OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# ficcioni
## Català

   * Pronúncia: /fik.siˈo.ni/
   * Rimes: -oni

### Verb

ficcioni
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb ficcionar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb ficcionar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb ficcionar.

#### Variants

* [1] ficcione
* [2] ficcione
* [3] ficcione

### Miscel·lània

* Síl·labes: fic·ci·o·ni (4)
# ficciono
## Català
### Verb

ficciono
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de ficcionar.

#### Variants

* ficcione, ficcion

### Miscel·lània

* Síl·labes: fic·ci·o·no (4)
# ficcionessen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fik.si.uˈne.sən/ balear /fik.si.oˈne.sən/, /fik.si.uˈne.sən/ Occidental: /fik.si.oˈne.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

ficcionessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb ficcionar.

#### Variants

* ficcionessin, ficcionassin, ficcionassen, ficcionaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: fic·ci·o·nes·sen (5)
# finesquin
## Català
### Verb

finesquin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb finir.
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb finir.

#### Variants

* [1] fineixin, finisquen, finixen, finesquen
* [2] fineixin, finisquen

### Miscel·lània

* Anagrama: finisquen
# finesquis
## Català
### Verb

finesquis
* (balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb finir.

#### Variants

* fineixis, finisques, finixes, finixos, finesques

### Miscel·lània

* Anagrames: finisques, fiquessin
# finest
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Adjectiu

finest
* forma superlativa de fine
# finestram
## Català

   * Pronúncia: oriental /fi.nəsˈtɾam/, occidental /fi.nesˈtɾam/
   * Rimes: -am
   * Etimologia: De finestra i el sufix -am.

### Nom

finestram m. ‎(plural finestrams)
* Conjunt de finestres en un lloc.

#### Sinònims

* finestrada

#### Traduccions

* Anglès: fenestration $^{(en)}$
* Castellà: ventanaje $^{(es)}$ m.
* Francès: fenestration $^{(fr)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·nes·tram (3)
* Heterograma de 9 lletres (aefimnrst)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# finesqui
## Català
### Verb

finesqui
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb finir.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb finir.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb finir.

#### Variants

* [1] fineixi, finisca, finixa, finesca
* [2] fineixi, finisca, finixa, finixo, finesca
* [3] fineixi, finisca
# finestra
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fiˈnes.tɾə/, (gironí) /fiˈnɛs.tɾə/ balear /fiˈnes.tɾə/, /fiˈnɛs.tɾə/ Occidental: nord-occidental /fiˈnes.tɾa/, /fiˈnɛs.tɾa/ valencià /fiˈnes.tɾa/
   * Rimes: -estɾa
   * Etimologia: Del llatí fenestra ‎(«obertura, passatge»), segle XIII.

### Nom

finestra f. ‎(plural finestres)
* Obertura en la paret d'un edifici pensada per a poder ventilar, per oferir vistes a l'exterior o bé per facilitar l'entrada de llum.
* (informàtica) Element visual amb informació que se sobreposa a la imatge actual i que desapareix quan ja ha acabat la seva tasca per la qual cosa es pot tornar a veure el que hi ha a sota.
* (metafòricament) Mitjà d'observació a l'exterior d'un context, a un context diferent o a un context més ampli del que es troba l'observador.
    Internet és una finestra al món.
    El museu d'arqueologia és una finestra a èpoques passades.

#### Derivats

* finestral, defenestrar

#### Traduccions

* Alemany: Fenster $^{(de)}$ n.
* Anglès: window $^{(en)}$
* Armeni: պատուհան $^{(hy)}$ ‎(patuhan)
* Basc: leiho $^{(eu)}$
* Belarús: акно́ $^{(be)}$ n. ‎(aknó)
* Bretó: prenestr $^{(br)}$ m.
* Búlgar: прозо́рец $^{(bg)}$ n. ‎(prozórets), окно́ $^{(bg)}$ n. ‎(oknó)
* Castellà: ventana $^{(es)}$ f.
* Cors: finestra $^{(co)}$
* Danès: vindue $^{(da)}$ n.
* Eslovac: okno $^{(sk)}$ n.
* Eslovè: okno $^{(sl)}$ n.
* Esperanto: fenestro $^{(eo)}$
* Estonià: aken $^{(et)}$
* Feroès: vindeyga $^{(fo)}$ n.
* Finès: ikkuna $^{(fi)}$
* Francès: fenêtre $^{(fr)}$ f.
* Friülà: balcon $^{(fur)}$
* Gallec: xanela $^{(gl)}$ f., fiestra $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: ffenest $^{(cy)}$ f.
* Georgià: ფანჯარა $^{(ka)}$ ‎(pàndjara)
* Grec: παράθυρο $^{(el)}$ n. ‎(paràthiro)
* Grec antic: θυρίς $^{(grc)}$ f. ‎(thyrís)
* Groenlandès: igalaaq $^{(kl)}$
* Guaraní: ovetã $^{(gn)}$
* Hebreu: חַלּוֹן $^{(he)}$ m.
* Hindi: खिड़की $^{(hi)}$ f.
* Hongarès: ablak $^{(hu)}$
* Ídix: פֿענצטער‎ $^{(yi)}$ m.
* Ido: fenestro $^{(io)}$
* Islandès: gluggi $^{(is)}$ m.
* Italià: finestra $^{(it)}$ f.
* Kirguís: терезе $^{(ky)}$ ‎(tereze)
* Kurd: pencere $^{(ku)}$
* Letó: logs $^{(lv)}$ m.
* Lituà: langas $^{(lt)}$ m.
* Llatí: fenestra $^{(la)}$ f.
* Llengua de signes catalana: FINESTRA $^{(csc)}$
* Neerlandès: raam $^{(nl)}$ n.
* Occità: fenèstra $^{(oc)}$ f.
* Polonès: okno $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: janela $^{(pt)}$ f.
* Retoromànic: fanestra $^{(rm)}$ f.
* Romanès: fereastră $^{(ro)}$ f.
* Rus: окно $^{(ru)}$ n. ‎(okno)
* Sard: balcone $^{(sc)}$
* Sicilià: finestra $^{(scn)}$ f.
* Tadjik: панҷара‍ $^{(tg)}$
* Tai: หน้าต่าง $^{(th)}$
* Turc: pencere $^{(tr)}$
* Urdú: کھڑکی‎ $^{(ur)}$ f.
* Való: finiesse $^{(wa)}$ f.
* Vietnamita: cửa sổ $^{(vi)}$
* Wolof: palanteer $^{(wo)}$
* Xhosa: ifestile $^{(xh)}$
* Xinès: 窗戶 $^{(zh)}$ ‎(窗户, chuānghù)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·nes·tra (3)
* Heterograma de 8 lletres (aefinrst)
* Anagrames: afinestr, infestar

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Italià

   * Pronúncia: /fiˈnɛ.stra/

### Nom

finestra f. ‎(plural finestre)
* finestra

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·nè·stra (3)
* Heterograma de 8 lletres (aefinrst)
# finesques
## Català
### Verb

finesques
* (col·loquial balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb finir.

#### Variants

* fineixis, finisques, finesquis, finixes, finixos

### Miscel·lània

* Anagrama: fiquessen

## Català antic
### Verb

finesques
* segona persona singular (tu) del present de subjuntiu de finir
# finestral
## Català

   * Pronúncia: oriental /fi.nəsˈtɾaɫ/, occidental /fi.nesˈtɾaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: De finestra i el sufix -al, segle XVII.

### Nom

finestral m. ‎(plural finestrals)
* Finestra grossa.

#### Traduccions

* Castellà: ventanal $^{(es)}$ m.
* Occità: fenestral $^{(oc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·nes·tral (3)
* Heterograma de 9 lletres (aefilnrst)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# finalités
## Francès
### Nom

finalités f. pl.
* forma plural de finalité
# finalizacions
## Occità

   * Pronúncia: /fi.na.li.zaˈsjus/

### Nom

finalizacions f. pl.
* forma plural de finalizacion
# finalizzazione
## Italià

   * Pronúncia: /fi.na.lid.d͡zatˈt͡sjoː.ne/

### Nom

finalizzazione f. ‎(plural finalizzazioni)
* finalització

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·na·liz·za·zió·ne (6)
# finalizacion
## Occità

   * Pronúncia: /fi.na.li.zaˈsju/

### Nom

finalizacion f. ‎(plural finalizacions)
* finalització
# finalizaciones
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fi.na.li.θaˈθjo.nes/, meridional /fi.na.li.θaˈθjo.neh/
       Americà: alt /fi.na.li.s(a)ˈsjo.nes/, baix /fi.na.li.saˈsjo.neh/, austral /fi.na.li.saˈsjo.nes/
   * Rimes: -ones

### Nom

finalizaciones f. pl.
* forma plural de finalización
# finalización
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fi.na.li.θaˈθjon/, meridional \fi.na.li.θaˈθjoŋ\
       Americà: alt /fi.na.li.s(a)ˈsjon/, baix \fi.na.li.saˈsjoŋ\, austral /fi.na.li.saˈsjon/
   * Rimes: -on

### Nom

finalización f. ‎(plural finalizaciones)
* finalització

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·na·li·za·ción (5)
# finalizo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /fi.naˈli.θo/
       Americà: alt /fi.naˈli.s(o)/, baix /fi.naˈli.so/
   * Rimes: -iθo

### Verb

finalizo
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb finalizar
# finalizaré
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /fi.na.li.θaˈɾe/
       Americà: alt /fi.na.l(i).saˈɾe/, baix /fi.na.li.saˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

finalizaré
* primera persona del singular (yo) del futur d'indicatiu del verb finalizar
# fini
## Italià

   * Pronúncia: /ˈfiː.ni/

### Nom

fini m. pl.
* forma plural de fine

### Nom

fini f. pl.
* forma plural de fine

### Adjectiu

fini inv. pl.
* forma plural de fine

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfiː.niː/

### Nom

fīnī
* datiu singular de fīnis
# finia
## Català

   * Pronúncia: oriental /fiˈni.ə/, occidental /fiˈni.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

finia
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de finir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de finir.

#### Variants

* [1] finiva, finigueva
* [2] finiva, finigueva

### Miscel·lània

* Anagrames: afini, afiní

## Català antic
### Verb

finia
* primera persona singular (io, yo, jo) de l'imperfet d'indicatiu de finir
* tercera persona singular (él, eyl, ell) de l'imperfet d'indicatiu de finir
# fingono
## Italià
### Verb

fingono
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del present d'indicatiu de fingere
# finial
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfɪn.i.əl/

### Nom

finial ‎(plural finials)
* (escultura) coronament

### Vegeu també

* finial. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 juliol 2014].
# finials
## Anglès
### Nom

finials
* forma plural de finial
# fingo
## Italià
### Verb

fingo
* primera persona singular (io) del present d'indicatiu de fingere

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɪŋ.ɡoː/
   * Etimologia: De l'arrel protoindoeuropea *dʰeyǵʰ-.

### Verb

fingō ‎(1a present$^?$), fingis ‎(2a present), fingere ‎(infinitiu), finxī ‎(perfet), finxum ‎(supí)
* amassar, modelar, esculpir
    A Lysippo fingi volebat.Ell voldria que Lisip esculpís la seva estàtua.
* arranjar
    Comas fingere.arranjar els cabells
# fingí
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \fiŋˈxi\, meridional \fiŋˈhi\
       Americà: alt \f(i)ŋˈxi\, baix \fiŋˈhi\, austral \fiŋˈxi\
   * Rimes: -i

### Verb

fingí
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb fingir
# finiamo
## Italià
### Verb

finiamo
* primera persona plural (noi) del present d'indicatiu de finire
* primera persona plural (noi) del present de subjuntiu de finire
* primera persona plural (noi) de l'imperatiu de finire
# finiate
## Italià
### Verb

finiate
* segona persona plural (voi) del present de subjuntiu de finire
# fiquiriven
## Català
### Verb

fiquiriven
* (alguerès) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de fiquir.

#### Variants

* fiquirien

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·qui·ri·ven (4)
* Anagrama: verifiquin
# fiquiríeu
## Català
### Verb

fiquiríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de fiquir.

#### Variants

* fiquiríveu

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·qui·rí·eu (4)
# fiquiries
## Català
### Verb

fiquiries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de fiquir.

#### Variants

* fiquirives

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·qui·ri·es (4)
# fiquiriva
## Català
### Verb

fiquiriva
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) del condicional de fiquir.
* (alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de fiquir.

#### Variants

* [1] fiquiria
* [2] fiquiria

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·qui·ri·va (4)
# fiquirà
## Català
### Verb

fiquirà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de fiquir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·qui·rà (3)
* Anagrames: afriqui, afriquí
# fiquirives
## Català
### Verb

fiquirives
* (alguerès) Segona persona del singular (tu) del condicional de fiquir.

#### Variants

* fiquiries

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·qui·ri·ves (4)
* Anagrames: verifiquis, versifiqui, versifiquí
# fiquiràs
## Català
### Verb

fiquiràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de fiquir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·qui·ràs (3)
* Anagrama: afriquis
# fiquiré
## Català
### Verb

fiquiré
* Primera persona del singular (jo) del futur de fiquir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·qui·ré (3)
# fiquirívem
## Català
### Verb

fiquirívem
* (alguerès) Primera persona del plural (nosaltres) del condicional de fiquir.

#### Variants

* fiquiríem

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·qui·rí·vem (4)
# fiquiríem
## Català
### Verb

fiquiríem
* Primera persona del plural (nosaltres) del condicional de fiquir.

#### Variants

* fiquirívem

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·qui·rí·em (4)
# expulsen
## Català

   * Pronúncia: oriental /əksˈpuɫ.sən/, occidental /eksˈpuɫ.sen/

### Verb

expulsen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de expulsar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb expulsar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb expulsar.
# expulsau
## Català
### Verb

expulsau
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de expulsar.
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb expulsar.
# expulsava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əks.puɫˈsa.βə/, balear /əks.puɫˈsa.və/ Occidental: nord-occidental /eks.puɫˈsa.βa/ valencià /eks.puɫˈsa.va/, /eks.puɫˈsa.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

expulsava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de expulsar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de expulsar.
# expulsaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əks.puɫˈsa.βəs/, balear /əks.puɫˈsa.vəs/ Occidental: nord-occidental /eks.puɫˈsa.βes/ valencià /eks.puɫˈsa.ves/, /eks.puɫˈsa.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

expulsaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de expulsar.
# expulsaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əks.puɫˈsa.βən/, balear /əks.puɫˈsa.vən/ Occidental: nord-occidental /eks.puɫˈsa.βen/ valencià /eks.puɫˈsa.ven/, /eks.puɫˈsa.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

expulsaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de expulsar.
# expulse
## Català
### Verb

expulse
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de expulsar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb expulsar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb expulsar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb expulsar.
# expulses
## Català

   * Pronúncia: oriental /əksˈpuɫ.səs/, occidental /eksˈpuɫ.ses/

### Verb

expulses
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de expulsar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb expulsar.
# finte
## Italià
### Verb

finte
* participi passat femení plural de fingere
# fintes de cames
## Català
### Nom

fintes de cames f. pl.
* Forma plural de finta de cames.
# fintas sin balón
## Castellà
### Nom

fintas sin balón f. pl.
* forma plural de finta sin balón
# fintasi
## Italià
### Verb

fintasi
* participi passat femení singular de fingersi
# fintes
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfin.təs/, occidental /ˈfin.tes/
   * Rimes: -intes

### Nom

fintes f. pl.
* Forma plural de finta.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fin·tes (2)
* Heterograma de 6 lletres (efinst)
* Anagrames: enfits, fitnes, infest
# fintas de piernas
## Castellà
### Nom

fintas de piernas f. pl.
* forma plural de finta de piernas
# fintas de tiro
## Castellà
### Nom

fintas de tiro f. pl.
* forma plural de finta de tiro
# fintes d'estic
## Català
### Nom

fintes d'estic f. pl.
* Forma plural de finta d'estic.
# fintas de recepción
## Castellà
### Nom

fintas de recepción f. pl.
* forma plural de finta de recepción
# fintes de bot
## Català
### Nom

fintes de bot f. pl.
* Forma plural de finta de bot.
# fonívou
## Català
### Verb

fonívou
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de fondre.
# foods
## Anglès
### Nom

foods
* forma plural de food
# foolishest
## Anglès
### Adjectiu

foolishest
* forma superlativa de foolish
# food
## Anglès

   * Pronúncia: /fud/
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

food ‎(normalment incomptable, plural foods)
* Menjar, aliment.
# foolisher
## Anglès
### Adjectiu

foolisher
* forma comparativa de foolish
# foníveu
## Català
### Verb

foníveu
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de fondre.
# foolish
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfuːlɪʃ/ àudio (EUA)

### Adjectiu

foolish ‎(comparatiu foolisher o more foolish, superlatiu foolishest o most foolish)
* estúpid, idiota, ximple

#### Sinònims

* stupid

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# foolishly
## Anglès

   * Etimologia: De foolish i el sufix -ly.

### Adverbi

foolishly ‎(comparatiu more foolishly, superlatiu most foolishly)
* estúpidament
# foot
## Anglès

   * Pronúncia: /fʊt/
   * Àudio: RU
   * Àudio: EUA

### Nom

foot ‎(plural feet)
* peu
* (nàutica) pujament
# fizikoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /fiˈzi.koj/

### Nom

fizikoj
* forma plural de fiziko
# fià
## Català antic
### Verb

fià
* tercera persona singular (él, eyl, ell) del passat de fiar
# fixéssim
## Català
### Verb

fixéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fixar.
# fiziko
## Esperanto

   * Pronúncia: /fiˈzi.ko/
   * Etimologia: De l'arrel √fizik i la desinència -o.

### Nom

fiziko ‎(acusatiu fizikon, plural fizikoj, plural acusatiu fizikojn)
* física

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·zi·ko (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en esperanto
* Per a més informació vegeu l'entrada al Plena Ilustrita Vortaro de Esperanto sobre fiziko
# fizikojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /fiˈzi.kojn/

### Nom

fizikojn
* acusatiu plural de fiziko
# fizikon
## Esperanto

   * Pronúncia: /fiˈzi.kon/

### Nom

fizikon
* acusatiu de fiziko
# fixéssiu
## Català
### Verb

fixéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb fixar.
# fiàrem
## Català antic
### Verb

fiàrem
* primera persona plural (nós, nosaltres) del passat de fiar
* primera persona plural (nós, nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de fiar

#### Variants

* [1] fiam
* [2] fiàssem
# fixí
## Català
### Verb

fixí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de fixar.
# fizikë
## Albanès
### Nom

fizikë
* física
# flairaran
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɫəj.ɾəˈɾan/, occidental /fɫaj.ɾaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

flairaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de flairar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: flai·ra·ran (3)
# flairares
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɫəjˈɾa.ɾəs/, occidental /fɫajˈɾa.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

flairares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de flairar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb flairar.

#### Variants

* [2] flairessis, flairesses, flairasses

### Miscel·lània

* Síl·labes: flai·ra·res (3)
* Anagrama: refilaràs
# flairaria
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɫəj.ɾəˈɾi.ə/, occidental /fɫaj.ɾaˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

flairaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de flairar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de flairar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: flai·ra·ri·a (4)
# flairar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɫəjˈɾa/ Occidental: nord-occidental /fɫajˈɾa/ valencià /fɫajˈɾaɾ/, /fɫajˈɾa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: flairà
   * Etimologia: Del llatí tardà flāgāre, de fragrare, segle XIV.

### Verb

flairar trans., intr.
* (transitiu) olorar
* (intransitiu) Emanar olor, fer flaire.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: flairo, flaira, flairem

#### Sinònims

* (fer flaire) flairejar, flairosejar

#### Traduccions

* Anglès: smell $^{(en)}$
* Castellà: oler $^{(es)}$
* Francès: flairer $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: flai·rar (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# flairaren
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɫəjˈɾa.ɾən/, occidental /fɫajˈɾa.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

flairaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de flairar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb flairar.

#### Variants

* [2] flairessin, flairessen, flairassen

### Miscel·lània

* Síl·labes: flai·ra·ren (3)
* Anagrames: enflairar, refilaran
# flairareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫəj.ɾəˈɾɛw/ balear /fɫəj.ɾəˈɾəw/, /fɫəj.ɾəˈɾɛw/ Occidental: /fɫaj.ɾaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

flairareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de flairar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: flai·ra·reu (3)
# flairant
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫəjˈɾan/ balear /fɫəjˈɾant/, /fɫəjˈɾan/ Occidental: nord-occidental /fɫajˈɾan/ valencià /fɫajˈɾant/, /fɫajˈɾan/
   * Rimes: -ant
   * Etimologia: De flairar, segle XIV.

### Adjectiu

flairant inv. ‎(plural flairants)
* Olorós, que fa flaire.

#### Sinònims

* flairós

### Verb

flairant
* Gerundi del verb flairar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: flai·rant (2)
* Anagrama: liftaran

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# flairants
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɫəjˈɾans/, occidental /fɫajˈɾans/
   * Rimes: -ans

### Adjectiu

flairants inv. pl.
* Forma plural de flairant.

### Miscel·lània

* Síl·labes: flai·rants (2)
# flairara
## Català
### Verb

flairara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb flairar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb flairar.

#### Variants

* [1] flairés
* [2] flairés

### Miscel·lània

* Síl·labes: flai·ra·ra (3)
# flairarem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫəj.ɾəˈɾɛm/ balear /fɫəj.ɾəˈɾəm/, /fɫəj.ɾəˈɾɛm/ Occidental: /fɫaj.ɾaˈɾem/
   * Rimes: -ɛm

### Verb

flairarem
* Primera persona del plural (nosaltres) del futur de flairar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: flai·ra·rem (3)
* Anagrames: malferira, malferirà
# fabulà
## Català
### Verb

fabulà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de fabular.
# fabulàrem
## Català
### Verb

fabulàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de fabular.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fabular.
# fabulor
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfaː.bʊ.lɔr/
   * Etimologia: De fabula.

### Verb

fābulor ‎(1a present$^?$), fābulāris ‎(2a present), fābulārī ‎(infinitiu), fābulātus sum ‎(supí)
* xerrar, jo xerro
* inventar històries
# fabulously
## Anglès

   * Etimologia: De fabulous i el sufix -ly.

### Adverbi

fabulously ‎(comparatiu more fabulously, superlatiu most fabulously)
* fabulosament
# fabulosament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fə.βuˌɫo.zəˈmen/ balear /fə.buˌɫo.zəˈment/, /fə.buˌɫo.zəˈmen/ Occidental: nord-occidental /fa.βuˌɫo.zaˈmen/ valencià /fa.buˌɫo.zaˈment/, /fa.βuˌɫo.zaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De fabulosa i el sufix -ment.

### Adverbi

fabulosament
* D’una manera fabulosa.

#### Traduccions

* Anglès: fabulously $^{(en)}$
* Castellà: fabulosamente $^{(es)}$
* Francès: fabuleusement $^{(fr)}$
* Italià: favolosamente $^{(it)}$
* Occità: fabulosament $^{(oc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·bu·lo·sa·ment (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# fabulosamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \fa.βuˌlo.saˈmen.te\
       Americà: alt /fa.buˌlo.saˈmen.t(e)/, baix \fa.βuˌlo.saˈmen.te\
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De fabuloso i el sufix -mente.

### Adverbi

fabulosamente
* fabulosament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·bu·lo·sa·men·te (6)