OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Equ
## Multilingüe

   * Etimologia: Del genitiu llatí Equulei.

### Abreviatura

Equ
* Abreviatura de la Unió Astronòmica Internacional per la constel·lació del Cavallet.

#### Relacionats

* BorealsZodiacalsAustralsAndAntApsAqrAqlAraAriAurBooCaeCamCncCVnCMaCMiCapCarCasCenCepCetChaCirColComCrACrBCrvCrtCruCygDelDorDraEquEriForGemGruHerHorHyaHyiIndLacLeoLMiLepLibLupLynLyrMenMicMonMusNorOctOphOriPavPegPerPhePicPscPsAPupPyxRetSgeSgrScoSclSctSerSerSexTauTelTriTrATucUMaUMiVelVirVolVul
# Epinephelus costae
## Multilingüe
### Nom

Epinephelus costae
* anfós llis

#### Sinònims

* Epinephelus alexandrinus, Serranus alexandrinus

### Vegeu també

* Article corresponent a Viquiespècies
* Epinephelus costae. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# Epinephelus guaza
## Multilingüe
### Nom

Epinephelus guaza
* anfós

### Vegeu també

* Article corresponent a Viquiespècies
* Epinephelus guaza. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# Mäuslein
## Alemany
### Nom

Mäuslein
* forma diminutiva de Maus
# Mésolithique
## Francès
### Nom

Mésolithique m. ‎(incomptable)
* mesolític
# Méu
## Català

   * Pronúncia: /ˈmew/
   * Rimes: -ew
   * Etimologia: Afèresi de Bartomeu.

### Nom propi

Méu
* Prenom masculí hipocorístic de Bartomeu

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# Mònaco
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈmɔ.nə.ku/ balear /ˈmɔ.nə.ko/, /ˈmɔ.nə.ku/ Occidental: /ˈmɔ.na.ko/
   * Etimologia: Del grec antic Μόνοικος ‎(Mónoikos) colònia focea del segle VI aC, de μόνος ‎(mónos, «únic, sol») i οἶκος ‎(oîkos, «casa»).

### Nom propi

Mònaco m.
* Estat europeu situat a la Mediterrània, a la Costa Blava, envoltat per terra de territori francès. El nom oficial és Principat de Mònaco.

#### Variants

* (antic) Mònec

#### Gentilicis

* monegasc

#### Traduccions

* Alemany: Monaco $^{(de)}$
* Anglès: Monaco $^{(en)}$
* Àrab: مُونَاكُو‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: Մոնակո $^{(hy)}$ ‎(Monakó)
* Basc: Monako $^{(eu)}$
* Belarús: Мана́ка $^{(be)}$ f. ‎(Manaka)
* Bengalí: মোনাকো $^{(bn)}$
* Bretó: Monaco $^{(br)}$
* Búlgar: Мона́ко $^{(bg)}$ f. ‎(Monako)
* Castellà: Mónaco $^{(es)}$
* Danès: Monaco $^{(da)}$
* Eslovac: Monako $^{(sk)}$ n.
* Eslovè: Monako $^{(sl)}$ n.
* Esperanto: Monako $^{(eo)}$
* Estonià: Monaco $^{(et)}$
* Feroès: Monako $^{(fo)}$ n.
* Francès: Monaco $^{(fr)}$
* Gallec: Mónaco $^{(gl)}$
* Georgià: მონაკო $^{(ka)}$ ‎(mònako)
* Grec: Μονακό $^{(el)}$ n. ‎(Monakó)
* Hebreu: מוֹנאקוֹ‎ $^{(he)}$
* Hindi: मोनाको $^{(hi)}$
* Hongarès: Monaco $^{(hu)}$
* Ídix: מאָנאַקאָ‎ $^{(yi)}$
* Irlandès: Monacó $^{(ga)}$ m.
* Italià: Monaco $^{(it)}$ m.
* Lígur: Múnegu $^{(lij)}$ (monegasc)
* Macedoni: Мона́ко $^{(mk)}$ n.
* Maltès: Monako $^{(mt)}$
* Neerlandès: Monaco $^{(nl)}$ n.
* Noruec: Monaco $^{(no)}$
* Occità: Mónegue $^{(oc)}$
* Polonès: Monako $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: Monaco $^{(pt)}$
* Romanès: Monaco $^{(ro)}$ n.
* Rus: Мона́ко $^{(ru)}$ n. ‎(Monako)
* Sicilià: Mònacu $^{(scn)}$ m.
* Suec: Monaco $^{(sv)}$
* Tagal: Monako $^{(tl)}$
* Tai: โมนาโก $^{(th)}$
* Turc: Monako $^{(tr)}$
* Txec: Monako $^{(cs)}$ n.
* Ucraïnès: Мона́ко $^{(uk)}$ n. ‎(Monako)
* Vietnamita: Monaco $^{(vi)}$
* Xinès: 摩納哥 $^{(zh)}$ ‎(摩纳哥, mónàgē)

### Miscel·lània

* Síl·labes: Mò·na·co (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GEC, ésAdir
# Mäuse
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈmɔɪ̯zə/ àudio

### Nom

Mäuse
* forma plural de Maus
# Mäusen
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈmɔɪ̯zən/

### Nom

Mäusen
* datiu plural de Maus
# Mënschlechkeet
## Luxemburguès

   * Pronúncia: /ˈmənʃləɕkeːt/
   * Etimologia: De mënschlech i el sufix -keet.

### Nom

Mënschlechkeet f. sing.
* humanitat
# Mèxic
## Català

   * Pronúncia: /ˈmɛk.sik/
       Informal: arcaica, colònia local /ˈmɛ.ʒik/
   * Etimologia: Del castellà México, del nàhuatl clàssic Mēxihco, de mexihcah ‎(«mexiques, asteques»).

### Nom propi

Mèxic m.
* Estat de l'Amèrica del Nord, situat a l'extrem sud d'aquest subcontinent i que també abasta una petita part de l'Amèrica Central. És fronterer amb els Estats Units, Guatemala i Belize. El nom oficial és Estats Units Mexicans.
* Estat federat dels Estats Units Mexicans.
* Ciutat de Mèxic.

#### Derivats

* mexicà
* Nou Mèxic

#### Traduccions

* Anglès: Mexico $^{(en)}$
* Castellà: México $^{(es)}$ m., Méjico $^{(es)}$ m.
* Francès: Mexique $^{(fr)}$ m.
* Portuguès: México $^{(pt)}$ m.
* Suec: Mexiko $^{(sv)}$ n.
* Vietnamita: México $^{(vi)}$, Hợp chúng quốc México $^{(vi)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: Mè·xic (2)
* Anagrama: xemic

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, GEC, ésAdir
# Méx.
## Castellà
### Abreviatura

Méx.
* forma abreujada de México
# México
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈme.xi.ko/, meridional /ˈme.hi.ko/
       Americà: alt /ˈme.x(i).ko/, baix /ˈme.hi.ko/, austral /ˈme.xi.ko/
   * Rimes: -exiko
   * Etimologia: Del nàhuatl clàssic Mēxihco.

### Nom propi

México m.
* Mèxic

#### Variants

* Méjico

#### Derivats

* mexicano

### Miscel·lània

* Síl·labes: Mé·xi·co (3)
* Heterograma de 6 lletres (ceimox)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà
# bombollaré
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bum.bu.ʎəˈɾe/ balear /bom.bo.ʎəˈɾe/, /bum.bu.ʎəˈɾe/ Occidental: /bom.bo.ʎaˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

bombollaré
* Primera persona del singular (jo) del futur de bombollar.
# bombollaria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bum.bu.ʎəˈɾi.ə/ balear /bom.bo.ʎəˈɾi.ə/, /bum.bu.ʎəˈɾi.ə/ Occidental: /bom.bo.ʎaˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

bombollaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de bombollar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de bombollar.
# bombollaràs
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bum.bu.ʎəˈɾas/ balear /bom.bo.ʎəˈɾas/, /bum.bu.ʎəˈɾas/ Occidental: /bom.bo.ʎaˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

bombollaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de bombollar.
# bombollaries
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bum.bu.ʎəˈɾi.əs/ balear /bom.bo.ʎəˈɾi.əs/, /bum.bu.ʎəˈɾi.əs/ Occidental: /bom.bo.ʎaˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

bombollaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de bombollar.
# bombollassen
## Català
### Verb

bombollassen
* (valencià, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb bombollar.

#### Variants

* bombollessin, bombollessen, bombollassin, bombollaren
# bombollarà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bum.bu.ʎəˈɾa/ balear /bom.bo.ʎəˈɾa/, /bum.bu.ʎəˈɾa/ Occidental: /bom.bo.ʎaˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

bombollarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de bombollar.
# bombollaríeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bum.bu.ʎəˈɾi.əw/ balear /bom.bo.ʎəˈɾi.əw/, /bum.bu.ʎəˈɾi.əw/ Occidental: /bom.bo.ʎaˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

bombollaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de bombollar.
# bombollasses
## Català
### Verb

bombollasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb bombollar.

#### Variants

* bombollessis, bombollesses, bombollassis, bombollares
# bombollarien
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bum.bu.ʎəˈɾi.ən/ balear /bom.bo.ʎəˈɾi.ən/, /bum.bu.ʎəˈɾi.ən/ Occidental: /bom.bo.ʎaˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

bombollarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de bombollar.
# boda
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈbo.ðə/, occidental /ˈbo.ða/
   * Rimes: -oda
   * Etimologia: Del llatí vulgar *bōta, variant de vōta ‎(«vots»), plural de vōtum, per l’expressió dels vots o bons desitjos de felicitat que s’adreçaven als nuvis, segle XIII.

### Nom

boda f. ‎(plural bodes)
* (antigament en plural) casament
* (sovint en plural) noces (festa de casament)

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·da (2)
* Anagrames: adob $^{(revers)}$, bado

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈbo.ða\
       Americà: alt /ˈbo.da/, baix \ˈbo.ða\
   * Rimes: -oda
   * Etimologia: Del llatí vota, plural de votum.

### Nom

boda f. ‎(plural bodas)
* casament, noces, boda
* noces, bodes

### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·da (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà

## Gallec

   * Pronúncia: /ˈbo.da/

### Nom

boda f. ‎(plural bodas)
* (reintegracionisme) forma alternativa de voda

### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·da (2)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Dicionário Estraviz sobre boda
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre boda
# bodega
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /buˈðɛ.ɣə/ balear /boˈðɛ.ɣə/, /buˈðɛ.ɣə/ Occidental: /boˈðe.ɣa/
   * Rimes: -ɛɡa
   * Etimologia: Del castellà bodega, segle XVII.

### Nom

bodega f. ‎(plural bodegues)
* (nàutica) Part d'un vaixell dins del seu buc que serveix de magatzem del material que s'hi transporta.
* Per extensió i en general, en vehicles molt grans, en especial en aeronaus, part destinada a magatzem.

#### Traduccions

* Alemany: Laderaum $^{(de)}$ m.
* Anglès: hole $^{(en)}$
* Castellà: bodega $^{(es)}$
* Eslovac: priestor $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: holdo $^{(eo)}$
* Francès: cale $^{(fr)}$
* Italià: stiva $^{(it)}$
* Polonès: ładownia $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: porão $^{(pt)}$ m.
* Rus: трюм $^{(ru)}$ m. ‎(trium)

### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·de·ga (3)
* Heterograma de 6 lletres (abdego)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \boˈðe.ɣa\
       Americà: alt /boˈde.ɡa/, baix \boˈðe.ɣa\
   * Rimes: -eɡa
   * Etimologia: Del llatí apothēca ‎(«rebost»).

### Nom

bodega f. ‎(plural bodegas)
* cava, celler
* rebost
* bodega

### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·de·ga (3)
* Heterograma de 6 lletres (abdego)
# bodegas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \boˈðe.ɣas\, meridional \boˈðe.ɣah\
       Americà: alt /boˈde.ɡ(a)s/, baix \boˈðe.ɣah\, austral \boˈðe.ɣas\
   * Rimes: -eɡas

### Nom

bodegas f. pl.
* forma plural de bodega
# bocón
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /boˈkon/, meridional \boˈkoŋ\
       Americà: alt /boˈkon/, baix \boˈkoŋ\, austral /boˈkon/
   * Rimes: -on

### Nom

bocón m. ‎(plural bocones)
* peix d'argent fals

### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·cón (2)

### Vegeu també

* bocón. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# bodas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈbo.ðas\, meridional \ˈbo.ðah\
       Americà: alt /ˈbo.d(a)s/, baix \ˈbo.ðah\, austral \ˈbo.ðas\
   * Rimes: -odas

### Nom

bodas f. pl.
* forma plural de boda

### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·das (2)
* Anagrama: sobad

## Gallec
### Nom

bodas f. pl.
* forma plural de boda

### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·das (2)
# bodegones
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \bo.ðeˈɣo.nes\, meridional \bo.ðeˈɣo.neh\
       Americà: alt /bo.deˈɡo.n(e)s/, baix \bo.ðeˈɣo.neh\, austral \bo.ðeˈɣo.nes\
   * Rimes: -ones

### Nom

bodegones f. pl.
* forma plural de bodegón
# bocésseu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /buˈse.səw/ balear /boˈse.səw/, /buˈse.səw/ Occidental: /boˈse.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

bocésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb boçar.
# bocí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /buˈsi/ balear /boˈsi/, /buˈsi/ Occidental: /boˈsi/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: Del llatí vulgar *buccinu(m), de bucca ‎(«boca, mos»), segle XIII.

### Nom

bocí m. ‎(plural bocins)
* Una mica, un tros de menjar.
    Un bocí de pa, un bocí de cansalada.
* Un tros o part d'alguna cosa trencada o tallada.

#### Sinònims

* centella, engruna, espurna, fragment, guspira, mica, part, partícula, pessic, ols, polsada, polset, porció

#### Compostos i expressions

* Fer bocins una cosa: fer-la pedaços, trencar-la en parts.

#### Traduccions

* Alemany: Stück $^{(de)}$ m.
* Anglès: piece $^{(en)}$
* Castellà: pedazo $^{(es)}$ m.
* Francès: morceau $^{(fr)}$ m.

### Verb

bocí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de boçar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·cí (2)
* Anagrama: boïc

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: bocí
# nuses
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈnu.zəs/, occidental /ˈnu.zes/
   * Rimes: -uzes

### Adjectiu

nuses f. pl.
* Forma plural de nusa.

### Miscel·lània

* Síl·labes: nu·ses (2)
* Anagrama: ensús
# nusos gordians
## Català
### Nom

nusos gordians m. pl.
* Forma plural de nus gordià.
# nutmegs
## Anglès
### Nom

nutmegs
* forma plural de nutmeg
# nus gordià
## Català

   * Etimologia: De la llegenda sobre el carro de Gordi, rei de Frísia, que tenia lligat amb un nus complicat. L’oracle deia que qui aconseguís deslligar-lo dominaria Àsia. Alexandre el Gran ho va resoldre tallant la corda amb la seva espasa.

### Nom

nus gordià m. ‎(plural nusos gordians)
* (mitologia grega) Nus que lligava el carro de Gordi en la ciutadella de Gòrdion.
* Dificultat difícil de resoldre.

#### Variants

* nuc gordià

#### Traduccions

* Anglès: Gordian knot $^{(en)}$
* Castellà: nudo gordiano $^{(es)}$ m.
* Francès: nœud gordien $^{(fr)}$ m.
* Italià: nudo gordiano $^{(it)}$ m.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# nusa
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈnu.zə/, occidental /ˈnu.za/
   * Rimes: -uza

### Adjectiu

nusa f. ‎(plural nuses)
* Forma femenina de nus.

### Miscel·lània

* Síl·labes: nu·sa (2)
* Anagrames: anus, naus, nuàs
# nutmeg
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈnʌtmɛɡ/

### Nom

nutmeg ‎(plural nutmegs)
* (esports de pilota) túnel

### Vegeu també

* nutmeg. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# nutranta
## Esperanto

   * Pronúncia: /nuˈtran.ta/

### Verb

nutranta ‎(plural nutrantaj, acusatiu nutrantan, plural acusatiu nutrantajn)
* participi actiu present de nutri
# noiejares
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nu.jəˈʒa.ɾəs/ balear /no.jəˈd͡ʒa.ɾəs/, /nu.jəˈʒa.ɾəs/ Occidental: nord-occidental /no.jeˈʒa.ɾes/, valencià /no.jeˈd͡ʒa.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

noiejares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de noiejar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb noiejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·ie·ja·res (4)
* Anagrama: onejaries
# noiejareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nu.jə.ʒəˈɾɛw/ balear /no.jə.ʒəˈɾəw/, /nu.jə.ʒəˈɾɛw/ Occidental: nord-occidental /no.je.ʒaˈɾew/, valencià /no.je.d͡ʒaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

noiejareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de noiejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·ie·ja·reu (4)
* Anagrama: onejaríeu
# noiejaran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nu.jə.ʒəˈɾan/ balear /no.jə.ʒəˈɾan/, /nu.jə.ʒəˈɾan/ Occidental: nord-occidental /no.je.ʒaˈɾan/, valencià /no.je.d͡ʒaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

noiejaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de noiejar.
# noiejam
## Català
### Verb

noiejam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de noiejar.
# noiejar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nu.jəˈʒa/ balear /no.jəˈd͡ʒa/, /nu.jəˈʒa/ Occidental: nord-occidental /no.jeˈʒa/ valencià /no.jeˈd͡ʒaɾ/, /no.jeˈd͡ʒa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: noiejà
   * Etimologia: De noi i el sufix -ejar, segle XIX.

### Verb

noiejar intr.
* Fer actes propis de nois.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: noiejo, noieja, noiegem Vocal rizotònica: /ɛ/, /ə/, /e/

#### Sinònims

* minyorejar

#### Traduccions

* Castellà: muchachear $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·ie·jar (3)
* Heterograma de 7 lletres (aeijnor)
* Anagrames: enjoiar, Jerònia, roineja, roinejà

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, Optimot
# ohtli
## Nàhuatl clàssic
### Nom

ohtli
* camí
# oia
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈɔ.jə/ Occidental: nord-occidental /ˈɔ.ja/ valencià /ˈɔ.ja/, /ˈɔ.jɔ/
   * Rimes: -ɔja

### Verb

oia
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de oiar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb oiar.

### Miscel·lània

* Anagrama: aió
# oiada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /uˈja.ðə/ balear /oˈja.ðə/, /uˈja.ðə/ Occidental: /oˈja.ða/
   * Rimes: -ada

### Verb

oiada
* Participi femení singular del verb oiar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·ia·da (3)
* Anagrama: aiodà
# ohoretzat
## Basc
### Nom

ohoretzat
* prolatiu indefinit de ohore
# ohoretik
## Basc
### Nom

ohoretik
* ablatiu definit singular de ohore
# ohorez
## Basc
### Nom

ohorez
* instrumental indefinit de ohore
# ohoretatik
## Basc
### Nom

ohoretatik
* ablatiu indefinit de ohore
# ohàs
## Caló català

   * Pronúncia: /uˈxas/, /oˈxas/

### Nom

ohàs
* forma plural de ohai

### Vegeu també

* Moser, Alina. Mirades sobre el caló català, Universitat de Barcelona, 2016
* Escudero, Jean-Paul; Adiego, Ignasi-Xavier. «Vocabulari del kalò català», I Tchatchipen, 2001, núm. 33
# oi tant
## Català

   * Etimologia: Reducció de oh, i tant.

### Interjecció

oi tant!
* (informal) oh i tant

### Vegeu també

* Obres de referència: DSFF, Optimot, ésAdir
# odoràs
## Català
### Verb

odoràs
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb odorar.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb odorar.

#### Variants

* [1] odoressi, odorés, odorara
* [2] odoressi, odorés, odorara

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·do·ràs (3)
* Anagrama: adoros
# odoràssiu
## Català
### Verb

odoràssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb odorar.

#### Variants

* odoréssiu, odorésseu, odoràsseu, odoràreu
# odoro
## Català

   * Pronúncia: central /uˈðo.ɾu/, occidental /oˈðo.ɾo/
   * Rimes: -oɾo

### Verb

odoro
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de odorar.

#### Variants

* odore, odori, odor
# odorà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /u.ðuˈɾa/ balear /o.ðoˈɾa/, /u.ðuˈɾa/ Occidental: /o.ðoˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

odorà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de odorar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·do·rà (3)
* Anagrama: adoro
# odoris
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /uˈðo.ɾis/ balear /oˈðo.ɾis/, /uˈðo.ɾis/ Occidental: /oˈðo.ɾis/
   * Rimes: -oɾis

### Verb

odoris
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb odorar.

#### Variants

* odores

### Miscel·lània

* Anagrama: oïdors
# odoràreu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /u.ðuˈɾa.ɾəw/ balear /o.ðoˈɾa.ɾəw/, /u.ðuˈɾa.ɾəw/ Occidental: /o.ðoˈɾa.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

odoràreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de odorar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb odorar.

#### Variants

* [2] odoréssiu, odorésseu, odoràssiu, odoràsseu
# odoràsseu
## Català
### Verb

odoràsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb odorar.

#### Variants

* odoréssiu, odorésseu, odoràssiu, odoràreu
# odoràssim
## Català
### Verb

odoràssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb odorar.

#### Variants

* odoréssim, odoréssem, odoràssem, odoràrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·do·ràs·sim (4)
* Anagrama: adormisso
# odoràrem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /u.ðuˈɾa.ɾəm/ balear /o.ðoˈɾa.ɾəm/, /u.ðuˈɾa.ɾəm/ Occidental: /o.ðoˈɾa.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

odoràrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de odorar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb odorar.

#### Variants

* [2] odoréssim, odoréssem, odoràssim, odoràssem
# odoràssem
## Català
### Verb

odoràssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb odorar.

#### Variants

* odoréssim, odoréssem, odoràssim, odoràrem
# blauster
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈblaʊ̯stɐ/

### Adjectiu

blauster
* forma declinada de blau
# blauwkeelmotmot
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: Compost de blauw ‎(«blau»), keel ‎(«gorja») i motmot ‎(«motmot»), tot com en anglès blue-throated motmot, suec blåstrupig motmot o portuguès udu-de-papo-azul.

### Nom

blauwkeelmotmot m. ‎(plural blauwkeelmotmots)
* (ornitologia) motmot gorjablau (Aspatha gularis)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# blaustes
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈblaʊ̯stəs/

### Adjectiu

blaustes
* forma declinada de blau
# blauwbaardbijeneter
## Neerlandès

   * Etimologia: De blauw ‎(«blau»), baard ‎(«barba») i bijeneter ‎(«abellerol»).

### Nom

blauwbaardbijeneter m. ‎(plural blauwbaardbijeneters)
* (ornitologia) abellerol barbablau (Nyctyornis athertoni)

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès
# blauwborstbijeneter
## Neerlandès

   * Etimologia: De blauw ‎(«blau»), borst ‎(«pit») i bijeneter ‎(«abellerol»).

### Nom

blauwborstbijeneter m. ‎(plural blauwborstbijeneters)
* (ornitologia) abellerol pitblau (Merops variegatus)

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
# blauwkeelscharrelaar
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De blauw ‎(«blau»), keel ‎(«gorja») i scharrelaar ‎(«gaig blau»), tot com en alemany Blaukehlroller o en anglès blue-throated roller.

### Nom

blauwkeelscharrelaar m. ‎(plural blauwkeelscharrelaars)
* (ornitologia) gaig becgròs gorjablau (Eurystomus gularis)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# blausten
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈblaʊ̯stn̩/

### Adjectiu

blausten
* forma superlativa de blau
# blauwbandeend
## Neerlandès

   * Etimologia: De blauw ‎(«blau»), band ‎(«banda») i eend ‎(«ànec»).

### Nom

blauwbandeend m. ‎(plural blauwbandeenden)
* (ornitologia) ànec becpintat de la Xina (Anas zonorhyncha)

#### Sinònims

* Chinese vlekbekeend

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès
* Article corresponent a Viquiespècies
# blauwborstijsvogel
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De blauw ‎(«blau»), borst ‎(«pit») i ijsvogel ‎(«alció, blauet»).

### Nom

blauwborstijsvogel m. ‎(plural blauwborstijsvogels)
* (ornitologia) blauet de Java (Alcedo euryzona)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# blauwbuikscharrelaar
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De blauw ‎(«blau»), buik ‎(«ventre, panxa») i scharrelaar ‎(«gaig blau»), compost comparable amb l'anglès blue-bellied roller o el portuguès rolieiro-de-barriga-azul, calc del nom científic d'aquest ocell.

### Nom

blauwbuikscharrelaar m. ‎(plural blauwbuikscharrelaar)
* (ornitologia) gaig blau capblanc (Coracias cyanogaster)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# bokartarentzat
## Basc
### Nom

bokartarentzat
* benefactiu indefinit de bokarta
* benefactiu definit singular de bokarta
# bokartarengandik
## Basc
### Nom

bokartarengandik
* ablatiu indefinit de bokarta
* ablatiu definit singular de bokarta
# bokartarenganaino
## Basc
### Nom

bokartarenganaino
* terminatiu definit singular de bokarta
* terminatiu indefinit de bokarta
# bokartarenganantz
## Basc
### Nom

bokartarenganantz
* al·latiu direccional definit singular de bokarta
* al·latiu direccional indefinit de bokarta
# bokartarengan
## Basc
### Nom

bokartarengan
* inessiu indefinit de bokarta
* inessiu definit singular de bokarta
# bokartari
## Basc
### Nom

bokartari
* datiu indefinit de bokarta
* datiu definit singular de bokarta
# bokartarik
## Basc
### Nom

bokartarik
* partitiu indefinit de bokarta