OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# garrapinyàrem
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡə.rə.piˈɲa.ɾəm/, occidental /ɡa.ra.piˈɲa.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

garrapinyàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de garrapinyar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb garrapinyar.
# garrapinyés
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡə.rə.piˈɲes/, occidental /ɡa.ra.piˈɲes/
   * Rimes: -es

### Verb

garrapinyés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb garrapinyar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb garrapinyar.
# garrapinyàreu
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡə.rə.piˈɲa.ɾəw/, occidental /ɡa.ra.piˈɲa.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

garrapinyàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de garrapinyar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb garrapinyar.
# garrapinyàsseu
## Català
### Verb

garrapinyàsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb garrapinyar.
# garrapinyàssim
## Català
### Verb

garrapinyàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb garrapinyar.
# garrapinyàssiu
## Català
### Verb

garrapinyàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb garrapinyar.
# galivam
## Català
### Verb

galivam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de galivar.
# galiva
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡəˈɫi.βə/, balear /ɡəˈɫi.və/ Occidental: nord-occidental /ɡaˈɫi.βa/ valencià /ɡaˈɫi.va/, /ɡaˈɫi.βa/
   * Rimes: -iva

### Verb

galiva
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de galivar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb galivar.
# galiul
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -ul.

### Nom

galiul
* nominatiu i acusatiu definit singular de galiu
# galiule
## Romanès
### Nom

galiule
* vocatiu singular de galiu
# galiului
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -ului.

### Nom

galiului
* genitiu i datiu definit singular de galiu
# galiv
## Català
### Verb

galiv
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de galivar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·liv (2)
* Anagrama: glavi
# gasetiller
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ɡə.zə.tiˈʎe/ Occidental: nord-occidental /ɡa.ze.tiˈʎe/, valencià /ɡa.ze.tiˈʎeɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: Derivat de gaseta.

### Nom

gasetiller m. ‎(plural gasetillers, femení gasetillera)
* Qui fa gasetilles o qui les ven.

#### Traduccions

* Castellà: gacetillero $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·se·ti·ller (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, Optimot
# gaseta
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡəˈzɛ.tə/ balear /ɡəˈzə.tə/, /ɡəˈzɛ.tə/ Occidental: /ɡaˈze.ta/
   * Rimes: -ɛta
   * Etimologia: De l'italià gazzetta.

### Nom

gaseta f. ‎(plural gasetes)
* Paper periòdic que es publica freqüentment, i dona notícia de les novetats que ocorren en diferents regnes i províncies.
    «La Gaseta Municipal de Barcelona és el diari oficial de l’Ajuntament de Barcelona i té caràcter de document públic i autèntic i plena validesa jurídica.» (Llei 22/1998, de 30 de desembre, de la Carta municipal de Barcelona)

#### Traduccions

* Castellà: gaceta $^{(es)}$
* Francès: gazette $^{(fr)}$
* Italià: gazzetta $^{(it)}$
* Llatí: diarium rerum gestarum $^{(la)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·se·ta (3)
* Anagrames: sageta, Sageta

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
* Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom I.
# gaseter
## Català
### Nom

gaseter m. ‎(plural gaseters)
* Qui forma les gasetes i qui les ven; gasetiller.

#### Traduccions

* Castellà: gacetero $^{(es)}$ [1]
* Francès: gazetier $^{(fr)}$ [1]
* Italià: gazzettiere $^{(it)}$ [1]
* Llatí: diurnarum auctor aut venditor $^{(la)}$ [1]

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·se·ter (3)
* Anagrames: gateres, gestaré

### Vegeu també

* Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom I.
# gasetes
## Català
### Nom

gasetes m. pl.
* Forma plural de gaseta..

#### Traduccions

* Castellà: gacetas $^{(es)}$ [1]

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·se·tes (3)
* Anagrames: assetge, sagetes
# gaseters
## Català
### Nom

gaseters m. pl.
* Forma plural de gaseter.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·se·ters (3)
* Anagrames: agrestes, gestar-se, gestares
# gasetilla
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡə.zəˈti.ʎə/, occidental /ɡa.zeˈti.ʎa/
   * Rimes: -iʎa
   * Etimologia: Del castellà gacetilla, diminutiu de gaceta.

### Nom

gasetilla f. ‎(plural gasetilles)
* Gènere periodístic de notícies breus.

#### Traduccions

* Castellà: gacetilla $^{(es)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·se·ti·lla (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# gasjätte
## Suec

   * Etimologia: De gas ‎(«gas») i jätte ‎(«gegant»).

### Nom

gasjätte c. ‎(plural indefinit gasjättar, plural definit gasjättarna)
* gegant gasós

#### Sinònims

* gasplanet
* jätteplanet

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en suec.
# gasodukto
## Esperanto

   * Pronúncia: /ɡa.soˈduk.to/

### Nom

gasodukto ‎(acusatiu gasodukton, plural gasoduktoj, plural acusatiu gasoduktojn)
* gasoducte
# gasoduktoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ɡa.soˈduk.toj/

### Nom

gasoduktoj
* forma plural de gasodukto
# gaslight
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈgæsˌlaɪt/
   * Etimologia: De gas i light. El sentit del verb deriva de l’obra Gas Light, de 1938 i popularitzada al cinema, on un marit intenta fer parar boja la seva muller manipulant petites coses de l’entorn, literalment «fer llum de gas».

### Nom

gaslight ‎(comptable i incomptable, plural gaslights)
* (britànic) llum de gas

### Verb

gaslight ‎(3a persona singular present gaslights, gerundi gaslighting, passat i participi gaslighted o gaslit)
* fer llum de gas

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en anglès
* Obres de referència: Merriam, Collins, Cambridge, Dict
# gaslighted
## Anglès
### Verb

gaslighted
* passat i participi de gaslight
# gaslights
## Anglès
### Nom

gaslights
* forma plural de gaslight

### Verb

gaslights
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de gaslight
# gaslit
## Anglès
### Verb

gaslit
* passat i participi de gaslight
# gaslighting
## Anglès
### Verb

gaslighting
* gerundi de gaslight
# gasoduktojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ɡa.soˈduk.tojn/

### Nom

gasoduktojn
* acusatiu plural de gasodukto
# gaso
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈɡa.so/

### Nom

gaso ‎(acusatiu gason, plural gasoj, plural acusatiu gasojn)
* gas
# gòbit de les Balears
## Català
### Nom

gòbit de les Balears m. ‎(plural gòbits de les Balears)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Odondebuenia balearica)

#### Sinònims

* ruc

#### Hiperònims

* peixos > gòbids

#### Traduccions
### Vegeu també

* gòbit de les Balears. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# gòbit d'escates
## Català
### Nom

gòbit d'escates m. ‎(plural gòbits d'escates)
* cabot d'escata

### Vegeu també

* gòbit d'escates. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# gòbit daurat
## Català
### Nom

gòbit daurat m. ‎(plural gòbits daurats)
* burret

### Vegeu també

* gòbit daurat. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# gòbit de cap pla
## Català
### Nom

gòbit de cap pla m. ‎(plural gòbits de cap pla)
* cabot de mollet

### Vegeu també

* gòbit de cap pla. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# gòbit de cinc taques
## Català
### Nom

gòbit de cinc taques m. ‎(plural gòbits de cinc taques)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Deltentosteus colonianus)

#### Hiperònims

* peixos > gòbids

#### Traduccions
### Vegeu també

* gòbit de cinc taques. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# gòbit de fang
## Català
### Nom

gòbit de fang m. ‎(plural gòbits de fang)
* burret
* calacabot

### Vegeu també

* gòbit de fang. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# gòbit de bassa
## Català
### Nom

gòbit de bassa m. ‎(plural gòbits de bassa)
* calacabot

### Vegeu també

* gòbit de bassa. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# gòbit de roca
## Català
### Nom

gòbit de roca m. ‎(plural gòbits de roca)
* burro
* burro roquer

### Vegeu també

* gòbit de roca. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# gòbit de sorra
## Català
### Nom

gòbit de sorra m. ‎(plural gòbits de sorra)
* burret
* cabot

### Vegeu també

* gòbit de sorra. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# gòbit de quatre taques
## Català
### Nom

gòbit de quatre taques m. ‎(plural gòbits de quatre taques)
* burret

### Vegeu també

* gòbit de quatre taques. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# gerències
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʒəˈɾɛn.si.əs/, occidental /d͡ʒeˈɾɛn.si.es/
   * Rimes: -ɛnsies

### Nom

gerències f. pl.
* Forma plural de gerència.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·rèn·ci·es (4)
* Anagrames: cisgènere, regències
# gesmil
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʒəzˈmiɫ/, occidental /d͡ʒezˈmiɫ/
   * Rimes: -il

### Nom

gesmil m. ‎(plural gesmils)
* (valencià) Flor del gessamí.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ges·mil (2)
* Heterograma de 6 lletres (egilms)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB
# gesmí
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʒəzˈmi/, occidental /d͡ʒezˈmi/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: Variant de l’antic gessimí.

### Nom

gesmí m. ‎(plural gesmins)
* (mallorquí, alguerès) gessamí

### Miscel·lània

* Síl·labes: ges·mí (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# geschiedenis
## Neerlandès

   * Pronúncia: /ɣəˈsxi.də.nɪs/
   * Etimologia: Del neerlandès mitjà ghesciedenesse, de geschieden («esdevenir-se, ocórrer, passar») i el sufix -nis, formació una mica més recent que gescienisse / gescienesse, de geschien, forma més antiga d'aquest mateix verb. Construcció paraŀlela, amb sufix diferent, a la de l'alt alemany Geschichte.

### Nom

geschiedenis f. ‎(plural geschiedenissen, diminutiu geschiedenisje)
* història
* esdeveniment

#### Derivats

* wereldgeschiedenis

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada geschiedenis al Van Dale Gratis woordenboek..
* Per a la història del mot, consulteu l'entrada geschiedenis a l'Etymologiebank.nl.
Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès
# gerència
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʒəˈɾɛn.si.ə/, occidental /d͡ʒeˈɾɛn.si.a/
   * Rimes: -ɛnsia
   * Etimologia: De gerent i el sufix -ia.

### Nom

gerència f. ‎(plural gerències)
* Direcció i administració d'una empresa o d'un organisme.
    «Per això, l'èxit de la gerència depèn, en bona mesura, de la informació disponible, ...» (María Eugenia Caldas, Reyes Carrión, Antonio José Heras, La comptabilitat financera)
* Persona o equip de persones que gestionen quelcom.
    «Aquest procès adquireix gran importància, sobretot, en cada un dels moments en què necessitem utilitzar les dades recollides en la comptabilitat: liquidacions d'impostos, comunicació d'informació perquè la gerència de l'empresa adopti decisions...» (Herminio Méndez Rodriguez, Mª José Palazón Bermell, Tractament de la documentació comptable)

#### Traduccions

* Alemany: Verwaltung $^{(de)}$
* Anglès: management $^{(en)}$
* Castellà: gerencia $^{(es)}$
* Francès: gérance $^{(fr)}$
* Italià: amministrazione $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·rèn·ci·a (4)
* Anagrames: cairegen, carenegi, carenegí, careneig, enèrgica, regència

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# geslacht
## Neerlandès

   * Pronúncia: /χə.ˈslɑχt/
   * Etimologia: Documentat en neerlandès mitjà en la forma geslegte (1240) i posteriorment com a gheslachte, derivat de l'obsolet slacht(e) ‎(«parentiu») (del neerlandès antic slahta) mitjançant el prefix coŀlectiu ge-, en última instància del verb slaan. Una derivació idèntica es troba també en l'alt alemany Geschlecht (alt alemany antic gislahti), mentre que per a slachte i els seus cognats s'ha reconstruït un protogermànic *slahtō-, substantiu derivat del verb *slahan-.

### Nom

geslacht n. ‎(plural geslachten)
* nissaga, llinatge, dinastia, família
* generació
* (taxonomia) gènere
* (gramàtica) gènere
* (sociologia) gènere

#### Derivats

* dubbelslachtig
* eenslachtig
* geslachtelijk
* geslachtkunde
* geslachtloos
* geslachtsboom
* geslachtsgemeenschap
* geslachtsidentiteit
* geslachtskunde
* geslachtsloos
* geslachtsorgaan
* geslachtswapen
* mensengeslacht
* nageslacht
* neerslachtig
* omslachtig
* plantengeslacht
* tweeslachtig
* voorgeslacht
* wolkengeslacht
* woordgeslacht

### Vegeu també

* Per a la discussió etimològica del mot, consulteu l'entrada geslacht a l'Etymologiebank.nl.
* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
# gespa
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʒes.pə/, occidental /ˈd͡ʒes.pa/
   * Etimologia: Probablement singular analògic del dialectal pirinenc *gespe(t)s, en qualsevol cas del llatí caespitem ‎(«gleva»), segle XIX.

### Nom

gespa f. ‎(plural gespes)
* Herba menuda i atapeïda que cobreix totalment un terreny.
* (esports de pilota) Extensió d'herba baixa i atapeïda que cobreix un camp de joc.

#### Traduccions

* Alemany: Rasen $^{(de)}$ m.
* Anglès: grass $^{(en)}$, turf $^{(en)}$, lawn $^{(en)}$
* Castellà: césped $^{(es)}$
* Danès: plæne $^{(da)}$ c.
* Eslovac: trávnik $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: gazono $^{(eo)}$, razeno $^{(eo)}$
* Francès: gazon $^{(fr)}$, pelouse $^{(fr)}$ f.
* Grec: γκαζόν $^{(el)}$ n. ‎(gazon)
* Hongarès: gyep $^{(hu)}$
* Italià: prato $^{(it)}$ m.
* Japonès: 芝生 $^{(ja)}$
* Llatí: caespes $^{(la)}$ m.
* Neerlandès: gazon $^{(nl)}$ n., grasperk $^{(nl)}$ n.
* Polonès: trawnik $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: grama $^{(pt)}$ f., gramado $^{(pt)}$ m.
* Romanès: peluză $^{(ro)}$ f.
* Romaní: ćar $^{(rom)}$ f.
* Rus: газо́н $^{(ru)}$ m. ‎(gazon)
* Serbocroat: травњак $^{(sh)}$, travnjak $^{(sh)}$ m.
* Suahili: ua $^{(sw)}$
* Suec: gräsmatta $^{(sv)}$ c.
* Txec: trávník $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: газо́н $^{(uk)}$ m. ‎(hazon)
* Xinès: 草地 $^{(zh)}$ ‎(cǎodì)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ges·pa (2)
* Anagrames: pagès, Pagès, pegàs, Pegàs

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* gespa. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# hidrogenule
## Romanès
### Nom

hidrogenule
* vocatiu singular de hidrogen
# hidrogenà
## Català
### Verb

hidrogenà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de hidrogenar.
# hidrogenoarentzat
## Basc
### Nom

hidrogenoarentzat
* benefactiu definit singular de hidrogeno
# hidrogenon
## Esperanto

   * Pronúncia: /hi.droˈɡe.non/

### Nom

hidrogenon
* acusatiu de hidrogeno
# hidrogenului
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -ului.

### Nom

hidrogenului
* genitiu i datiu definit singular de hidrogen
# hidrogenoaren
## Basc
### Nom

hidrogenoaren
* genitiu definit singular de hidrogeno
# hidrogenoarengatik
## Basc
### Nom

hidrogenoarengatik
* causal definit singular de hidrogeno
# hidrogenul
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -ul.

### Nom

hidrogenul
* nominatiu i acusatiu definit singular de hidrogen
# hidrogenoari
## Basc
### Nom

hidrogenoari
* datiu definit singular de hidrogeno
# hidrogenoaz
## Basc
### Nom

hidrogenoaz
* instrumental definit singular de hidrogeno
# gol fantasma
## Català
### Nom

gol fantasma m. ‎(plural gols fantasmes)
* (futbol) Gol concedit per l'àrbitre tot i no haver-hi constància que la pilota hagi traspassat totalment la línia de gol.

#### Traduccions

* Castellà: gol fantasma $^{(es)}$
* Francès: but imaginaire $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* gol fantasma. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Castellà
### Nom

gol fantasma m. ‎(plural goles fantasmas)
* (futbol) gol fantasma

### Vegeu també

* gol fantasma. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# gojós
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡuˈʒos/ balear /ɡoˈʒos/, /ɡuˈʒos/ Occidental: nord-occidental /ɡoˈʒos/, valencià /ɡoˈd͡ʒos/
   * Rimes: -os
   * Etimologia: De goig i el sufix -ós.

### Adjectiu

gojós m. ‎(femení gojosa, plural masculí gojosos, plural femení gojoses)
* Que sent goig, que està ple de satisfacció.

#### Traduccions

* Anglès: joyous $^{(en)}$
* Castellà: gozoso $^{(es)}$
* Francès: joyeux $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: go·jós (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# gol en propia puerta
## Castellà
### Nom

gol en propia puerta m. ‎(plural goles en propia puerta)
* (esports de pilota) autogol

#### Sinònims

* autogol

### Vegeu també

* gol en propia puerta. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# gol olímpico
## Castellà
### Nom

gol olímpico m. ‎(plural goles olímpicos)
* (futbol) gol olímpic

### Vegeu també

* gol olímpico. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# gol d'or
## Català
### Nom

gol d'or m. ‎(plural gols d'or)
* (esports de pilota) Sistema de desempat de determinades competicions consistent a prorrogar un partit durant un temps màxim establert fins que un dels dos equips marca un gol, que li atorga la victòria.
* (esports de pilota) Gol marcat durant la pròrroga del gol d'or.

#### Sinònims

* mort sobtada (polo, handbol)

#### Traduccions

* Anglès: golden goal $^{(en)}$, sudden death $^{(en)}$
* Castellà: gol de oro $^{(es)}$, muerte súbita $^{(es)}$
* Francès: but d'or $^{(fr)}$, prolongation à but unique $^{(fr)}$
* Anglès: golden goal $^{(en)}$
* Castellà: gol de oro $^{(es)}$
* Francès: but d'or $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* gol d'or. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# gol de campo
## Castellà
### Nom

gol de campo m. ‎(plural goles de campo)
* (futbol americà) xut a pals

#### Sinònims

* puntapié a gol (rugbi)

### Vegeu també

* gol de campo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# gol de oro
## Castellà
### Nom

gol de oro m. ‎(plural goles de oro)
* (esports de pilota) gol d'or

#### Sinònims

* muerte súbita (polo, handbol)

### Vegeu també

* gol de oro. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# gol olímpic
## Català
### Nom

gol olímpic m. ‎(plural gols olímpics)
* (futbol) Gol marcat de manera directa per mitjà d'un servei de córner.

#### Traduccions

* Castellà: gol olímpico $^{(es)}$
* Francès: but de corner direct $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* gol olímpic. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# genitum
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈɡɛ.nɪ.tʊm/

### Verb

genitum
* supí acusatiu de gignō
# genius
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈdʒin.jəs/, /ˈdʒi.ni.əs/ àudio (EUA)

### Nom

genius ‎(plural geniuses o genii)
* geni

### Vegeu també

* genius. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# geniuses
## Anglès
### Nom

geniuses
* forma plural de genius
# gennaio
## Italià

   * Pronúncia: /d͡ʒenˈnaː.jo/

### Nom

gennaio m. ‎(plural gennai)
* gener

### Miscel·lània

* Síl·labes: gen·nà·io (3)
# gennai
## Italià

   * Pronúncia: /d͡ʒenˈnai/

### Nom

gennai m. pl.
* forma plural de gennaio
# geniva
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʒəˈni.βə/, balear /ʒəˈni.və/ Occidental: nord-occidental /d͡ʒeˈni.βa/ valencià /d͡ʒeˈni.va/, /d͡ʒeˈni.βa/
   * Rimes: -iva
   * Etimologia: Del llatí gingiva ‎(«geniva»), segle XIV

### Nom

geniva f. ‎(plural genives)
* Teixit carnós que cobreix la part alveolar del es mandíbules i adhereix al coll de les dents.

#### Traduccions

* Alemany: Zahnfleisch $^{(de)}$ n.
* Anglès: gums $^{(en)}$
* Armeni: լինդ $^{(hy)}$ ‎(lind)
* Búlgar: вене́ц $^{(bg)}$ m. ‎(venets)
* Castellà: encía $^{(es)}$ f.
* Coreà: 잇몸 $^{(ko)}$ ‎(inmom)
* Eslovac: ďasno $^{(sk)}$ n., gingíva $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: dlésen $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: gumo $^{(eo)}$
* Estonià: ige $^{(et)}$
* Feroès: tannhald $^{(fo)}$ n.
* Francès: gencive $^{(fr)}$ f.
* Friülà: gingìe $^{(fur)}$ f.
* Gallec: enxiva $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: deintgig $^{(cy)}$ m.
* Grec antic: οὖλον $^{(grc)}$ n. ‎(oûlon)
* Hebreu: חניכיים $^{(he)}$ m.
* Hongarès: íny $^{(hu)}$
* Italià: gengiva $^{(it)}$ f.
* Japonès: 歯齦 $^{(ja)}$
* Llatí: gingiva $^{(la)}$ f.
* Macedoni: десни $^{(mk)}$ f. pl.
* Neerlandès: tandvlees $^{(nl)}$ n.
* Noruec: tannkjøtt $^{(no)}$ n.
* Occità: gengiva $^{(oc)}$ f.
* Polonès: dziąsło $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: gengiva $^{(pt)}$ f.
* Romanès: gingie $^{(ro)}$ f.
* Rus: десна́ $^{(ru)}$ f. ‎(desnà)
* Sard: ghinghía $^{(sc)}$
* Serbocroat: десни $^{(sh)}$, desni $^{(sh)}$
* Suec: tandkött $^{(sv)}$ n.
* Txec: dáseň $^{(cs)}$ f.
* Volapük: gingif $^{(vo)}$
* Xinès: 齒齦 $^{(zh)}$ ‎(齿龈, chǐyín)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·ni·va (3)
* Heterograma de 6 lletres (aeginv)
* Anagrames: angeví, negavi, vanegi, vanegí, vaneig

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# genocidi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʒə.nuˈsi.ði/ balear /ʒə.noˈsi.ði/, /ʒə.nuˈsi.ði/ Occidental: /d͡ʒe.noˈsi.ði/
   * Rimes: -idi
   * Etimologia: Del grec antic γένος ‎(génos, «raça, classe») i el sufix -cidi.

### Nom

genocidi m. ‎(plural genocidis)
* Exterminació deliberada d'un poble o d'un grup ètnic.

#### Traduccions

* Afrikaans: volksmoord $^{(af)}$
* Albanès: gjenocid $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Völkermord $^{(de)}$ m., Genozid $^{(de)}$ m.
* Anglès: genocide $^{(en)}$
* Armeni: ցեղասպանություն $^{(hy)}$ ‎(txekhaspanutiun)
* Asturià: xenocidiu $^{(ast)}$ m.
* Basc: genozidio $^{(eu)}$
* Belarús: генацы́д $^{(be)}$ m. ‎(henatsid)
* Bretó: gouennlazh $^{(br)}$
* Búlgar: геноци́д $^{(bg)}$ m. ‎(guenotsid)
* Castellà: genocidio $^{(es)}$ m.
* Coreà: 대량학살 $^{(ko)}$ ‎(daeryanghaksal)
* Eslovac: genocída $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: genocid $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: genocido $^{(eo)}$
* Finès: kansanmurha $^{(fi)}$
* Francès: génocide $^{(fr)}$ m.
* Gallec: xenocidio $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: hil-laddiad $^{(cy)}$ m.
* Hebreu: רצח עם $^{(he)}$ m.
* Hindi: नरसंहार $^{(hi)}$ m.
* Ídix: גענאָציד‎ $^{(yi)}$ m.
* Indonesi: genosida $^{(id)}$
* Irlandès: cinedhíothú $^{(ga)}$ m.
* Italià: genocidio $^{(it)}$ m.
* Japonès: 集団虐殺 $^{(ja)}$
* Kazakh: геноцид $^{(kk)}$ ‎(genocïd/guenotsid)
* Kirguís: геноцид $^{(ky)}$ ‎(guenotsid)
* Letó: genocīds $^{(lv)}$ m.
* Lituà: genocidas $^{(lt)}$ m.
* Llatí: genocidium $^{(la)}$ n.
* Macedoni: геноцид $^{(mk)}$ m.
* Neerlandès: volkerenmoord $^{(nl)}$ f.
* Noruec: folkemord $^{(no)}$ n.
* Occità: genocidi $^{(oc)}$ m.
* Polonès: ludobójstwo $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: genocídio $^{(pt)}$ m.
* Romanès: genocid $^{(ro)}$ n.
* Rus: геноци́д $^{(ru)}$ m. ‎(guenotsid)
* Serbocroat: геноцид $^{(sh)}$, genocid $^{(sh)}$ m.
* Suec: folkmord $^{(sv)}$ n.
* Tadjik: генотсид $^{(tg)}$
* Turc: soykırım $^{(tr)}$
* Ucraïnès: геноци́д $^{(uk)}$ m. ‎(henotsid)
* Uzbek: genotsid $^{(uz)}$
* Vietnamita: diệt chủng $^{(vi)}$
* Xinès: 種族滅絕 $^{(zh)}$ ‎(种族灭绝, zhǒngzúmièjué)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·no·ci·di (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# godziną
## Polonès

   * Pronúncia: /ɡɔˈd͡ʑi.nɔ̃/

### Nom

godziną
* instrumental singular de godzina
# godzino
## Polonès

   * Pronúncia: /ɡɔˈd͡ʑi.nɔ/

### Nom

godzino
* vocatiu singular de godzina
# godín
## Català
### Verb

godín
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de godinar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: go·dín (2)
* Anagrama: digno
# godzinie
## Polonès

   * Pronúncia: /ɡɔˈd͡ʑi.ɲɛ/

### Nom

godzinie
* datiu singular de godzina
* locatiu singular de godzina
# godzinom
## Polonès

   * Pronúncia: /ɡɔˈd͡ʑi.nɔm/

### Nom

godzinom
* datiu plural de godzina