OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# fruites del bosc
## Català
### Nom

fruites del bosc f. pl.
* (aliments) Conjunt de fruites menudes i comestibles que tradicionalment no es conreaven, sinó que es collien dels arbustos silvestres, com el gerd, el nabiu o la mora.

#### Traduccions

* Alemany: Waldbeeren $^{(de)}$ f. pl., Wildfrüchte $^{(de)}$ ?
* Anglès: berry $^{(en)}$ sing., berries $^{(en)}$ pl., forest fruits $^{(en)}$ pl.
* Castellà: frutas del bosque $^{(es)}$ f. pl., frutos del bosque $^{(es)}$ m. pl.
* Francès: fruits des bois $^{(fr)}$ m. pl., fruits de la forêt $^{(fr)}$ m.
* Italià: frutti di bosco $^{(it)}$ m.

#### Variants

* fruits del bosc

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: Termcat, PTV
# fruitfully
## Anglès

   * Etimologia: De fruitful i el sufix -ly.

### Adverbi

fruitfully ‎(comparatiu more fruitfully, superlatiu most fruitfully)
* fructíferament
# fruites
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈfɾuj.təs/ Occidental: nord-occidental /ˈfɾuj.tes/ valencià /ˈfɾuj.tes/, /ˈfɾwi.tes/
   * Rimes: -ujtes

### Nom

fruites f. pl.
* Forma plural de fruita.

### Miscel·lània

* Síl·labes: frui·tes (2)
* Heterograma de 7 lletres (efirstu)
* Anagrama: estufir
# fruity
## Anglès
### Adjectiu

fruity ‎(comparatiu fruitier, superlatiu fruitiest)
* suau (veu)
    «Inside the flat a fruity voice was reading out a list of figures which had something to do with the production of pig-iron.» ((Orwell, George. Nineteen Eighty-Four, 1989. Londres: Penguin Books, 1948, 3. ISBN 978-0-141-18776-1.))Dins del pis una veu suau llegia una llista de xifres que tenien a veure amb la producció de lingots de ferro.
# fruita
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈfɾuj.tə/ Occidental: nord-occidental /ˈfɾuj.ta/ valencià /ˈfɾuj.ta/, /ˈfɾwi.ta/
   * Rimes: -ujta
   * Etimologia: Del llatí fructa, segle XI, del clàssic fructus.

### Nom

fruita f. ‎(plural fruites)
* Fruit mengívol.
* Fruit carnós i normalment dolç.

#### Compostos i expressions

* fruita del temps
* fruita seca

#### Traduccions

* Alemany: Obst $^{(de)}$ n., Frucht $^{(de)}$ f.
* Anglès: fruit $^{(en)}$ n.
* Asturià: fruta $^{(ast)}$ f.
* Castellà: fruta $^{(es)}$ f.
* Danès: frugt $^{(da)}$ c.
* Eslovac: ovocie $^{(sk)}$ n.
* Estonià: puuvili $^{(et)}$
* Feroès: frukt $^{(fo)}$ f.
* Finès: hedelmä $^{(fi)}$
* Francès: fruit $^{(fr)}$ m.
* Gallec: froita $^{(gl)}$ f.
* Grec: φρούτο $^{(el)}$ n. ‎(fruto)
* Grec antic: καρπός $^{(grc)}$ m. ‎(karpós)
* Hebreu: פְּרִי $^{(he)}$ m.
* Hindi: फल $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: gyümölcs $^{(hu)}$
* Islandès: ávöxtur $^{(is)}$ m.
* Italià: frutta $^{(it)}$ f.
* Japonès: 果物 $^{(ja)}$
* Letó: auglis $^{(lv)}$ m.
* Llatí: fructus $^{(la)}$ m.
* Llengua de signes catalana: FRUITA $^{(csc)}$
* Malai: buah $^{(ms)}$
* Maltès: frotta $^{(mt)}$ f.
* Neerlandès: fruit $^{(nl)}$ n., ooft $^{(nl)}$ n.
* Noruec: frukt $^{(no)}$ m. f.
* Occità: frucha $^{(oc)}$, fruta $^{(oc)}$, hruta $^{(oc)}$
* Persa: میوه $^{(fa)}$
* Romanès: fruct $^{(ro)}$ n.
* Rus: фрукт $^{(ru)}$ m. ‎(frukt)
* Sànscrit: फल $^{(sa)}$ n.
* Serbocroat: воће $^{(sh)}$, voće $^{(sh)}$ n.
* Suahili: tunda $^{(sw)}$
* Suec: frukt $^{(sv)}$ c.
* Txec: ovoce $^{(cs)}$ n.
* Urdú: پھل $^{(ur)}$ m.
* Uzbek: meva $^{(uz)}$
* Való: frut $^{(wa)}$ m.
* Vietnamita: trái cây $^{(vi)}$
* Volapük: fluk $^{(vo)}$
* Xinès: 水果 $^{(zh)}$ ‎(shuǐguǒ)

### Miscel·lània

* Síl·labes: frui·ta (2)
* Heterograma de 6 lletres (afirtu)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* Categoria:Fruites

## Aragonès
### Nom

fruita
* fruita

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en aragonès
# fruitier
## Anglès
### Adjectiu

fruitier
* forma comparativa de fruity
# fal·laçment
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fəɫˌɫazˈmen/, /fəˌɫazˈmen/ balear /fəɫˌɫazˈment/, /fəɫˌɫazˈmen/ Occidental: nord-occidental /faɫˌɫazˈmen/, /faˌɫazˈmen/ valencià /faɫˌɫazˈment/, /faˌɫazˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De fal·laç i el sufix -ment.

### Adverbi

fal·laçment
* D’una manera fal·laç.

#### Traduccions

* Castellà: falazmente $^{(es)}$
* Italià: fallacemente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fal·laç·ment (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# fal·lera
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəɫˈɫe.ɾə/, occidental /faɫˈɫe.ɾa/
   * Rimes: -eɾa
   * Etimologia: Probablement derivat del llatí fellis ‎(«fel»).

### Nom

fal·lera f. ‎(plural fal·leres)
* Idea de desig envers alguna cosa, que es mostra imperativa i insistent.
* Malaltia de les ovelles.

#### Sinònims

* ànsia, afany, obsessió, mania

#### Traduccions

* Alemany: Schwäche $^{(de)}$ f.
* Anglès: weakness $^{(en)}$
* Castellà: afición $^{(es)}$ f., manía $^{(es)}$ f.
* Francès: penchant $^{(fr)}$ m.
* Italià: passione $^{(it)}$ f., inquietudine $^{(it)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fal·le·ra (3)
* Anagrama: afal·ler

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# fal·liforme
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fəɫ.ɫiˈfor.mə/, /fə.ɫiˈfor.mə/ balear /fəɫ.ɫiˈfoɾ.mə/ Occidental: /faɫ.ɫiˈfoɾ.me/, /fa.ɫiˈfoɾ.me/
   * Rimes: -oɾme
   * Etimologia: De fal·lus i el sufix -forme.

### Adjectiu

fal·liforme inv. ‎(plural fal·liformes)
* Que té forma de fal·lus.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: fal·li·for·me (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# fal·lible
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fəɫˈɫib.bɫə/, /fəˈɫi.βɫə/ balear /fəɫˈɫib.bɫə/ Occidental: nord-occidental /faɫˈɫib.bɫe/, /faˈɫi.βɫe/ valencià /faɫˈɫi.bɫe/, /faˈɫi.βɫe/
   * Rimes: -ible
   * Etimologia: Del llatí medieval fallibilis.

### Adjectiu

fal·lible inv. ‎(plural fal·libles)
* Amb capacitat per equivocar-se.
    Encara que la justícia dels homes, com deia amb menyspreu en Werner, sigui fal·lible, propensa a castigar el feble, és el que ens distingeix de les feres de la selva.

#### Traduccions

* Anglès: deceitful $^{(en)}$
* Castellà: falible $^{(es)}$
* Francès: faillible $^{(fr)}$
* Italià: fallibile $^{(it)}$
* Portuguès: falível $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fal·li·ble (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
* ↑ Luca D'Andrea, La substància del mal, 2017
# formatrices d'adultes
## Francès
### Nom

formatrices d'adultes f. pl.
* forma plural de formatrice d'adultes
# formatà
## Català
### Verb

formatà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de formatar.
# formato
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /furˈma.tu/ balear /foɾˈma.to/, /furˈma.tu/ Occidental: /foɾˈma.to/
   * Rimes: -ato

### Verb

formato
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de formatar.

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /foɾˈma.to/
       Americà: alt /foɾˈma.t(o)/, baix /foɾˈma.to/
   * Rimes: -ato

### Nom

formato m. ‎(plural formatos)
* format

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·ma·to (3)

### Vegeu també

* formato. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# formatjàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.məˈd͡ʒa.βəw/ balear /foɾ.məˈd͡ʒa.vəw/, /fur.məˈd͡ʒa.vəw/ Occidental: nord-occidental /for.maˈd͡ʒa.βew/ valencià /foɾ.maˈd͡ʒa.vew/, /foɾ.maˈd͡ʒa.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

formatjàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de formatjar.
# formatrices
## Francès

   * Pronúncia: /fɔʁ.maˈtʁis/

### Nom

formatrices f. pl.
* forma plural de formatrice
# formatum
## Llatí

   * Pronúncia: /foːrˈmaː.tʊm/

### Verb

fōrmātum
* supí acusatiu de fōrmō
# formatos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /foɾˈma.tos/, meridional /foɾˈma.toh/
       Americà: alt /foɾˈma.t(o)s/, baix /foɾˈma.toh/, austral /foɾˈma.tos/
   * Rimes: -atos

### Nom

formatos m. pl.
* forma plural de formato
# formatrice
## Francès

   * Pronúncia: /fɔʁ.maˈtʁis/

### Nom

formatrice f. ‎(plural formatrices)
* forma femenina de formateur
# formatrice d'adultes
## Francès
### Nom

formatrice d'adultes f. ‎(plural formatrices d'adultes)
* forma femenina de formateur d'adultes
# fendeix
## Català
### Verb

fendeix
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de fendir.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb fendir.
# fendeixen
## Català
### Verb

fendeixen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de fendir.
# fendeixin
## Català
### Verb

fendeixin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb fendir.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb fendir.

### Miscel·lània

* Anagrama: definixen
# fen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈfɛn/ balear /ˈfən/, /ˈfɛn/ Occidental: /ˈfen/
   * Rimes: -ɛn

### Verb

fen
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de fendre.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb fendre.
# fence
## Anglès

   * Pronúncia: /fɛn(t)s/ àudio (EUA)

### Nom

fence ‎(plural fences)
* tanca
* (futbol) tanca de seguretat
* (beisbol) tanca de fons

### Vegeu també

* fence. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# fendeixes
## Català
### Verb

fendeixes
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de fendir.
# fendeixi
## Català
### Verb

fendeixi
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de fendir.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb fendir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb fendir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb fendir.

#### Variants

* [1] fendeixo

### Miscel·lània

* Anagrama: defineix
# fences
## Anglès
### Nom

fences
* forma plural de fence
# fornicherei
## Italià
### Verb

fornicherei
* primera persona singular (io) del condicional de fornicare
# fornicheremmo
## Italià
### Verb

fornicheremmo
* primera persona plural (noi) del condicional de fornicare
# fornichereste
## Italià
### Verb

fornichereste
* segona persona plural (voi) del condicional de fornicare
# fornices
## Anglès
### Nom

fornices
* forma plural de fornix

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɔr.nɪ.keːs/

### Nom

fornicēs
* nominatiu plural de fornix
* vocatiu plural de fornix
* acusatiu plural de fornix
# fornicherai
## Italià
### Verb

fornicherai
* segona persona singular (tu) del futur de fornicare
# fornicheranno
## Italià
### Verb

fornicheranno
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del futur de fornicare
# fornicherebbe
## Italià
### Verb

fornicherebbe
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del condicional de fornicare
# fornicherebbero
## Italià
### Verb

fornicherebbero
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del condicional de fornicare
# fornicheremo
## Italià
### Verb

fornicheremo
* primera persona plural (noi) del futur de fornicare
# fornicheresti
## Italià
### Verb

fornicheresti
* segona persona singular (tu) del condicional de fornicare
# esventrar-se
## Català
### Verb

esventrar-se
* Forma pronominal de esventrar.
# esvera
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əzˈbe.ɾə/, balear /əzˈve.ɾə/ Occidental: nord-occidental /ezˈβe.ɾa/ valencià /ezˈve.ɾa/, /ezˈβe.ɾa/
   * Rimes: -eɾa

### Verb

esvera
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de esverar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb esverar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·ve·ra (3)
* Anagrames: averes, averés, esvare, vesaré
# esventar-se
## Català
### Verb

esventar-se
* Forma pronominal de esventar.

### Miscel·lània

* Anagrames: enrevessat, estrenaves
# flagel·lava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫə.ʒəɫˈɫa.βə/, /fɫə.ʒəˈɫa.βə/ balear /fɫə.ʒəɫˈɫa.və/ Occidental: nord-occidental /fɫa.ʒeɫˈɫa.βa/, /fɫa.ʒeˈɫa.βa/ valencià /fɫa.d͡ʒeɫˈɫa.va/, /fɫa.d͡ʒeˈɫa.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

flagel·lava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de flagel·lar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de flagel·lar.
# flagel·laven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫə.ʒəɫˈɫa.βən/, /fɫə.ʒəˈɫa.βən/ balear /fɫə.ʒəɫˈɫa.vən/ Occidental: nord-occidental /fɫa.ʒeɫˈɫa.βen/, /fɫa.ʒeˈɫa.βen/ valencià /fɫa.d͡ʒeɫˈɫa.ven/, /fɫa.d͡ʒeˈɫa.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

flagel·laven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de flagel·lar.
# flagel·le
## Català
### Verb

flagel·le
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de flagel·lar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb flagel·lar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb flagel·lar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb flagel·lar.
# flagel·laves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫə.ʒəɫˈɫa.βəs/, /fɫə.ʒəˈɫa.βəs/ balear /fɫə.ʒəɫˈɫa.vəs/ Occidental: nord-occidental /fɫa.ʒeɫˈɫa.βes/, /fɫa.ʒeˈɫa.βes/ valencià /fɫa.d͡ʒeɫˈɫa.ves/, /fɫa.d͡ʒeˈɫa.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

flagel·laves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de flagel·lar.
# flagel·len
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫəˈʒɛɫ.ɫən/, /fɫəˈʒɛ.ɫən/ balear /fɫəˈʒɛɫ.ɫən/ Occidental: nord-occidental /fɫaˈʒɛɫ.ɫen/, /fɫaˈʒɛ.ɫen/ valencià /fɫaˈd͡ʒɛɫ.ɫen/, /fɫaˈd͡ʒɛ.ɫen/
   * Rimes: -ɛllen

### Verb

flagel·len
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de flagel·lar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb flagel·lar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb flagel·lar.
# flagel·lau
## Català
### Verb

flagel·lau
* (balear, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de flagel·lar.
* (balear, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb flagel·lar.
# flagel·les
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫəˈʒɛɫ.ɫəs/, /fɫəˈʒɛ.ɫəs/ balear /fɫəˈʒɛɫ.ɫəs/ Occidental: nord-occidental /fɫaˈʒɛɫ.ɫes/, /fɫaˈʒɛ.ɫes/ valencià /fɫaˈd͡ʒɛɫ.ɫes/, /fɫaˈd͡ʒɛ.ɫes/
   * Rimes: -ɛlles

### Verb

flagel·les
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de flagel·lar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb flagel·lar.
# flagel·lessen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫə.ʒəɫˈɫe.sən/, /fɫə.ʒəˈɫe.sən/ balear /fɫə.ʒəɫˈɫe.sən/ Occidental: nord-occidental /fɫa.ʒeɫˈɫe.sen/, /fɫa.ʒeˈɫe.sen/ valencià /fɫa.d͡ʒeɫˈɫe.sen/, /fɫa.d͡ʒeˈɫe.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

flagel·lessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb flagel·lar.
# flagel·lesses
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫə.ʒəɫˈɫe.səs/, /fɫə.ʒəˈɫe.səs/ balear /fɫə.ʒəɫˈɫe.səs/ Occidental: nord-occidental /fɫa.ʒeɫˈɫe.ses/, /fɫa.ʒeˈɫe.ses/ valencià /fɫa.d͡ʒeɫˈɫe.ses/, /fɫa.d͡ʒeˈɫe.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

flagel·lesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb flagel·lar.
# faucet
## Anglès
### Nom

faucet ‎(plural faucets)
* aixeta
# faucets
## Anglès
### Nom

faucets
* forma plural de faucet
# faucher
## Francès

   * Pronúncia: /foˈʃe/ àudio
   * Etimologia: Del llatí vulgar *falcāre o *falciāre, format sobre el terme falx.

### Verb

faucher
* dallar, segar
    «Déjà des inconnus fauchent les blés des champs allemands, qui, seuls, étaient restés debout, leurs maîtres s'étant enfuis.» (Jean Giraudoux, Retour d'Alsace - Août 1914, 1916)Ara uns desconeguts seguen els camps alemanys, els que s'havien quedat, ja que els amos dels camps havien fugit.
* tombar, malmetre
    Les blés ont été fauchés par la grêle.El blat ha quedat tombat a causa d'una gelada.
* devastar
    «La mort fauche. Elle fauche à tort et à travers. Peu lui importe. Ceux qu’elle a visés, elle va les chercher là où ils semblent le plus en sécurité.» (Jacques Mortane, La guerre des airs : Traqués par l’ennemi, p.69, ed.Baudinière, 1929)La mort devasta. Devasta a tort i a dret. Poc l'importa. Als que apunta, després va per ells encara que estiguin en lloc segur.
* (futbol) segar, envestir
    Il devrait être expulsé, il l’a fauché pour l’empêcher de marquer!L'hauran d'expulsar, ha segat un altre futbolista per evitar que marquès!
* envestir, atropellar
    Il s’est fait faucher par une voiture.Ha estat atropellat per un cotxe.
* pispar, robar
    «Pendant la représentation, on m´a fauchée mon portefeuille. Oh ! il n'y avait pas une fortune dedans.» (Jo Barnais [Georges Auguste Charles Guibourg, dit Georgius], Mort aux ténors, capítol III, ed.Gallimard, 1956, p. 23)Durant la representació m'han pispat la cartera. Però no duia gaire cosa a dins.

#### Relacionats

* faux

#### Conjugació
### Vegeu també

* Entrada «faucher» al Trésor de la langue française informatisé (TLFi).
# fauce
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfaw.kɛ/

### Nom

fauce
* ablatiu singular de faux
# fauces
## Anglès
### Nom

fauces
* (anatomia) gola, fauces

### Vegeu també

* fauces. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfau.θes/, meridional /ˈfau.θeh/
       Americà: alt /ˈfau.s(e)s/, baix /ˈfau.seh/, austral /ˈfau.ses/
   * Rimes: -auθes

### Nom

fauces f. ‎(plurale tantum)
* (anatomia) gola, fauces

### Miscel·lània

* Síl·labes: fau·ces (2)
* Heterograma de 6 lletres (acefsu)

### Vegeu també

* fauces. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfaw.keːs/
   * Etimologia: Declinació de faux.

### Nom

faucēs
* nominatiu plural de faux
* acusatiu plural de faux
* vocatiu plural de faux
* (Terminologia Anatomica) gola, fauces
* passatge llarg i estret

### Vegeu també

* fauces. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# faucem
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfaw.kɛm/

### Nom

faucem
* acusatiu singular de faux
# fauchages
## Francès

   * Pronúncia: /foˈʃaʒ/

### Nom

fauchages m. pl.
* forma plural de fauchage
# fauchage
## Francès

   * Pronúncia: /foˈʃaʒ/

### Nom

fauchage m. ‎(plural fauchages)
* dallada, sega
* (futbol) segada
* (bowling) ple

#### Sinònims

* abat

### Vegeu també

* fauchage. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# fauci
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfaw.kiː/

### Nom

faucī
* datiu singular de faux
# faucial tonsil
## Anglès
### Nom

faucial tonsil ‎(plural faucial tonsils)
* (medicina) amígdala faucial

### Vegeu també

* faucial tonsil. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# gaseé
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ɡa.seˈe/
       Americà: alt /ɡ(a).seˈe/, baix /ɡa.seˈe/
   * Rimes: -e

### Verb

gaseé
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb gasear
# gasification
## Anglès
### Nom

gasification ‎(plural gasifications)
* gasificació

### Vegeu també

* gasification. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 21 agost 2014].
# gasifications
## Anglès
### Nom

gasifications
* forma plural de gasification
# gasius
## Català

   * Pronúncia: oriental /gəˈziws/, occidental /gaˈziws/
   * Rimes: -iws

### Adjectiu

gasius m. pl.
* Forma plural de gasiu.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·sius (2)
* Anagrama: agusis
# gasivament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡəˌzi.βəˈmen/ balear /ɡəˌzi.vəˈment/, /ɡəˌzi.vəˈmen/ Occidental: nord-occidental /ɡaˌzi.βaˈmen/ valencià /ɡaˌzi.vaˈment/, /ɡaˌzi.βaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De gasiu i el sufix -ment.

### Adverbi

gasivament
* D’una manera gasiva, amb gasiveria.

#### Traduccions

* Anglès: stingily $^{(en)}$
* Castellà: tacañamente $^{(es)}$
* Italià: spilorciamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·si·va·ment (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# extraneus
## Llatí

   * Pronúncia: /ɛksˈtraː.news/
   * Etimologia: De extra i el sufix -aneus.

### Adjectiu

extrāneus m., extrānea f., extrāneum n. ‎(comparatiu extrānior, superlatiu extrānissimus)
* forà
* estrany

#### Declinació

Primera i segona declinació, -us, -a, -um.
| Cas | Singular | Singular | Singular | Plural | Plural | Plural |
| Cas | Masculí | Femení | Neutre | Masculí | Femení | Neutre |
| Nominatiu | extrāneus | extrānea | extrāneum | extrāneī | extrāneae | extrānea |
| Vocatiu | extrānee | extrānea | extrāneum | extrāneī | extrāneae | extrānea |
| Acusatiu | extrāneum | extrāneam | extrāneum | extrāneōs | extrāneās | extrānea |
| Genitiu | extrāneī | extrāneae | extrāneī | extrāneōrum | extrāneārum | extrāneōrum |
| Datiu | extrāneō | extrāneae | extrāneō | extrāneīs | extrāneīs | extrāneīs |
| Ablatiu | extrāneō | extrāneā | extrāneō | extrāneīs | extrāneīs | extrāneīs |

#### Antònims

* localis
# extranjeras
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \eks.tɾaŋˈxe.ɾas\, meridional \eh.tɾaŋˈhe.ɾah\
       Americà: alt \eks.t͡saŋˈxe.(ɾa)s\, baix \ekh.tɾaŋˈhe.ɾah\, austral \ekh.tɾaŋˈxe.ɾas\
   * Rimes: -eɾas

### Adjectiu

extranjeras f. pl.
* forma plural de extranjera

### Nom

extranjeras f. pl.
* forma plural de extranjera
# extrany
## Català

   * Pronúncia: oriental /əksˈtɾaɲ/, occidental /eksˈtɾaɲ/
   * Rimes: -aɲ
   * Etimologia: Del castellà extraño, del llatí extraneus ‎(«exterior, aliè, estranger»), segle XVIII.

### Adjectiu

extrany m. ‎(femení extranya, plural masculí extranys, plural femení extranyes)
* (castellanisme) estrany
    «[...] y per a aplaudir lo concís y clar ab què en tan breus y cenyides clausules descriu tantes coses com se proposa per idea y per asumpt que causa extranya admiració veure ab quina facilitat y destrea sabé juntar uns tant difícils extrems, com ho són los de una suma claritat ab los de una gran concisió.» (Jaume Febrer, Trobes de mosén Jaume Febrer, pàg. 13, 1701)

### Nom

extrany m. ‎(plural extranys, femení extranya)
* (castellanisme) estrany

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·trany (2)
* Heterograma de 7 lletres (aenrtxy)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Optimot, ésAdir
# extranjera
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \eks.tɾaŋˈxe.ɾa\, meridional \eh.tɾaŋˈhe.ɾa\
       Americà: alt \eks.t͡s(a)ŋˈxe.ɾa\, baix \ekh.tɾaŋˈhe.ɾa\, austral \ekh.tɾaŋˈxe.ɾa\
   * Rimes: -eɾa

### Adjectiu

extranjera f. ‎(plural extranjeras)
* forma femenina de extranjero

### Nom

extranjera f. ‎(plural extranjeras)
* forma femenina de extranjero
# extranjero
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \eks.tɾaŋˈxe.ɾo\, meridional \eh.tɾaŋˈhe.ɾo\
       Americà: alt \eks.t͡s(a)ŋˈxe.ɾo\, baix \ekh.tɾaŋˈhe.ɾo\, austral \ekh.tɾaŋˈxe.ɾo\
   * Rimes: -eɾo
   * Etimologia: Del francès antic estrangier.

### Adjectiu

extranjero m. ‎(femení extranjera, plural masculí extranjeros, plural femení extranjeras)
* estranger

### Nom

extranjero m. ‎(plural extranjeros, femení extranjera)
* estranger

#### Sinònims

* forastero

#### Derivats

* extranjería

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·tran·je·ro (4)
* Anagrama: extrajeron

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre extranjero
# extranjeros
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \eks.tɾaŋˈxe.ɾos\, meridional \eh.tɾaŋˈhe.ɾoh\
       Americà: alt \eks.t͡saŋˈxe.(ɾo)s\, baix \ekh.tɾaŋˈhe.ɾoh\, austral \ekh.tɾaŋˈxe.ɾos\
   * Rimes: -eɾos

### Adjectiu

extranjeros m. pl.
* forma plural de extranjero

### Nom

extranjeros m. pl.
* forma plural de extranjero
# extranjería
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \eks.tɾaŋ.xeˈɾi.a\, meridional \eh.tɾaŋ.heˈɾi.a\
       Americà: alt \eks.t͡saŋ.x(e)ˈɾi.a\, baix \ekh.tɾaŋ.heˈɾi.a\, austral \ekh.tɾaŋ.xeˈɾi.a\
   * Rimes: -ia
   * Etimologia: De extranjero i el sufix -ía.

### Nom

extranjería f. ‎(plural extranjerías)
* estrangeria

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·tran·je·rí·a (5)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre extranjería