OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# zumzejaran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /zum.zə.ʒəˈɾan/ Occidental: nord-occidental /zum.ze.ʒaˈɾan/, valencià /zum.ze.d͡ʒaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

zumzejaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de zumzejar.
# ximis
## Català
### Verb

ximis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb ximar.
# ximpanzé
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃim.pənˈze/, occidental /t͡ʃim.panˈze/
   * Rimes: -e
   * Etimologia: Del francès chimpanzé, segle XX.

### Nom

ximpanzé m. ‎(plural ximpanzés)
* Mamífer primat de la família dels pòngids, de pèl abundant i negrenc, de costums arborícoles.

#### Traduccions

* Afrikaans: sjimpansee $^{(af)}$
* Alemany: Schimpanse $^{(de)}$ m.
* Anglès: chimpanzee $^{(en)}$
* Àrab: شِمْبَانْزِي‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: շիմպանզե $^{(hy)}$ ‎(ximpanzè)
* Asturià: chimpancé $^{(ast)}$
* Belarús: шымпанзэ́ $^{(be)}$ m. ‎(ximpanzé)
* Bretó: chimpanze $^{(br)}$ m.
* Castellà: chimpancé $^{(es)}$ m.
* Coreà: 침팬지 $^{(ko)}$ ‎(chimpaenji)
* Danès: chimpanse $^{(da)}$ c.
* Eslovac: šimpanz $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: šimpanz $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: ĉimpanzo $^{(eo)}$
* Estonià: šimpans $^{(et)}$
* Feroès: sjimpansa $^{(fo)}$ f.
* Finès: simpanssi $^{(fi)}$
* Francès: chimpanzé $^{(fr)}$ m.
* Friülà: simpanzè $^{(fur)}$ m.
* Gallec: chimpancé $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: tsimpansî $^{(cy)}$ m.
* Georgià: შიმპანზე $^{(ka)}$ ‎(xímpanze)
* Grec: χιμπατζής $^{(el)}$ m. ‎(khimbatzís)
* Hebreu: שימפנזה‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: चिंपांजी $^{(hi)}$
* Hongarès: csimpánz $^{(hu)}$
* Indonesi: simpanse $^{(id)}$
* Irlandès: simpeansaí $^{(ga)}$ m.
* Islandès: simpansi $^{(is)}$ m.
* Italià: scimpanzé $^{(it)}$ m.
* Japonès: 黒猩々 $^{(ja)}$
* Letó: šimpanze $^{(lv)}$ f.
* Lituà: šimpanzė $^{(lt)}$ f.
* Mongol: шимпанзе $^{(mn)}$
* Neerlandès: chimpansee $^{(nl)}$ m.
* Noruec: sjimpanse $^{(no)}$ m.
* Persa: شمپانزه‎ $^{(fa)}$
* Polonès: szympans $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: chimpanzé $^{(pt)}$ m.
* Romanès: cimpanzeu $^{(ro)}$ m.
* Rus: шимпанзе́ $^{(ru)}$ m. ‎(ximpanzé)
* Serbocroat: шимпа̀нза $^{(sh)}$, šimpanza $^{(sh)}$ f.
* Suahili: sokwe $^{(sw)}$
* Suec: schimpans $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: шимпанзе $^{(tg)}$
* Tai: ลิงชิมแปนซี $^{(th)}$
* Turc: şempanze $^{(tr)}$
* Txec: šimpanz $^{(cs)}$ m.
* Vietnamita: tinh tinh $^{(vi)}$
* Xinès: 黑猩猩 $^{(zh)}$ ‎(hēixīngxīng)

### Miscel·lània

* Síl·labes: xim·pan·zé (3)
* Heterograma de 8 lletres (aeimnpxz)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# ximin
## Català
### Verb

ximin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb ximar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb ximar.
# ximplege
## Català
### Verb

ximplege
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de ximplejar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb ximplejar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb ximplejar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb ximplejar.
# ximplegen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃimˈpɫɛ.ʒən/ balear /ʃimˈpɫə.ʒən/, /ʃimˈpɫɛ.ʒən/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃimˈpɫe.ʒen/, valencià /t͡ʃimˈpɫe.d͡ʒen/
   * Rimes: -ɛʒen

### Verb

ximplegen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de ximplejar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb ximplejar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb ximplejar.
# ximoni
## Caló català

   * Pronúncia: /t͡ʃiˈmɔ.ni/
   * Etimologia: Probablement del romaní ći ‎(«no») i de l'armeni իմն ‎(imn, «alguna cosa»). També podria ser d’una forma o context en armeni amb evolució de «alguna cosa» a «no res». Sense paral·lels en altres calós ibèrics ni dialectes romanís.

### Pronom

ximoni ‎(čimòni)
* res

#### Sinònims

* xi ‎(či)

#### Compostos i expressions

* estar ximoni - estar net

### Vegeu també

* Moser, Alina. Mirades sobre el caló català, Universitat de Barcelona, 2016
# ximpleges
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃimˈpɫɛ.ʒəs/ balear /ʃimˈpɫə.ʒəs/, /ʃimˈpɫɛ.ʒəs/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃimˈpɫe.ʒes/, valencià /t͡ʃimˈpɫe.d͡ʒes/
   * Rimes: -ɛʒes

### Verb

ximpleges
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de ximplejar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb ximplejar.
# Àtila
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈa.ti.ɫə/, occidental /ˈa.ti.ɫa/
   * Etimologia: Del llatí Attila, d’origen incert. Tradicionalment considerat del gòtic 𐌰𐍄𐍄𐌰 ‎(atta, «pare») i -𐌹𐌻𐌰 ‎(-ila, «petit») usat com a tractament de cortesia, cognat del llatí atta.

### Nom propi

Àtila
* Rei dels huns al segle V.

#### Traduccions

* Anglès: Attila $^{(en)}$
* Castellà: Atila $^{(es)}$
* Francès: Attila $^{(fr)}$
* Llatí: Attila $^{(la)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: À·ti·la (3)
* Anagrames: aital, aliat, Ítala, Talia

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: Optimot
# Àtropos
## Català

   * Pronúncia: /ˈa.tɾo.pos/
   * Etimologia: Del grec antic Ἄτροπος ‎(Átropos, literalment «inflexible, enterc»).

### Nom propi

Àtropos f.
* (mitologia grega) Una de les tres moires que presideix la fatalitat de la mort.

### Miscel·lània

* Síl·labes: À·tro·pos (3)
* Anagrama: aportos

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GEC
# Ànteros
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈan.tə.rus/ balear /ˈan.tə.ros/, /ˈan.tə.rus/ Occidental: /ˈan.te.ros/
   * Etimologia: Del llatí Anterōs, del grec antic Ἀντέρως ‎(Antérōs).

### Nom propi

Ànteros m.
* (mitologia grega) Germà d’Eros, déu de l’amor dissortat.

#### Traduccions

* Anglès: Anteros $^{(en)}$
* Castellà: Anteros $^{(es)}$
* Francès: Antéros $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: Àn·te·ros (3)
* Heterograma de 7 lletres (aenorst)
* Anagrames: anostre, astoren, enrosat, ensotar, nosatre, notares, roentàs

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GEC
# Àries
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈa.ɾi.əs/, occidental /ˈa.ɾi.es/
   * Rimes: -aɾies
   * Etimologia: Del llatí aries ‎(«marrà»). Representat com un marrà des de l’època dels babilonis, s’identifica en la mitologia grega amb el velló d’or. Doblet de ariet.

### Nom propi

Àries m.
* (astronomia) Constel·lació zodiacal situada entre el Taure i els Peixos.
* (astrologia) Primera zona del zodíac ocupada pel Sol entre el 21 de març i el 20 d’abril.

#### Relacionats

* BorealsZodiacalsAustralsAndròmedaMàquina pneumàticaOcell del ParadísAquariÀguilaAltarÀriesCotxerBoverBuríGirafaCrancLlebrersCa MajorCa MenorCapricornQuillaCassiopeaCentaureCefeuBalenaCamaleóCompàsColomaCabellera de BereniceCorona AustralCorona BorealCorbCopaCreu del SudCigneDofíOradaDragóCavalletEridàFornBessonsGruaHèrculesRellotgeHidra femellaHidra mascleIndiLlangardaixLleóLleó MenorLlebreBalançaLlopLinxLiraTaulaMicroscopiUnicornMoscaEscaireOctantSerpentariOrióGall DindiPegàsPerseuFènixCavallet de PintorPeixosPeix AustralPopaBrúixolaReticleSagetaSagitariEscorpióEscultorEscutSerpentSerpentSextantTaureTelescopiTriangleTriangle AustralTucàÓssa MajorÓssa MenorVelaVergePeix voladorGuineueta
| Zona zodiacal | Àries | Taure, Taurus | Bessons, Gèminis | Cranc, Càncer | Lleó | Verge, Virgo | Balança, Libra | Escorpió, Escorpí | Sagitari | Capricorn | Aquari | Peixos, Pisces |
| Signe zodiacal | àries | taure | gèminis, bessons | cranc, càncer | lleó, leo | verge, virgo | balança, libra | escorpió, escorpí | sagitari | capricorn | aquari | peixos, pisces |

#### Traduccions

* Anglès: Aries $^{(en)}$
* Castellà: Aries $^{(es)}$
* Francès: Bélier $^{(fr)}$
* Italià: Ariete $^{(it)}$
* Llatí: Aries $^{(la)}$
* Occità: Aret $^{(oc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: À·ri·es (3)
* Anagrames: aeris, aires, aïres, aïrés, raies, raïes, seria

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GDLC, GEC
# Àngela Maria
## Català

   * Etimologia: Evocació de l’Anunciació de l’àngel a Maria.

### Interjecció

Àngela Maria
* àngela

#### Variants

* àngela Maria

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC, DCVB, DSFF
# Àndórà
## Ioruba

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

Àndórà
* Andorra

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en ioruba
# Àngel
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈaɲ.ʒəɫ/, occidental /ˈaɲ.d͡ʒeɫ/

### Nom propi

Àngel
* Prenom masculí
* Cognom

#### Relacionats

* Àngela f.

#### Traduccions

* Castellà: Ángel $^{(es)}$
* Francès: Ange $^{(fr)}$
* Italià: Angelo $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: Àn·gel (2)
* Anagrama: angle

### Vegeu també

* Obres de referència: Optimot
* Noms de la població, Cognoms de la població, Idescat
# Àngela
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈaɲ.ʒə.ɫə/, occidental /ˈaɲ.d͡ʒe.ɫa/
   * Etimologia: Femení de Àngel.

### Nom propi

Àngela
* Prenom femení

#### Traduccions

* Alemany: Angela $^{(de)}$
* Anglès: Angela $^{(en)}$
* Castellà: Ángela $^{(es)}$
* Francès: Angèle $^{(fr)}$
* Italià: Angela $^{(it)}$

### Interjecció

Àngela
* Forma alternativa de àngela.

#### Variants

* Àngela Maria

### Miscel·lània

* Síl·labes: Àn·ge·la (3)
* Anagrames: aglane, anàleg

### Vegeu també

* Cerca Àngela a Wikidata
* Obres de referència: GDLC, DCVB, Optimot
* Noms de la població, Idescat
# Österreich
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈøːstəʁaɪç/
   * Etimologia: Format per la unió de Ost ‎(«est») i rīhhi , la forma antiga de Reich ‎(«reialme»).

### Nom propi

Österreich n. ‎(genitiu Österreichs)
* Àustria

#### Derivats

* Österreicher, Österreicherin
* österreichisch
# Ùgándà
## Ioruba

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

Ùgándà
* Uganda

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en ioruba
# Ü
## Català
### Lletra

Ü ‎(majúscula, minúscula ü)
* Lletra U amb dièresi.

#### Relacionats

Alfabet català: a A, b B, c C, d D, e E, f F, g G, h H, i I, j J, k K, l L, m M, n N, o O, p P, q Q, r R, s S, t T, u U, v V, w W, x X, y Y, z Z lletres modificades: à À, è È, é É, í Í, ï Ï, ò Ò, ó Ó, ú Ú, ü Ü, ç Ç, l·l L·L

## Castellà
### Lletra

Ü ‎(majúscula, minúscula ü)
* Lletra U amb dièresi.

#### Relacionats

Alfabet castellà: a A, b B, c C, d D, e E, f F, g G, h H, i I, j J, k K, l L, m M, n N, ñ Ñ, o O, p P, q Q, r R, s S, t T, u U, v V, w W, x X, y Y, z Z lletres modificades: á Á, é É, í Í, ó Ó, ú Ú, ü Ü; dígrafs de l’antic alfabet: ch, ll

## Francès
### Lletra

Ü ‎(majúscula, minúscula ü)
* Lletra U amb dièresi.

#### Relacionats

Alfabet francès: a A, b B, c C, d D, e E, f F, g G, h H, i I, j J, k K, l L, m M, n N, o O, p P, q Q, r R, s S, t T, u U, v V, w W, x X, y Y, z Z lletres modificades: à À, â Â, æ Æ, ç Ç, è È, é É, ê Ê, ë Ë, î Î, ï Ï, ô Ô, œ Œ, ù Ù, û Û, ü Ü, ÿ Ÿ
# Ù
## Francès
### Lletra

Ù ‎(majúscula, minúscula ù)
* Lletra U amb accent greu.

#### Relacionats

Alfabet francès: a A, b B, c C, d D, e E, f F, g G, h H, i I, j J, k K, l L, m M, n N, o O, p P, q Q, r R, s S, t T, u U, v V, w W, x X, y Y, z Z lletres modificades: à À, â Â, æ Æ, ç Ç, è È, é É, ê Ê, ë Ë, î Î, ï Ï, ô Ô, œ Œ, ù Ù, û Û, ü Ü, ÿ Ÿ

## Italià
### Lletra

Ù ‎(majúscula, minúscula ù)
* Lletra U amb accent greu.

#### Relacionats

Alfabet italià: a A, b B, c C, d D, e E, f F, g G, h H, i I, l L, m M, n N, o O, p P, q Q, r R, s S, t T, u U, v V, z Z lletres modificades: à À, è È, é É, ì Ì, ò Ò, ù Ù, estrangerismes: j J, k K, w W, x X, y Y
# Ú
## Català
### Lletra

Ú ‎(majúscula, minúscula ú)
* Lletra U amb accent agut.

#### Relacionats

Alfabet català: a A, b B, c C, d D, e E, f F, g G, h H, i I, j J, k K, l L, m M, n N, o O, p P, q Q, r R, s S, t T, u U, v V, w W, x X, y Y, z Z lletres modificades: à À, è È, é É, í Í, ï Ï, ò Ò, ó Ó, ú Ú, ü Ü, ç Ç, l·l L·L

## Castellà
### Lletra

Ú ‎(majúscula, minúscula ú)
* Lletra U amb accent agut.

#### Relacionats

Alfabet castellà: a A, b B, c C, d D, e E, f F, g G, h H, i I, j J, k K, l L, m M, n N, ñ Ñ, o O, p P, q Q, r R, s S, t T, u U, v V, w W, x X, y Y, z Z lletres modificades: á Á, é É, í Í, ó Ó, ú Ú, ü Ü; dígrafs de l’antic alfabet: ch, ll
# Ø
## Multilingüe
### Lletra

Ø ‎(majúscula, minúscula ø)
* Lletra O amb barra inclinada, usada en certs alfabets escandinaus corresponent a la pronúncia /øː/.

### Símbol

Ø
* (lingüística) Morfema zero, un morf teòric no expressat en la parla o l’escriptura, però amb una funció gramatical.

#### Notes

* Té la codificació U+00D8.
* Variants similars: ∅ (conjunt buit, U+2205), ⌀ (diàmetre, U+2300)

## Català

   * Etimologia: Primera persona: Desinència zero produïda per l’eliminació del llatí -ō i assimilació d’altres vocals (cantō > cant, dormiō > dorm).
   * Etimologia: Tercera persona: Desinència zero produïda per l’eliminació del llatí -it i assimilació d’altres vocals (dormit > dorm, battuit > bat).

### Desinència

Ø ‎(verbal)
* (antic i balear, alguerès) Forma conjugada en primera persona del singular del present d’indicatiu dels verbs regulars en -ar.
    Exemple: cantar → jo cant.
* (antic i balear, alguerès, valencià) Forma conjugada en primera persona del singular del present d’indicatiu dels verbs regulars en -er, -re, -ir.
    Exemples: témer → jo tem, batre → jo bat, dormir → jo dorm.

#### Relacionats

* -ō llatí > Ø, actual balear i alguerès (-i, septentrional) > -e, actual valencià > -o, central i nord-occidental

### Desinència

Ø ‎(verbal)
* Forma conjugada en tercera persona del singular del present d’indicatiu dels verbs regulars en -er, -re, -ir.
    Exemples: témer → ell tem, batre → ell bat, dormir → ell dorm.

### Desinència

Ø ‎(nominal)
* Formació de substantius deverbals.
    Exemples: trucar → un truc, passejar → un passeig.

#### Relacionats

* -ada (p. ex. una trucada, una passejada)
# Úbeda
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈu.βe.ða\
       Americà: alt /ˈu.be.da/, baix \ˈu.βe.ða\
   * Rimes: -ubeda

### Nom

Úbeda
* Ciutat i municipi de la província de Jaén.

#### Derivats

* irse por los cerros de Úbeda
* ubetense

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ú·be·da (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà
# Û
## Francès
### Lletra

Û ‎(majúscula, minúscula û)
* Lletra U amb accent circumflex.

#### Relacionats

Alfabet francès: a A, b B, c C, d D, e E, f F, g G, h H, i I, j J, k K, l L, m M, n N, o O, p P, q Q, r R, s S, t T, u U, v V, w W, x X, y Y, z Z lletres modificades: à À, â Â, æ Æ, ç Ç, è È, é É, ê Ê, ë Ë, î Î, ï Ï, ô Ô, œ Œ, ù Ù, û Û, ü Ü, ÿ Ÿ
# Úganda
## Islandès

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: Del suahili Uganda, del ganda Buganda.

### Nom propi

Úganda
* Uganda

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en islandès
# Ûganda
## Kurd

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

Ûganda
* Uganda

#### Variants

* Uganda

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en kurd
# בוץ
## Hebreu
### Nom

בוץ • ‎(manca transliteració)
* fang.
# ביוטכנולוגיה
## Hebreu
### Nom

ביוטכנולוגיה • ‎(biotekhnológya)
* biotecnologia
# אפרטהייד
## Hebreu

   * Pronúncia: /aˈpaʁthajd/
   * Etimologia: De l'afrikaans apartheid, del neerlandès apartheid.

### Nom

אפרטהייד • ‎(apárthayd) m.
* apartheid

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en hebreu
# אפריקאנס
## Hebreu
### Nom

אפריקאנס • ‎(manca transliteració)
* Afrikaans (llengua).
# ארץ הבסקים
## Hebreu

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ארץ הבסקים • ‎(manca transliteració)
* País Basc

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en hebreu
# אנדארע
## Ídix

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

אנדארע ‎(manca transliteració)
* Andorra

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en ídix
# אפגניסטן
## Hebreu
### Nom propi

אפגניסטן • ‎(manca transliteració)
* Afganistan
# ארכיטרב
## Hebreu
### Nom

ארכיטרב • ‎(manca transliteració)
* arquitrau.
# אױג
## Ídix
### Nom

אױג ‎(oyg)
* ull
# विषेला
## Hindi

   * Pronúncia: /ʋɪʂelaː/

### Adjectiu

विषेला ‎(viṣelā)
* Verinós, tòxic.

#### Sinònims

* विषैला, बिसैला, बिसेला, बिसहा

### Vegeu també

* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 1195.
# वृत्तचित्र
## Hindi
### Nom

वृत्तचित्र ‎(manca transliteració) m.
* documentari
# वे
## Hindi

   * Pronúncia: /ʋe/ (ve) o /ʋo/

### Pronom

वे ‎(vo)
* Aquells, aquelles (demostratiu de llunyania en plural, cas directe).
* Ells o elles (tercera persona del plural, cas directe).
    वे ... हैं (Ells/elles són...)
* Ell o ella (tercera persona del singular, cas directe, amb més respecte que वह).
    वे ... है (Ell/ella és...)
| | Personal | Personal | Personal | Personal | Personal | Demostratiu | Demostratiu | Demostratiu | Demostratiu | Relatiu | Relatiu | Interrogatiu | Interrogatiu |
| | 1a persona | 1a persona | 2a persona | 2a persona | 2a persona | 3a persona | 3a persona | 3a persona | 3a persona | | | | Relatiu | Relatiu | Interrogatiu | Interrogatiu |
| | Sg. | Pl. | Sg. | Pl. | Pl. | Pròxim | Pròxim | Remot | Remot | | Relatiu | Relatiu | Interrogatiu | Interrogatiu |
| | Sg. | Pl. | Col·loq. | Familiar | Formal | Sg. | Pl./ Formal | Sg. | Pl./ Formal | Sg. | Pl. | Sg. | Pl. |
| Directe | मैं (mẽ) | हम (ham) | तू (tū) | तुम (tum) | आप (āp) | यह (yah), ये (ye) | ये (ye) | वह (vah), वे (ve, vo) | वे (ve) | जो (jo) | जो (jo) | कौन (kaun), क्या (kyā) | कौन (kaun), क्या (kyā) |
| Oblic | मुझ (mujh) | हम (ham) | तुझ (tujh) | तुम (tum) | आप (āp) | इस (is) | इन (in) | उस (us) | उन (un) | जइस (jis) | जइन (jin) | किस (kis) | किन (kin) |
| Datiu | मुझे (mujhe), मुझको (mujhko) | हमें (hamẽ), हमको (hamko) | तुझे (tujhe), तुझको (tujhko) | तुम्हें (tumhẽ), तुमको (tumko) | आपको (āpko) | इसे (ise), इसको (isko) | इनहें (inhẽ), इनको (inko) | उसे (use), उनको (unko) | उनहें (unhẽ), उनको (unko) | जइसे (jise) | जइनहें (jinhẽ) | किसे (kise) | किनहें (kinhẽ) |
| Genitiu o possessiu | मेरा (merā,m.s.) मेरे (mere,m.p.) मेरी (merī,f.s./p.) | हमारा (hamārā) | तेरा (terā,m.s.) तेरे (tere,m.p.) तेरी (terī,f.s./p.) | तुम्हारा (tumhārā,m.s.) तुम्हारे (tumhāre,m.p.) तुम्हारी (tumhārī,f.s./p.) | आपका (āpkā) | इसका (iskā) | इनका (inkā) | उसका (uskā) | उनका (unkā) | जइसका (jiskā) | जइनका (jinkā) | किसका (kiskā) | किनका (kinkā) |
| Ergatiu | मैने (mẽne) | हमने (hamne) | तुने (tūne) | तुमने (tumne) | आपने (āpne) | इसने (isne) | इनहोने (inhõne) | उसने (usne) | उनहोने उनहोने (unhõne) | जइसने (jisne) | जइनहोने (jinhõne) | किसने (kisne) | किनहोने (kinhõne) |

### Vegeu també

* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 1206.
# विजय
## Hindi

   * Pronúncia: /ʋɪ.d͡ʒəj/ (Delhi)
   * Etimologia: Cultisme pres del sànscrit विजय.

### Nom

विजय ‎(vijay) f.
* victòria, triomf
* conquesta

#### Sinònims

* (victòria) जीत ‎(jīt)

#### Antònims

* (victòria) पराजय ‎(parājay)

#### Relacionats

* जय ‎(jay), विजयी ‎(vijyī), विजेता ‎(vijetā)

### Prenom

विजय ‎(vijay) m.
* Prenom masculí, equivalent al català Víctor.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en hindi
* Cerca विजय a Wikidata
* Per a més informació vegeu l'entrada al bab.la sobre विजय

## Sànscrit

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: Del prefix वि- ‎(jaya) i जय ‎(vi-, «victòria»).

### Nom

विजय ‎(vijaya) m.
* victòria, triomf
* conquesta
* botí
* (música) Mena de flauta.

#### Descendents

* Hindi: विजय

### Prenom

विजय ‎(vijaya) m.
* Prenom masculí, equivalent al català Víctor.
# विश्वास
## Sànscrit

   * Pronúncia: /ʋɪʃʋaːsə/

### Nom

विश्वास ‎(viśvāsa) m.
* Confiança, creença.

### Vegeu també

* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 1194.
# वृक्ष
## Marathi

   * Pronúncia: /vərkʂə/

### Nom

वृक्ष ‎(vaŕkṣa) m.
* Arbre, arbust, planta.

## Sànscrit

   * Pronúncia: /ʋərkʂə/

### Nom

वृक्ष ‎(vaŕkṣa) m.
* Arbre, arbust.

### Vegeu també

* ↑ VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 509.
* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 1189.
# वेतन
## Marathi

   * Pronúncia: /ʋet̪ən/

### Nom

वेतन ‎(vetan) n.
* Salari, paga.

#### Sinònims

अजुरा, पगार, बदलमुशारा, भृति, भृत्या, मजुरी

## Sànscrit

   * Pronúncia: /ʋet̪ən/

### Nom

वेतन ‎(vetan) m.
* Salari, estipendi, ingressos, subsistència, recompensa.

#### Sinònims

भृति, भृत्या, भरण, पण

### Vegeu també

* ↑ VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 510.
* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 1207.
# विकास
## Hindi

   * Pronúncia: /ʋɪkaːs/

### Adjectiu

विकास ‎(vikās)
* Feliç, agraït.

### Nom

विकास ‎(manca transliteració) m.
* Obertura, expansió, formació de poncells, resplendor, lluissor, creixement.

### Vegeu també

* 1 2 PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884.
# विषैला
## Hindi

   * Pronúncia: /ʋɪʂɛlaː/

### Adjectiu

विषैला ‎(viṣailā)
* Verinós, tòxic.

#### Sinònims

* विषेला, बिसैला, बिसेला, बिसहा

### Vegeu també

* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 1195.
# वृक
## Marathi

   * Pronúncia: /vərkə/

### Nom

वृक ‎(vaŕka) m.
* Llop (mamífer).

## Sànscrit

   * Pronúncia: /vrka/

### Nom

वृक ‎(vŕka) m.
* Llop (mamífer).

### Vegeu també

* ↑ VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 509.
* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 1188.
# despopeguem
## Català
### Verb

despopeguem
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb despopar.

#### Variants

* despopem

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·po·pe·guem (4)
# despopegués
## Català
### Verb

despopegués
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb despopar.

#### Variants

* despopés

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·po·pe·gués (4)
# despopavo
## Català
### Verb

despopavo
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de despopar.

#### Variants

* despopàieu, despopàveu

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·po·pa·vo (4)
# despopeguessen
## Català
### Verb

despopeguessen
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb despopar.

#### Variants

* despopessen

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·po·pe·gues·sen (5)
# despopeguéssom
## Català
### Verb

despopeguéssom
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb despopar.

#### Variants

* despopéssem

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·po·pe·gués·som (5)
# despopeguéssou
## Català
### Verb

despopeguéssou
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb despopar.

#### Variants

* despopésseu

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·po·pe·gués·sou (5)
# despope
## Català
### Verb

despope
* (occidental) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb despopar.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb despopar.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb despopar.

#### Variants

* [1] despopo
* [2] despopo

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·po·pe (3)
# despopeguesses
## Català
### Verb

despopeguesses
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb despopar.

#### Variants

* despopesses

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·po·pe·gues·ses (5)
# despopegueu
## Català
### Verb

despopegueu
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb despopar.

#### Variants

* despopeu

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·po·pe·gueu (4)