comparatiu more ridiculous, superlatiu most ridiculous)
* ridícul, grotesc
* absurd, desbaratat, destrellatat
* (argot) increïble, formidable, enorme, bestial, fortíssim.
* (argot) terrible, horrible, atroç, espantós

#### Sinònims

* stupid
# ridings
## Anglès
### Nom

ridings
* forma plural de riding
# ridículas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \riˈði.ku.las\, meridional \riˈði.ku.lah\
       Americà: alt /riˈdi.ku.l(a)s/, baix \riˈði.ku.lah\, austral \riˈði.ku.las\
   * Rimes: -ikulas

### Adjectiu

ridículas f. pl.
* forma plural de ridícula
# ridícul
## Català

   * Pronúncia: /riˈði.kuɫ/
   * Etimologia: Del llatí ridicǔlus, format a partir del verb rīdere ‎(«riure») i el sufix cǔlus ‎(«instrument»), és a dir, «allò que fa riure», segle XVII.

### Adjectiu

ridícul m. ‎(femení ridícula, plural masculí ridículs, plural femení ridícules)
* Que fa que altres se'n riguin per vergonyós, fora de lloc o per diferent.
    Em pensava que era carnestoltes i he sortit al carrer disfressada de ballarina. Resulta que és el cap de setmana que ve, quin ridícul!
* Escàs, de poca estima.
    El tall de pastís que has fet és ridícul.

#### Sinònims

* absurd, grotesc, estúpid
* escàs

#### Derivats

* ridiculitzar

#### Traduccions

* Anglès: ridiculous $^{(en)}$
* Castellà: ridículo $^{(es)}$
* Francès: ridicule $^{(fr)}$
* Italià: ridicolo $^{(it)}$
* Castellà: ridículo $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ri·dí·cul (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# ridículament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /riˌði.ku.ɫəˈmen/ balear /riˌði.ku.ɫəˈment/, /riˌði.ku.ɫəˈmen/ Occidental: nord-occidental /riˌði.ku.ɫaˈmen/ valencià /riˌði.ku.ɫaˈment/, /riˌði.ku.ɫaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De ridícula i el sufix -ment.

### Adverbi

ridículament
* D’una manera ridícula.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: ri·dí·cu·la·ment (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# ridiculització
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ri.ði.ku.ɫi.d͡zə.siˈo/ Occidental: nord-occidental /ri.ði.ku.ɫi.d͡za.siˈo/, valencià /ri.ði.ku.ɫi.za.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: De ridiculitzar i el sufix -ció.

### Nom

ridiculització f. ‎(plural ridiculitzacions)
* Acció de ridiculitzar.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: ri·di·cu·lit·za·ci·ó (7)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# riding
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈraɪdɪŋ/ àudio (EUA)

### Nom

riding ‎(plural ridings)
* equitació

### Verb

riding
* gerundi de ride: cavalcant, muntant.
# saciava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /sə.siˈa.βə/, balear /sə.siˈa.və/ Occidental: nord-occidental /sa.siˈa.βa/ valencià /sa.siˈa.va/, /sa.siˈa.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

saciava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de saciar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de saciar.
# saciasses
## Català
### Verb

saciasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb saciar.
# saciau
## Català
### Verb

saciau
* (balear, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de saciar.
* (balear, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb saciar.

### Miscel·lània

* Anagrama: sucaia
# saciassis
## Català
### Verb

saciassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb saciar.
# retirariva
## Català
### Verb

retirariva
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) del condicional de retirar.
* (alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de retirar.
# retiraré
## Català
### Verb

retiraré
* Primera persona del singular (jo) del futur de retirar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·ti·ra·ré (4)
* Anagrames: aterriré, reiterar

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /re.ti.ɾaˈɾe/
       Americà: alt /re.t(i).ɾaˈɾe/, baix /re.ti.ɾaˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

retiraré
* primera persona del singular (yo) del futur d'indicatiu del verb retirar
# retirarien
## Català
### Verb

retirarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de retirar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·ti·ra·ri·en (5)
* Anagrama: aterririen
# retirariven
## Català
### Verb

retirariven
* (alguerès) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de retirar.
# retirarives
## Català
### Verb

retirarives
* (alguerès) Segona persona del singular (tu) del condicional de retirar.
# retirarà
## Català
### Verb

retirarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de retirar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·ti·ra·rà (4)
* Anagrames: aterrira, aterrirà, trairaré
# retiraríem
## Català
### Verb

retiraríem
* Primera persona del plural (nosaltres) del condicional de retirar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·ti·ra·rí·em (5)
* Anagrama: aterriríem
# retiraries
## Català
### Verb

retiraries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de retirar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·ti·ra·ri·es (5)
* Anagrama: aterriries
# retiraríeu
## Català
### Verb

retiraríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de retirar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·ti·ra·rí·eu (5)
* Anagrama: aterriríeu
# retiraràs
## Català
### Verb

retiraràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de retirar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·ti·ra·ràs (4)
* Anagrames: aterriràs, trairares
# rendes
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈren.dəs/, occidental /ˈren.des/
   * Rimes: -endes

### Nom

rendes f. pl.
* Forma plural de renda.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ren·des (2)
* Anagrames: drenes, drenés
# rendibilitat
## Català

   * Pronúncia: oriental /rən.di.βi.ɫiˈtat/, occidental /ren.di.bi.ɫiˈtat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: De rendible i el sufix -itat.

### Nom

rendibilitat f. ‎(plural rendibilitats)
* Retorn beneficiós que genera una inversió, sigui de temps o de diners.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: ren·di·bi·li·tat (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# rendiciones
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ren.diˈθjo.nes/, meridional \reŋ.diˈθjo.neh\
       Americà: alt /ren.diˈsjo.n(e)s/, baix \reŋ.diˈsjo.neh\, austral /ren.diˈsjo.nes/
   * Rimes: -ones

### Nom

rendiciones f. pl.
* forma plural de rendición
# renderización
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ren.de.ɾi.θaˈθjon/, meridional \reŋ.de.ɾi.θaˈθjoŋ\
       Americà: alt /ren.de.ɾi.s(a)ˈsjon/, baix \reŋ.de.ɾi.saˈsjoŋ\, austral /ren.de.ɾi.saˈsjon/
   * Rimes: -on

### Nom

renderización f. ‎(plural renderizaciones)
* (videojocs) renderització

#### Sinònims

* rendering
* representación

### Miscel·lània

* Síl·labes: ren·de·ri·za·ción (5)

### Vegeu també

* renderización. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# rendes disponibles
## Català
### Nom

rendes disponibles f. pl.
* Forma plural de renda disponible.
# renderizaciones
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ren.de.ɾi.θaˈθjo.nes/, meridional \reŋ.de.ɾi.θaˈθjo.neh\
       Americà: alt /ren.de.ɾi.s(a)ˈsjo.nes/, baix \reŋ.de.ɾi.saˈsjo.neh\, austral /ren.de.ɾi.saˈsjo.nes/
   * Rimes: -ones

### Nom

renderizaciones f. pl.
* forma plural de renderización
# rendible
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /rənˈdib.bɫə/, /rənˈdi.βɫə/ balear /rənˈdib.bɫə/ Occidental: nord-occidental /renˈdib.bɫe/, /renˈdi.βɫe/ valencià /renˈdi.bɫe/
   * Rimes: -ible
   * Etimologia: De rendir i el sufix -ble.

### Adjectiu

rendible inv. ‎(plural rendibles)
* Que té una bona rendibilitat.

#### Sinònims

* profitós

#### Derivats

* rendibilitat, rendibilitzar

#### Traduccions

* Alemany: rentabel $^{(de)}$
* Anglès: profitable $^{(en)}$
* Castellà: rentable $^{(es)}$
* Francès: rentable $^{(fr)}$
* Italià: redditizio $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ren·di·ble (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# sangle
## Francès

   * Pronúncia: /sɑ̃ɡl/

### Nom

sangle f. ‎(plural sangles)
* cingla
* (tennis) cinta tensora

### Vegeu també

* sangle. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# sangkur
## Indonesi

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

sangkur
* baioneta
# sangles
## Francès

   * Pronúncia: /sɑ̃ɡl/

### Nom

sangles f. pl.
* forma plural de sangle
# sangliers
## Francès

   * Pronúncia: /sɑ̃.ɡliˈje/

### Nom

sangliers m. pl.
* forma plural de sanglier
# sanglot
## Català

   * Pronúncia: oriental /səŋˈɡɫot/, occidental /saŋˈɡɫot/
   * Rimes: -ot
   * Etimologia: Del verb sanglotar.

### Nom

sanglot m. ‎(plural sanglots)
* Sospir amb inspiració i expiració convulsives.
* (occidental, septentrional, alguerès) Forma alternativa de singlot.

#### Variants

* xanglot

#### Traduccions

* Anglès: sob $^{(en)}$
* Castellà: sollozo $^{(es)}$
* Francès: sanglot $^{(fr)}$

### Verb

sanglot
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de sanglotar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: san·glot (2)
* Heterograma de 7 lletres (aglnost)
* Anagrama: glosant

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, Optimot
# sanglotaia
## Català
### Verb

sanglotaia
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de sanglotar.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de sanglotar.
# sanglier
## Francès

   * Pronúncia: /sɑ̃.ɡliˈje/

### Nom

sanglier m. ‎(plural sangliers)
* senglar
* (peixos) gallet

#### Relacionats

* laie (senglar femella)
# sanglota
## Català

   * Pronúncia: oriental /səŋˈɡɫo.tə/, occidental /saŋˈɡɫo.ta/
   * Rimes: -ota

### Verb

sanglota
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de sanglotar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb sanglotar.
# rosarien
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ru.zəˈɾi.ən/ balear /ro.zəˈɾi.ən/, /ru.zəˈɾi.ən/ Occidental: /ro.zaˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

rosarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de rosar.

#### Variants

* rosariven

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·sa·ri·en (4)
* Anagrames: anorreïs, orinar-se, orinares, ornaries, orsarien
# rosaren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ruˈza.ɾən/ balear /roˈza.ɾən/, /ruˈza.ɾən/ Occidental: /roˈza.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

rosaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de rosar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb rosar.

#### Variants

* [2] roseguessen, rosessin, rosessen, rosassin, rosassen

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·sa·ren (3)
* Anagrames: arronse, arrosen, enrosar, ornares, orsaren, serranó
# rosaris
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ruˈza.ɾis/ balear /roˈza.ɾis/, /ruˈza.ɾis/ Occidental: /roˈza.ɾis/
   * Rimes: -aɾis

### Nom

rosaris m. pl.
* Forma plural de rosari.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·sa·ris (3)
* Anagrames: arrisso, arrosis, arrossi, arrossí
# rosar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ruˈza/ balear /roˈza/, /ruˈza/ Occidental: nord-occidental /roˈza/ valencià /roˈzaɾ/, /roˈza/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: rosà
   * Etimologia: De ros ‎(«rosada»).

### Verb

rosar intr.
* Haver-hi rosada.

#### Conjugació

Com a verb que designa un fenomen natural és impersonal usat només en tercera persona del singular. També és possible la tercera persona del plural en sentit metafòric. Altres formes personals es podrien fer servir per personificació poètica.
Paradigmes de flexió: roso, rosa, rosem Vocal rizotònica: /ɔ/

#### Derivats

* desrosar

#### Relacionats

* arrosar, enrosar

#### Traduccions

* Anglès: fall dew $^{(en)}$
* Castellà: rociar $^{(es)}$
* Italià: brinare $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·sar (2)
* Anagrames: arròs, Arròs, orsar, raors, rasor $^{(revers)}$, sarró, sorra, sorrà

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# rosari de l'aurora
## Català
### Nom

rosari de l'aurora m. ‎(plural rosaris de l'aurora)
* Processó en què es resa el rosari pels carrers a la sortida del sol en determinades dates.

#### Notes

* Solia fer-se el primer diumenge de maig i d’octubre commemorant la batalla de Lepant produïda el 7 d’octubre de 1571.

#### Derivats

* acabar com el rosari de l'aurora

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DCVB
# rosari
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ruˈza.ɾi/ balear /roˈza.ɾi/, /ruˈza.ɾi/ Occidental: /roˈza.ɾi/
   * Rimes: -aɾi
   * Etimologia: Del llatí rosarium, segle XVI.

### Nom

rosari m. ‎(plural rosaris)
* (religió) Pregària tradicional de l'església catòlica, consistent en la recitació de tres sèries d'oracions, en la qual es commemoren els 15 misteris principals de la vida de Cirst i de la verge.
* Conjunt de grans enfilats, separats de deu en deu per altres de diferent mida, units pels dos extrems a una creu, per tal de realitzar ordinàriament el res del rosari.
* (per extensió) Enfilall d'alguna cosa.
* (col·loquial) columna vertebral

#### Compostos i expressions

* rosari de l'aurora
* rosari de l'esquena
* acabar com el rosari de l'aurora

#### Traduccions

* Anglès: rosary $^{(en)}$
* Castellà: rosario $^{(es)}$ m.
* Francès: rosaire $^{(fr)}$ m.
* Italià: rosario $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·sa·ri (3)
* Anagrames: arrosi, arrosí

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# rosari de l'esquena
## Català
### Nom

rosari de l'esquena m. ‎(plural rosaris de l'esquena)
* columna vertebral

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DCVB
# reuzenibis
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De reus ‎(«gegant»), l'element connector -en- i ibis ‎(«ibis»), tot com en alemany Riesenibis.

### Nom

reuzenibis m. ‎(plural reuzenibissen)
* (ornitologia) ibis gegant (Pseudibis gigantea ≡ Thaumatibis gigantea)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# reuzensequoia
## Neerlandès

   * Etimologia: De reuzen, forma de composició de reus («gegant») i sequoia («sequoia»).

### Nom

reuzensequoia m. ‎(plural reuzensequoia's)
* (botànica) sequoia gegant (Sequoiadendron giganteum)

#### Sinònims

* mammoetboom
# reuzenstormvogel
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De reus ‎(«gegant»), l'element connector {{m|nl|-en} i stormvogel ‎(«petrell; fulmar; baldriga»), denominació comparable a l'alemany Riesensturmvogel o a l'anglès giant petrel.

### Nom

reuzenstormvogel m. ‎(plural reuzenstormvogels)
* (ornitologia) petrell gegant, nom compartit per totes dues espècies d'ocells del gènere Macronectes
    noordelijke reuzenstormvogel ― petrell gegant subantàrtic (Macronectes halli)
    zuidelijke reuzenstormvogel ― petrell gegant antàrtic (Macronectes giganteus)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès (Macronectes halli).
* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès (Macronectes giganteus).
* Article corresponent a Viquiespècies (Macronectes halli).
* Article corresponent a Viquiespècies (Macronectes giganteus).
# reuzenuilnachtzwaluw
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De reus ‎(«gegant, gegantí»), l'element connectiu -en- i uilnachtzwaluw ‎(«podarg»).

### Nom

reuzenuilnachtzwaluw m. ‎(plural reuzenuilnachtzwaluwen)
* (ornitologia) podarg de Nova Guinea (Podargus papuensis)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# reuzenbosral
## Neerlandès

   * Etimologia: De reuzen, forma de composició de reus («gegant») i bosral («rascló»), imitant la denominació anglesa giant wood rail.

### Nom

reuzenbosral m. ‎(plural reuzenbosrallen)
* (ornitologia) rascló ipacaà (Aramides ypecaha)

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès
# reuzenooievaar
## Neerlandès

   * Etimologia: De reus ‎(«gegant, gegantí»), l'element connectiu -en- i ooievaar ‎(«cigonya»).

### Nom

reuzenooievaar m. ‎(plural reuzenooievaars / reuzenooievaaren)
* (ornitologia) jabirú americà (Jabiru mycteria)

#### Sinònims

* jabiroe

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# reuzentoerako
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De reus ‎(«gegant, gegantí»), l'element connectiu -en- i toerako ‎(«turac») .

### Nom

reuzentoerako m. ‎(plural reuzentoerako's)
* (ornitologia) turac gegant (Corythaeola cristata)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# reuzenijsvogel
## Neerlandès

   * Etimologia: De reus ‎(«gegant»), l'infix -en- i ijsvogel ‎(«alció, blauet»).

### Nom

reuzenijsvogel m. ‎(plural reuzenijsvogels)
* (ornitologia) alció gegant, nom comú dels membres del gènere Megaceryle
    Afrikaanse reuzenijsvogel ― alció gegant africà (Megaceryle maxima)
    Amerikaanse reuzenijsvogel ― alció gegant neotropical (Megaceryle torquata)
    Chinese reuzenijsvogel ― alció gegant asiàtic (Megaceryle lugubris)

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
# reuzennachtzwaluw
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De reus ‎(«gegant, gegantí»), l'element connectiu -n- i nachtzwaluw ‎(«enganyapastors»).

### Nom

reuzennachtzwaluw m. ‎(plural reuzennachtzwaluwen)
* (ornitologia) nictibi, nom comú dels ocells de la família dels nictíbids (Nyctibius sp. i Phyllaemulor sp.)
    grijze reuzennachtzwaluw ― nictibi comú (Nyctibius griseus)
    noordelijke reuzennachtzwaluw ― nictibi del Carib (Nyctibius jamaicensis)
    rosse reuzennachtzwaluw ― nictibi rogenc (Phyllaemulor bracteatus)
    vale reuzennachtzwaluw ― nictibi gros (Nyctibius grandis)
* (especialment en plural reuzennachtzwaluwen) nictíbid (Nyctibiidae)

#### Derivats

* andesreuzennachtzwaluw
* wigstaartreuzennachtzwaluw
* witvleugelreuzennachtzwaluw

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
# reuzenroodmus
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: Compost de reus ‎(«gegant, gegantí»), l'element connectiu -en- i roodmus ‎(«pinsà rosat»).

### Nom

reuzenroodmus m. ‎(plural reuzenroodmussen)
* (ornitologia) pinsà rosat estriat (Carpodacus rubicilloides)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# sbozzassero
## Italià
### Verb

sbozzassero
* tercera persona plural (loro, essi/esse) de l'imperfet de subjuntiu de sbozzare
# sbozzassimo
## Italià
### Verb

sbozzassimo
* primera persona plural (noi) de l'imperfet de subjuntiu de sbozzare
# sbozzante
## Italià
### Verb

sbozzante
* participi present de sbozzare
# sbozzarono
## Italià
### Verb

sbozzarono
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del passat de sbozzare
# sbozzasse
## Italià
### Verb

sbozzasse
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) de l'imperfet de subjuntiu de sbozzare
# sbozzando
## Italià
### Verb

sbozzando
* gerundi de sbozzare
# sbozzare
## Italià

   * Pronúncia: /zbotˈt͡saː.re/
   * Etimologia: Derivat de bozza ‎(«pedra sense polir»)

### Verb

sbozzare
* escalabornar
* esbossar

#### Sinònims

* disgrossare
* abbozare

#### Conjugació
### Miscel·lània

* Síl·labes: sboz·zà·re (3)
# sbozzassi
## Italià
### Verb

sbozzassi
* primera persona singular (io) de l'imperfet de subjuntiu de sbozzare
* segona persona singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu de sbozzare
# sbozzammo
## Italià
### Verb

sbozzammo
* primera persona plural (noi) del passat de sbozzare
# sbozzano
## Italià
### Verb

sbozzano
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del present d'indicatiu de sbozzare
# salts de granota
## Català
### Nom

salts de granota m. pl.
* Forma plural de salt de granota.
# saltos entre dos
## Castellà
### Nom

saltos entre dos m. pl.
* forma plural de salto entre dos
# saltu
## Ibèric

   * Pronúncia: /t͡sallu/
   * Etimologia: Possible cognat del basc zaldi.

### Nom

saltu • ‎
* (suposadament) cavall

### Nom propi

saltu • ‎
* Formant d’antropònims bimembres

#### Derivats

* salduie ‎

### Vegeu també

* Léxico ibérico, Luis Silgo, 2016.