OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# salperò
## Italià
### Verb

salperò
* primera persona singular (io) del futur de salpare
# salpesses
## Català

   * Pronúncia: oriental /səɫˈpe.səs/, occidental /saɫˈpe.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

salpesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb salpar.

#### Variants

* salpessis, salpassis, salpasses, salpares

### Miscel·lània

* Síl·labes: sal·pes·ses (3)
# salperesti
## Italià
### Verb

salperesti
* segona persona singular (tu) del condicional de salpare
# salpes
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈsaɫ.pəs/, occidental /ˈsaɫ.pes/

### Nom

salpes f. pl.
* Forma plural de salpa.

### Verb

salpes
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de salpar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb salpar.

#### Variants

* [2] salpis

### Miscel·lània

* Síl·labes: sal·pes (2)
* Anagrames: lapses, sèpals
# salpessen
## Català

   * Pronúncia: oriental /səɫˈpe.sən/, occidental /saɫˈpe.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

salpessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb salpar.

#### Variants

* salpessin, salpassin, salpassen, salparen

### Miscel·lània

* Síl·labes: sal·pes·sen (3)
* Anagrama: planesses
# salpessi
## Català
### Verb

salpessi
* (col·loquial septentrional, alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb salpar.
* (col·loquial septentrional, alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb salpar.

#### Variants

* [1] salpés, salpàs, salpara
* [2] salpés, salpàs, salpara

### Miscel·lània

* Síl·labes: sal·pes·si (3)
* Anagrama: pelassis
# salperà
## Italià
### Verb

salperà
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del futur de salpare
# salpereste
## Italià
### Verb

salpereste
* segona persona plural (voi) del condicional de salpare
# salperete
## Italià
### Verb

salperete
* segona persona plural (voi) del futur de salpare
# salpessin
## Català

   * Pronúncia: oriental /səɫˈpe.sin/, occidental /saɫˈpe.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

salpessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb salpar.

#### Variants

* salpessen, salpassin, salpassen, salparen

### Miscel·lània

* Síl·labes: sal·pes·sin (3)
* Anagrama: planessis
# sabres cuafins
## Català
### Nom

sabres cuafins m. pl.
* Forma plural de sabre cuafí.
# sabreu
## Català

   * Pronúncia: oriental /səˈβɾɛw/, occidental /saˈβɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

sabreu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de saber.

#### Sinònims

* sabereu, forma col·loquial.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sa·breu (2)
* Heterograma de 6 lletres (abersu)
* Anagrames: abruse, beuràs
# sabres
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈsa.βɾəs/, occidental /ˈsa.bɾes/
   * Rimes: -abɾes

### Nom

sabres m. pl.
* Forma plural de sabre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sa·bres (2)
* Anagrames: barses, besars, brases, bressa, bressà, sabers

## Anglès
### Nom

sabres
* forma plural de sabre
# sabria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /səˈβɾi.ə/ Occidental: nord-occidental /saˈβɾi.ɛ/, /saˈβɾi.e/ valencià /saˈβɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

sabria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de saber.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de saber.

#### Sinònims

* saberiva, en alguerès.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sa·bri·a (3)
* Anagrames: abrasi, abrasí, àrabis, bisara, bisarà
# sabres de cua fina
## Català
### Nom

sabres de cua fina m. pl.
* Forma plural de sabre de cua fina.
# sabres negres
## Català
### Nom

sabres negres m. pl.
* Forma plural de sabre negre.
# sabries
## Català

   * Pronúncia: oriental /səˈβɾi.əs/, occidental /saˈβɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

sabries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de saber.

#### Sinònims

* saberives, en alguerès.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sa·bri·es (3)
* Anagrama: bisares
# sabrosa
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \saˈβɾo.sa\
       Americà: alt /saˈbɾo.s(a)/, baix \saˈβɾo.sa\
   * Rimes: -osa

### Adjectiu

sabrosa f. ‎(plural sabrosas)
* forma femenina de sabroso
# samogitià
## Català

   * Pronúncia: oriental /sə.mu.ʒi.tiˈa/, occidental /sa.mo.d͡ʒi.tiˈa/
   * Rimes: -a

### Nom

samogitià m. ‎(només en singular)
* Llengua bàltica de Samogítia, o dialecte lituà de l'oest de Lituània.

#### Sinònims

* baix lituà

#### Traduccions

* Alemany: Schemaitisch $^{(de)}$
* Anglès: Samogitian $^{(en)}$
* Castellà: samogitiano $^{(es)}$
* Francès: samogitien $^{(fr)}$
* Gallec: samoxiciano $^{(gl)}$
* Noruec: samogitisk $^{(no)}$
* Polonès: żmudzki $^{(pl)}$
* Portuguès: samogiciano $^{(pt)}$
* Rus: жема́йтский $^{(ru)}$ ‎(jemaitski)
* Samogitià: žemaitiu $^{(sgs)}$
* Turc: Samogitçe $^{(tr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: sa·mo·gi·ti·à (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
# sammanfatta
## Suec

   * Pronúncia: /²'samːanfatːa/
   * Etimologia: De samman ‎(«ensems, juntament») i fatta ‎(«prendre, agafar; comprendre»).

### Verb

{{entrada|sv|verb|present|sammanfattar|pretèrit|sammanfattade|supí|sammanfattat|imperatiu|sammanfatta}
* resumir
    Buddhismens grundläggande lära kan sammanfattas i de fyra ädla sanningarna ― La doctrina fonamental del budisme pot resumir-se en les quatre nobles veritats.

#### Derivats

* sammanfattning

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada sammanfatta al Svenska Akademiens ordbok.
* Per a més informació vegeu l'entrada sammanfatta al Svenska Akademiens ordlista.
* Per a més informació vegeu l'entrada sammanfatta al Svensk ordbok.
# samo
## Català
### Verb

samo
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de samar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sa·mo (2)
* Anagrama: amos $^{(alfagrama)}$
# samochód
## Polonès

   * Pronúncia: /saˈmɔ.xut/
   * Etimologia: Calc del francès automobile, de samo- ‎(«auto-») + chód ‎(«marxa»).

### Nom

samochód m. inan.
* cotxe

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | samochód | samochody |
| Genitiu | samochodu | samochodów |
| Datiu | samochodowi | samochodom |
| Acusatiu | samochód | samochody |
| Instrumental | samochodem | samochodami |
| Locatiu | samochodzie | samochodach |
| Vocatiu | samochodzie | samochody |
# samin
## Català
### Verb

samin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb samar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb samar.

#### Variants

* [1] samen
* [2] samen

### Miscel·lània

* Síl·labes: sa·min (2)
* Anagrames: ànims, manis, minàs, minsa
# samis
## Català
### Verb

samis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb samar.

#### Variants

* sames

### Miscel·lània

* Síl·labes: sa·mis (2)
* Anagrames: massi, massí, missa, saïms
# samisen
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈsæmɪsɛn/

### Nom

samisen ‎(plural samisen)
* shamisen

#### Sinònims

* shamisen

### Vegeu també

* samisen. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].

## Castellà
### Nom

samisen m.
* shamisen

#### Sinònims

* shamisen

### Miscel·lània

* Síl·labes: sa·mi·sen (3)
# ritmes
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈrid.məs/, occidental /ˈrid.mes/

### Nom

ritmes m. pl.
* Forma plural de ritme.

### Miscel·lània

* Síl·labes: rit·mes (2)
* Heterograma de 6 lletres (eimrst)
* Anagrames: mèrits, tremis, tremís
# ritme
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈrid.mə/, occidental /ˈrid.me/
   * Etimologia: Del llatí rhythmus, del grec antic ῥυθμóς ‎(rhythmós), segle XIX. Doblet del patrimonial rim.

### Nom

ritme m. ‎(plural ritmes)
* Espai de temps entre diversos sons que es repeteix en una composició musical.
* Sons coincidents en els diferents versos d'una poesia.
* (esports de pilota) Rapidesa dels moviments dels jugadors i del desplaçament de la pilota, la bola, el volant o el disc en el transcurs de les jugades d'un partit durant un determinat període de temps.

#### Sinònims

cadència

#### Traduccions

* Afrikaans: ritme $^{(af)}$
* Albanès: ritëm $^{(sq)}$
* Anglès: rhythm $^{(en)}$, rate $^{(en)}$
* Armeni: ռիթմ $^{(hy)}$ ‎(ritm)
* Belarús: рытм $^{(be)}$ m. ‎(ritm)
* Búlgar: ри́тъм $^{(bg)}$ m. ‎(rítam)
* Castellà: ritmo $^{(es)}$
* Coreà: 리듬 $^{(ko)}$ ‎(rideum)
* Danès: rytme $^{(da)}$
* Esperanto: ritmo $^{(eo)}$
* Estonià: rütm $^{(et)}$
* Feroès: rútma $^{(fo)}$ f.
* Francès: rythme $^{(fr)}$
* Friülà: ritmi $^{(fur)}$ m.
* Gallec: ritmo $^{(gl)}$ m.
* Grec: ρυθμός $^{(el)}$ m. ‎(rithmós)
* Grec antic: ῥυθμός $^{(grc)}$ m. ‎(rhythmós)
* Hebreu: קצב‎ $^{(he)}$ pl.
* Hongarès: ütem $^{(hu)}$
* Islandès: taktur $^{(is)}$ m.
* Italià: ritmo $^{(it)}$
* Lituà: ritmas $^{(lt)}$ m.
* Macedoni: ритам $^{(mk)}$ m.
* Neerlandès: ritme $^{(nl)}$ n.
* Polonès: rytm $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: ritmo $^{(pt)}$ m.
* Romanès: ritm $^{(ro)}$ n.
* Rus: ритм $^{(ru)}$ m. ‎(ritm)
* Suec: rytm $^{(sv)}$
* Turc: ritim $^{(tr)}$
* Txec: rytmus $^{(cs)}$ m., takt $^{(cs)}$ m.
* Xinès: 節奏 $^{(zh)}$ ‎(节奏, jiézòu)
* Anglès: pace $^{(en)}$
* Castellà: ritmo $^{(es)}$
* Francès: allure $^{(fr)}$, rythme $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: rit·me (2)
* Anagrames: merit, mèrit, Miret, temir, tirem, treim, tremi, tremí, triem

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* ritme. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# ritme d'aprenentatge
## Català
### Nom

ritme d'aprenentatge m. ‎(plural ritmes d'aprenentatge)
* Quantitat de temps o nombre d'assaigs necessaris per a aprendre una informació o assolir el domini d'una destresa determinada.

#### Traduccions

* Anglès: learning pace $^{(en)}$, learning rate $^{(en)}$, pace of learning $^{(en)}$
* Castellà: ritmo de aprendizaje $^{(es)}$
* Francès: rythme d'apprentissage $^{(fr)}$

### Vegeu també

* ritme d'aprenentatge. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# ritmes d'aprenentatge
## Català
### Nom

ritmes d'aprenentatge m. pl.
* Forma plural de ritme d'aprenentatge.
# ritmo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈrið.mo\
       Americà: alt /ˈrid.mo/, baix \ˈrið.mo\
   * Rimes: -idmo

### Nom

ritmo m. ‎(plural ritmos)
* ritme

### Miscel·lània

* Síl·labes: rit·mo (2)

## Italià

   * Pronúncia: /ˈri.tmo/

### Nom

ritmo m. ‎(plural ritmi)
* ritme

### Miscel·lània

* Síl·labes: rìt·mo (2)
# ritines de Steller
## Català
### Nom

ritines de Steller f. pl.
* Forma plural de ritina de Steller.
# ritmo de aprendizaje
## Castellà
### Nom

ritmo de aprendizaje m. ‎(plural ritmos de aprendizaje)
* ritme d'aprenentatge

### Vegeu també

* ritmo de aprendizaje. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# ritmos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈrið.mos\, meridional \ˈrið.moh\
       Americà: alt /ˈrid.m(o)s/, baix \ˈrið.moh\, austral \ˈrið.mos\
   * Rimes: -idmos

### Nom

ritmos m. pl.
* forma plural de ritmo

### Miscel·lània

* Síl·labes: rit·mos (2)
* Heterograma de 6 lletres (imorst)
* Anagrames: mirtos, trismo
# ritmi
## Italià

   * Pronúncia: /ˈri.tmi/

### Nom

ritmi m. pl.
* forma plural de ritmo

### Miscel·lània

* Síl·labes: rìt·mi (2)
# saltàreu
## Català

   * Pronúncia: oriental /səɫˈta.ɾəw/, occidental /saɫˈta.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

saltàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de saltar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb saltar.

#### Variants

* [2] salteguéssou, saltéssiu, saltésseu, saltàssiu, saltàsseu

### Miscel·lània

* Anagrames: taulares, teularàs
# saltàieu
## Català
### Verb

saltàieu
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de saltar.

#### Variants

* saltavo, saltàveu
# saltàrem
## Català

   * Pronúncia: oriental /səɫˈta.ɾəm/, occidental /saɫˈta.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

saltàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de saltar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb saltar.

#### Variants

* [2] salteguéssom, saltéssim, saltéssem, saltàssim, saltàssem

### Miscel·lània

* Anagrames: esmaltar, malastre, malestar
# saltuie
## Ibèric

   * Pronúncia: /t͡salluie/

### Nom propi

saltuie • ‎
* (escriptura no dual) Forma alternativa de salduie.
# saltum
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈsaɫ.tʊm/

### Verb

saltum
* supí acusatiu de saliō
# saltvattenkrokodil
## Suec

   * Etimologia: De salt ‎(«salat»), vatten ‎(«aigua») i krokodil ‎(«cocodril»).

### Nom

saltvattenkrokodil c. ‎(plural indefinit saltvattenkrokodiler, plural definit saltvattenkrokodilerna)
* (zoologia) cocodril marí (Crocodylus porosus)

#### Sinònims

* deltakrokodil
* listkrokodil

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en suec
# salty
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈsɒl.ti/

### Adjectiu

salty ‎(comparatiu saltier, superlatiu saltiest)
* salat

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# riuscente
## Italià
### Verb

riuscente
* participi present de riuscire
# riuscii
## Italià
### Verb

riuscii
* primera persona singular (io) del passat de riuscire
# riuríveu
## Català
### Verb

riuríveu
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de riure.
# riuscendo
## Italià
### Verb

riuscendo
* gerundi de riuscire
# riusciamo
## Italià
### Verb

riusciamo
* primera persona plural (noi) del present d'indicatiu de riuscire
* primera persona plural (noi) del present de subjuntiu de riuscire
* primera persona plural (noi) de l'imperatiu de riuscire
# riuscibilmente
## Italià

   * Pronúncia: /rjuʃˌʃi.bilˈmen.te/
   * Etimologia: De riuscibile i el sufix -mente.

### Adverbi

riuscibilmente
* encertadament

### Miscel·lània

* Síl·labes: riu·sci·bil·mén·te (5)
# riuríeu
## Català
### Verb

riuríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de riure.

## Català antic
### Verb

riuríeu
* segona persona plural (vós, vosaltres) del condicional de riure

#### Variants

* riuríets
# riusciate
## Italià
### Verb

riusciate
* segona persona plural (voi) del present de subjuntiu de riuscire
# saúsos
## Català antic
### Nom

saúsos
* forma plural de saús
# saŭcoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈsaw.t͡soj/

### Nom

saŭcoj
* forma plural de saŭco
# sačekati
## Serbocroat

   * Pronúncia: /sa't͡ʃekati/
   * Etimologia: Del prefix sa- i čekati

### Verb

sačekati ‎(perfectiu)
* (transitiu, intransitiu) esperar
    Sačekao je da se pesma završi.Va esperar que acabàs sa cançó.
    Šteta štа nismo sačekali.Quina llàstima que no esperàssem.

#### Relacionats

* čekati (imperfectiu)
# saĥarino
## Esperanto

   * Pronúncia: /sa.xaˈri.no/

### Nom

saĥarino ‎(acusatiu saĥarinon, plural saĥarinoj, plural acusatiu saĥarinojn)
* sacarina
# saŭcojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈsaw.t͡sojn/

### Nom

saŭcojn
* acusatiu plural de saŭco
# saŭcon
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈsaw.t͡son/

### Nom

saŭcon
* acusatiu de saŭco
# saĥarinon
## Esperanto

   * Pronúncia: /sa.xaˈri.non/

### Nom

saĥarinon
* acusatiu de saĥarino
# saŭco
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈsaw.t͡so/

### Nom

saŭco ‎(acusatiu saŭcon, plural saŭcoj, plural acusatiu saŭcojn)
* salsa
# saĥarinoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /sa.xaˈri.noj/

### Nom

saĥarinoj
* forma plural de saĥarino
# saĥarinojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /sa.xaˈri.nojn/

### Nom

saĥarinojn
* acusatiu plural de saĥarino
# scollava
## Italià
### Verb

scollava
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) de l'imperfet d'indicatiu de scollare
# scollavamo
## Italià
### Verb

scollavamo
* primera persona plural (noi) de l'imperfet d'indicatiu de scollare
# scollavano
## Italià
### Verb

scollavano
* tercera persona plural (loro, essi/esse) de l'imperfet d'indicatiu de scollare
# scollavate
## Italià
### Verb

scollavate
* segona persona plural (voi) de l'imperfet d'indicatiu de scollare
# scollavi
## Italià
### Verb

scollavi
* segona persona singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de scollare
# scollavo
## Italià
### Verb

scollavo
* primera persona singular (io) de l'imperfet d'indicatiu de scollare
# scollerai
## Italià
### Verb

scollerai
* segona persona singular (tu) del futur de scollare
# scollerebbero
## Italià
### Verb

scollerebbero
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del condicional de scollare
# scolleranno
## Italià
### Verb

scolleranno
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del futur de scollare
# scollerebbe
## Italià
### Verb

scollerebbe
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del condicional de scollare
# rèmols de petxines
## Català
### Nom

rèmols de petxines m. pl.
* Forma plural de rèmol de petxines.
# rèmols escarxats
## Català
### Nom

rèmols escarxats m. pl.
* Forma plural de rèmol escarxat.
# rèmores
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈrɛ.mu.ɾəs/ balear /ˈrɛ.mo.ɾəs/, /ˈrɛ.mu.ɾəs/ Occidental: /ˈrɛ.mo.ɾes/

### Nom

rèmores f. pl.
* Forma plural de rèmora.

### Miscel·lània

* Síl·labes: rè·mo·res (3)
* Anagrames: moreres, romeres
# rèmores pega
## Català
### Nom

rèmores pega f. pl.
* Forma plural de rèmora pega.
# rènting
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈrɛn.tiŋ/, balear /ˈrɛn.tiŋk/ Occidental: /ˈrɛn.tiŋ/
   * Etimologia: De l'anglès renting.

### Nom

rènting m. ‎(plural rèntings)
* Lloguer a mitjà i llarg termini de determinats béns que la seva empresa pot utilitzar en el desenvolupament de la seva activitat econòmica. Pot ser contractat per qualsevol persona física o jurídica, malgrat estar especialment adreçat a empreses i professionals autònoms.

#### Traduccions

* Anglès: renting $^{(en)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: rèn·ting (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Termcat
# rèmols de riu
## Català
### Nom

rèmols de riu m. pl.
* Forma plural de rèmol de riu.
# rèmols empetxinats
## Català
### Nom

rèmols empetxinats m. pl.
* Forma plural de rèmol empetxinat.
# rèmora
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈrɛ.mu.ɾə/ balear /ˈrɛ.mo.ɾə/, /ˈrɛ.mu.ɾə/ Occidental: /ˈrɛ.mo.ɾa/
   * Etimologia: Del llatí remora ‎(«impediment, retard»), segle XIX.

### Nom

rèmora f. ‎(plural rèmores)
* Gènere de peixos de la família dels equeneids amb una ventosa sobre el cap que els permet adherir-se a altres peixos, en particular les espècies Remora remora i Echeneis naucrates.
* (figurat) Per extensió, obstacle o càrrega que dificulta l'avanç de quelcom.

#### Sinònims

* (Remora remora) pega, rèmora pega, remora, rémora

#### Traduccions

* Anglès: common remora $^{(en)}$
* Asturià: rémora $^{(ast)}$, rémola $^{(ast)}$, llamprea $^{(ast)}$
* Castellà: remora $^{(es)}$, rémora $^{(es)}$
* Francès: rémora commun $^{(fr)}$
* Anglès: live sharksucker $^{(en)}$
* Castellà: pegatimón $^{(es)}$
* Francès: rémora fuselé $^{(fr)}$
* Anglès: drawback $^{(en)}$
* Castellà: rémora $^{(es)}$ f.
* Italià: remora $^{(it)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: rè·mo·ra (3)
* Anagrames: amorre, morera, Morera, orarem, oràrem, romera

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Termcat
# rèmora pega
## Català
### Nom

rèmora pega f. ‎(plural rèmores pega)
* rèmora

### Vegeu també

* rèmora pega. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# rèni
## Occità
### Nom

rèni m. ‎(només en singular)
* reni

#### Relacionats

| $_1$ H | | | | | | | | | | | | | | | | | $_2$ He |
| $_3$ Li | $_4$ Be | | | | | | | | | | | $_5$ B | $_6$ C | $_7$ N | $_8$ O | $_9$ F | $_{10}$ Ne |
| $_{11}$ Na | $_{12}$ Mg | | | | | | | | | | | $_{13}$ Al | $_{14}$ Si | $_{15}$ P | $_{16}$ S | $_{17}$ Cl | $_{18}$ Ar |
| $_{19}$ K | $_{20}$ Ca | $_{21}$ Sc | $_{22}$ Ti | $_{23}$ V | $_{24}$ Cr | $_{25}$ Mn | $_{26}$ Fe | $_{27}$ Co | $_{28}$ Ni | $_{29}$ Cu | $_{30}$ Zn | $_{31}$ Ga | $_{32}$ Ge | $_{33}$ As | $_{34}$ Se | $_{35}$ Br | $_{36}$ Kr |
| $_{37}$ Rb | $_{38}$ Sr | $_{39}$ Y | $_{40}$ Zr | $_{41}$ Nb | $_{42}$ Mo | $_{43}$ Tc | $_{44}$ Ru | $_{45}$ Rh | $_{46}$ Pd | $_{47}$ Ag | $_{48}$ Cd | $_{49}$ In | $_{50}$ Sn | $_{51}$ Sb | $_{52}$ Te | $_{53}$ I | $_{54}$ Xe |
| $_{55}$ Cs | $_{56}$ Ba | * | $_{72}$ Hf | $_{73}$ Ta | $_{74}$ W | $_{75}$ Re | $_{76}$ Os | $_{77}$ Ir | $_{78}$ Pt | $_{79}$ Au | $_{80}$ Hg | $_{81}$ Tl | $_{82}$ Pb | $_{83}$ Bi | $_{84}$ Po | $_{85}$ At | $_{86}$ Rn |
| $_{87}$ Fr | $_{88}$ Ra | ** | $_{104}$ Rf | $_{105}$ Db | $_{106}$ Sg | $_{107}$ Bh | $_{108}$ Hs | $_{109}$ Mt | $_{110}$ Ds | $_{111}$ Rg | $_{112}$ Cn | $_{113}$ Nh | $_{114}$ Fl | $_{115}$ Mc | $_{116}$ Lv | $_{117}$ Ts | $_{118}$ Og |
| * | * | $_{57}$ La | $_{58}$ Ce | $_{59}$ Pr | $_{60}$ Nd | $_{61}$ Pm | $_{62}$ Sm | $_{63}$ Eu | $_{64}$ Gd | $_{65}$ Tb | $_{66}$ Dy | $_{67}$ Ho | $_{68}$ Er | $_{69}$ Tm | $_{70}$ Yb | $_{71}$ Lu |
| ** | ** | $_{89}$ Ac | $_{90}$ Th | $_{91}$ Pa | $_{92}$ U | $_{93}$ Np | $_{94}$ Pu | $_{95}$ Am | $_{96}$ Cm | $_{97}$ Bk | $_{98}$ Cf | $_{99}$ Es | $_{100}$ Fm | $_{101}$ Md | $_{102}$ No | $_{103}$ Lr |
# scaredest
## Anglès
### Adjectiu

scaredest
* (col·loquial) Forma superlativa de scared
# scarlet fever
## Anglès
### Nom

scarlet fever ‎(plural scarlet fevers)
* febre escarlatina

### Vegeu també

* scarlet fever. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# scarabs
## Anglès
### Nom

scarabs
* forma plural de scarab
# scared
## Anglès

   * Pronúncia: /skɛəd/ àudio (EUA)

### Adjectiu

scared ‎(comparatiu more scared o scareder, superlatiu most scared o scaredest)
* espantat, amb por
# scarlatina
## Anglès
### Nom

scarlatina ‎(plural scarlatinas)
* escarlatina

### Vegeu també

* scarlatina. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# scariest
## Anglès
### Adjectiu

scariest
* forma superlativa de scary
# scarlatinas
## Anglès
### Nom

scarlatinas
* forma plural de scarlatina
# scarlet
## Anglès
### Adjectiu

scarlet ‎(comparatiu more scarlet, superlatiu most scarlet)
* escarlata
   * Exemples:
       Instantly his face turned scarlet and the water ran out of his eyes. — La cara se li va posar morada a l'instant i els ulls li van començar a plorar.

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada scarlet al Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
* ↑ Orwell, George. Nineteen Eighty-Four, 1989 (en anglès). Londres: Penguin Books, 1948, 7. ISBN 978-0-141-18776-1.
* ↑ Baulenas, Lluís-Anton (trad.). 1984, 2010. Edicions 62, 2003. ISBN 978-84-297-6595-3.
# scareder
## Anglès
### Adjectiu

scareder
* (col·loquial) Forma comparativa de scared
# scarier
## Anglès
### Adjectiu

scarier
* forma comparativa de scary
# secalls
## Català
### Nom

secalls m. pl.
* Forma plural de secall..

### Miscel·lània

* Síl·labes: se·calls (2)
* Anagrama: llescàs
# seca
## Català

   * Pronúncia: (nom) oriental /ˈsɛ.kə/, occidental /ˈse.ka/
   * Pronúncia: (adjectiu, verb)
       Oriental: central /ˈsɛ.kə/ balear /ˈsə.kə/, /ˈsɛ.kə/ Occidental: /ˈse.ka/
   * Rimes: -ɛka
   * Etimologia: De l’àrab andalusí *säkka, de l'àrab سكة ‎(sikka, «encuny»), segle XIV.

### Nom

seca f. ‎(plural seques)
* Casa on es fabriquen monedes.

#### Traduccions

* Anglès: mint $^{(en)}$
* Castellà: ceca $^{(es)}$ f.
* Francès: monnaie $^{(fr)}$
* Italià: zecca $^{(it)}$

### Adjectiu

seca f. ‎(plural seques)
* Forma femenina de sec.

### Verb

seca
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de secar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb secar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: se·ca (2)
* Anagrames: case, esca

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈse.ka/
       Americà: alt /ˈse.k(a)/, baix /ˈse.ka/
   * Rimes: -eka

### Adjectiu

seca f. ‎(plural secas)
* forma femenina de seco

### Verb

seca
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del present d’indicatiu del verb secar
* segona persona del singular (tú) de l'imperatiu del verb secar

#### Variants

* [2]: (voseo) secá

### Miscel·lània

* Síl·labes: se·ca (2)
* Anagrames: caes, caés, case, casé, ceas, cesa, cesá, esca