OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# fons enrere
## Català
### Nom

fons enrere m. ‎(plural invariable)
* (bàdminton) Fons efectuat en direcció oposada al fons del camp.

#### Traduccions

* Anglès: backward lunge $^{(en)}$
* Castellà: fondo hacia atrás $^{(es)}$
* Francès: fente en arrière $^{(fr)}$

### Vegeu també

* fons enrere. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# fons lateral
## Català
### Nom

fons lateral m. ‎(plural invariable)
* (bàdminton) Fons efectuat en direcció a un dels costats del camp.

#### Traduccions

* Anglès: side lunge $^{(en)}$
* Castellà: fondo lateral $^{(es)}$
* Francès: fente latérale $^{(fr)}$

### Vegeu també

* fons lateral. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# fontanelle
## Anglès
### Nom

fontanelle ‎(plural fontanelles)
* (anatomia) fontanel·la

### Vegeu també

* fontanelle. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fontana
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /funˈta.nə/ balear /fonˈta.nə/, /funˈta.nə/ Occidental: /fonˈta.na/
   * Rimes: -ana
   * Etimologia: Del llatí fontana, segle XIV. Mantingut en alguerès per influència del sard funtana.

### Nom

fontana f. ‎(plural fontanes)
* (antic, poètic, alguerès) font

### Miscel·lània

* Síl·labes: fon·ta·na (3)
* Anagrama: afonant

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DAlg
# fontanela
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fon.taˈne.la/, meridional \foŋ.taˈne.la\
       Americà: alt /fon.t(a)ˈne.la/, baix \foŋ.taˈne.la\, austral /fon.taˈne.la/
   * Rimes: -ela

### Nom

fontanela f. ‎(plural fontanelas)
* (anatomia) fontanel·la

### Miscel·lània

* Síl·labes: fon·ta·ne·la (4)

### Vegeu també

* fontanela. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fons endavant
## Català
### Nom

fons endavant m. ‎(plural invariable)
* (bàdminton) Fons efectuat en direcció a la xarxa.

#### Traduccions

* Anglès: forward lunge $^{(en)}$
* Castellà: fondo hacia adelante $^{(es)}$
* Francès: fente en avant $^{(fr)}$

### Vegeu també

* fons endavant. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# font del currículum
## Català
### Nom

font del currículum f. ‎(plural fonts del currículum)
* Àmbit del coneixement d'on els educadors i els programadors, principalment els professors, obtenen informació per al disseny, el desenvolupament i l'avaluació de currículums.

#### Notes

Les fonts del currículum principals són la psicologia, la sociologia, l'epistemologia i la pedagogia.

#### Traduccions

* Anglès: source of curriculum $^{(en)}$
* Castellà: fuente del currículum $^{(es)}$
* Francès: source du programme $^{(fr)}$

### Vegeu també

* font del currículum. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# fontanelles
## Anglès
### Nom

fontanelles
* forma plural de fontanelle
# favorablemente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \fa.βoˌɾa.βleˈmen.te\
       Americà: alt /fa.boˌɾa.bleˈmen.t(e)/, baix \fa.βoˌɾa.βleˈmen.te\
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De favorable i el sufix -mente.

### Adverbi

favorablemente
* favorablement

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·vo·ra·ble·men·te (6)
# favorably
## Anglès

   * Etimologia: De favorable i el sufix -ly.

### Adverbi

favorably ‎(comparatiu more favorably, superlatiu most favorably)
* (americà) favorablement

#### Variants

* favourably (britànic)
# fava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈfa.βə/, balear /ˈfa.və/ Occidental: nord-occidental /ˈfa.βa/ valencià /ˈfa.va/, /ˈfa.βa/
   * Rimes: -ava
   * Etimologia: Del llatí faba, segle XIV.

### Nom

fava f. ‎(plural faves)
* Llavor i llegum de la favera.
* favera
* mastegot
* (vulgarisme) Gland del penis.
* (peixos) donzella

#### Compostos i expressions

* ésser faves comptades
* no poder dir fava

#### Derivats

* favada

#### Traduccions

* Anglès: broad bean $^{(en)}$, fava bean $^{(en)}$
* Castellà: haba $^{(es)}$ f.
* Francès: fève $^{(fr)}$
* Llengua de signes catalana: FAVA $^{(csc)}$
* Anglès: dickhead $^{(en)}$, cockhead $^{(en)}$
* Castellà: haba $^{(es)}$ f.

### Nom

fava m. f. ‎(plural faves)
* Persona aturada, que no reacciona davant les dificultats.

#### Traduccions

* Anglès: drip $^{(en)}$
* Castellà: pánfilo $^{(es)}$ m.
* Francès: benêt $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·va (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# favolosamente
## Italià

   * Pronúncia: /fa.voˌlo.saˈmen.te/
   * Etimologia: De favoloso i el sufix -mente.

### Adverbi

favolosamente
* fabulosament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·vo·lo·sa·mén·te (6)
# favorablement
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fə.βuˌɾab.bɫəˈmen/, /fə.βuˌɾa.βɫəˈmen/ balear /fə.voˌɾab.bɫəˈment/, /fə.vuˌɾab.bɫəˈmen/ Occidental: nord-occidental /fa.βoˌɾab.bɫeˈmen/, /fa.βoˌɾa.βɫeˈmen/ valencià /fa.voˌɾa.bɫeˈment/, /fa.βoˌɾa.βɫeˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De favorable i el sufix -ment.

### Adverbi

favorablement
* D’una manera favorable.

#### Traduccions

* Anglès: favourably $^{(en)}$
* Castellà: favorablemente $^{(es)}$
* Francès: favorablement $^{(fr)}$
* Italià: favorevolmente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·vo·ra·ble·ment (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# faux top-spins
## Francès
### Nom

faux top-spins m. pl.
* forma plural de faux top-spin
# favoranta
## Esperanto

   * Pronúncia: /fa.voˈran.ta/

### Verb

favoranta ‎(plural favorantaj, acusatiu favorantan, plural acusatiu favorantajn)
* participi actiu present de favori
# flemó
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɫəˈmo/, occidental /fɫeˈmo/
   * Rimes: -o

### Nom

flemó m. ‎(plural flemons)
* Forma alternativa de flegmó.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fle·mó (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB
# fleje
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfle.xe/, meridional /ˈfle.he/
       Americà: alt /ˈfle.x(e)/, baix /ˈfle.he/, austral /ˈfle.xe/
   * Rimes: -exe
   * Etimologia: Del català fleix.

### Nom

fleje m. ‎(plural flejes)
* fleix

### Miscel·lània

* Síl·labes: fle·je (2)
# flejes
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfle.xes/, meridional /ˈfle.heh/
       Americà: alt /ˈfle.x(e)s/, baix /ˈfle.heh/, austral /ˈfle.xes/
   * Rimes: -exes

### Nom

flejes m. pl.
* forma plural de fleje
# flema
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfɫɛ.mə/, occidental /ˈfɫe.ma/
   * Rimes: -ɛma
   * Etimologia: De fleuma.

### Nom

flema f. ‎(plural flemes)
* flegma
* (mallorquí) gargall

### Miscel·lània

* Síl·labes: fle·ma (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈfle.ma/
   * Rimes: -ema

### Nom

flema f. ‎(plural flemas)
* flegma

### Miscel·lània

* Síl·labes: fle·ma (2)

### Vegeu també

* flema. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 8 setembre 2014].
# flemas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfle.mas/, meridional /ˈfle.mah/
       Americà: alt /ˈfle.m(a)s/, baix /ˈfle.mah/, austral /ˈfle.mas/
   * Rimes: -emas

### Nom

flemas f. pl.
* forma plural de flema
# flemma
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈfɫɛm.mə/ Occidental: nord-occidental /ˈfɫɛm.ma/ valencià /ˈfɫɛm.ma/, /ˈfɫɛm.mɛ/

### Nom

flemma f. ‎(plural flemmes)
* (peixos) Forma alternativa de fleuma.

### Miscel·lània

* Síl·labes: flem·ma (2)

### Vegeu també

* flemma. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# flemmaticamente
## Italià

   * Pronúncia: /flemˌma.ti.kaˈmen.te/
   * Etimologia: De flemmatico i el sufix -mente.

### Adverbi

flemmaticamente
* flegmàticament

### Miscel·lània

* Síl·labes: flem·ma·ti·ca·mén·te (6)
# garbelleguessa
## Català
### Verb

garbelleguessa
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb garbellar.

#### Variants

* garbellessa, garbellés, garbellàs, garbellara

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·be·lle·gues·sa (5)
# garbellegués
## Català
### Verb

garbellegués
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb garbellar.

#### Variants

* garbellés, garbellàs, garbellara

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·be·lle·gués (4)
# garbelleguéssom
## Català
### Verb

garbelleguéssom
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb garbellar.

#### Variants

* garbelléssim, garbelléssem, garbellàssim, garbellàssem, garbellàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·be·lle·gués·som (5)
# garbelleguessen
## Català
### Verb

garbelleguessen
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb garbellar.

#### Variants

* garbellessin, garbellessen, garbellassin, garbellassen, garbellaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·be·lle·gues·sen (5)
# garbelleguéssou
## Català
### Verb

garbelleguéssou
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb garbellar.

#### Variants

* garbelléssiu, garbellésseu, garbellàssiu, garbellàsseu, garbellàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·be·lle·gués·sou (5)
# garbelleguesses
## Català
### Verb

garbelleguesses
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb garbellar.

#### Variants

* garbellessis, garbellesses, garbellassis, garbellasses, garbellares

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·be·lle·gues·ses (5)
# garbellegueu
## Català
### Verb

garbellegueu
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb garbellar.

#### Variants

* garbelleu

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·be·lle·gueu (4)
# garbellem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡər.bəˈʎɛm/ balear /ɡəɾ.bəˈʎəm/, /ɡər.bəˈʎɛm/ Occidental: /ɡaɾ.beˈʎem/
   * Rimes: -ɛm

### Verb

garbellem
* Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de garbellar.
* Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb garbellar.
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperatiu del verb garbellar.

#### Variants

* [1] garbellam
* [2] garbelleguem

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·be·llem (3)
* Anagrama: llambrege
# garbellen
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡərˈbe.ʎən/, occidental /ɡaɾˈbe.ʎen/
   * Rimes: -eʎen

### Verb

garbellen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de garbellar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb garbellar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb garbellar.

#### Variants

* [2] garbellin
* [3] garbellin

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·be·llen (3)
# garbelles
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡərˈbe.ʎəs/, occidental /ɡaɾˈbe.ʎes/
   * Rimes: -eʎes

### Verb

garbelles
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de garbellar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb garbellar.

#### Variants

* [2] garbellis, garbellos

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·be·lles (3)
# figa tova
## Català
### Nom

figa tova m. f. ‎(plural figues toves)
* fleuma, figaflor

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
# figarbojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /fiˈɡar.bojn/

### Nom

figarbojn
* acusatiu plural de figarbo
# figas
## Occità

   * Pronúncia: /ˈfi.ɡo̞s/

### Nom

figas f. pl.
* forma plural de figa
# figatell
## Català

   * Pronúncia: oriental /fi.ɣəˈteʎ/, occidental /fi.ɣaˈteʎ/
   * Rimes: -eʎ
   * Etimologia: De l'italià fegatello, diminutiu de fegato ‎(«fetge»). Cognat del cors figatellu ‎(«embotit de fetge de porc»).

### Nom

figatell m. ‎(plural figatells)
* Mandonguilla de magre i fetge de porc adobada amb diverses espècies, de forma aplanada i embolicada amb mesenteri, típica de comarques valencianes meridionals.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·ga·tell (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DNV
* La Paraula del Dia, AVL
# figaflor
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˌfi.ɣəˈfɫɔ/ Occidental: nord-occidental /ˌfi.ɣaˈfɫɔ/, valencià /ˌfi.ɣaˈfɫɔɾ/
   * Rimes: -ɔ(ɾ)
   * Etimologia: De figa i flor.

### Nom

figaflor f. ‎(plural figaflors)
* Figa primerenca més grossa i menys dolça que la figa ordinària.

#### Sinònims

* albacor (balear), bacora (valecià)

#### Traduccions

* Asturià: breva $^{(ast)}$ f.
* Castellà: breva $^{(es)}$ f.
* Italià: fico fiore $^{(it)}$ m., fiorone $^{(it)}$ m.

### Adjectiu

figaflor inv. ‎(plural figaflors)
* (col·loquial) fleuma

#### Sinònims

* figa tova

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·ga·flor (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# figarbon
## Esperanto

   * Pronúncia: /fiˈɡar.bon/

### Nom

figarbon
* acusatiu de figarbo
# figarbo
## Esperanto

   * Pronúncia: /fiˈɡar.bo/

### Nom

figarbo ‎(acusatiu figarbon, plural figarboj, plural acusatiu figarbojn)
* figuera
# figatells
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fi.ɣəˈteʎs/ Occidental: nord-occidental /fi.ɣaˈteʎs/ valencià /fi.ɣaˈteʎs/, /fi.ɣaˈteʎʃ/
   * Rimes: -eʎs

### Nom

figatells m. pl.
* Forma plural de figatell.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·ga·tells (3)
# figarboj
## Esperanto

   * Pronúncia: /fiˈɡar.boj/

### Nom

figarboj
* forma plural de figarbo
# filigaton
## Esperanto

   * Pronúncia: /fi.liˈɡa.ton/

### Verb

filigaton
* acusatiu de filigato
# filigatojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /fi.liˈɡa.tojn/

### Verb

filigatojn
* acusatiu plural de filigato
# filigintaj
## Esperanto

   * Pronúncia: /fi.liˈɡin.taj/

### Verb

filigintaj
* forma plural de filiginta
# filigatoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /fi.liˈɡa.toj/

### Verb

filigatoj
* forma plural de filigato
# filiginta
## Esperanto

   * Pronúncia: /fi.liˈɡin.ta/

### Verb

filiginta ‎(plural filigintaj, acusatiu filigintan, plural acusatiu filigintajn)
* participi actiu passat de filigi
# filigato
## Esperanto

   * Pronúncia: /fi.liˈɡa.to/

### Verb

filigato ‎(plural filigatoj, acusatiu filigaton, plural acusatiu filigatojn)
* participi passiu nominal present de filigi
# filigi
## Esperanto

   * Pronúncia: /fiˈli.ɡi/

### Verb

filigi ‎(present filigas, passat filigis, futur filigos, condicional filigus, volitiu filigu)
* afillar
# filigintajn
## Esperanto

   * Pronúncia: /fi.liˈɡin.tajn/

### Verb

filigintajn
* acusatiu plural de filiginta
# filigintan
## Esperanto

   * Pronúncia: /fi.liˈɡin.tan/

### Verb

filigintan
* acusatiu de filiginta
# filigate
## Esperanto

   * Pronúncia: /fi.liˈɡa.te/

### Verb

filigate
* participi passiu adverbial present de filigi
# garoines
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡəˈɾɔj.nəs/, occidental /ɡaˈɾɔj.nes/
   * Rimes: -ɔjnes

### Nom

garoines f. pl.
* Forma plural de garoina.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·roi·nes (3)
* Heterograma de 8 lletres (aeginors)
* Anagrames: esgraoni, esgraoní, gosarien
# garota
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ɡəˈɾɔ.tə/ Occidental: nord-occidental /ɡaˈɾɔ.ta/ valencià /ɡaˈɾɔ.ta/, /ɡaˈɾɔ.tɔ/
   * Rimes: -ɔta

### Nom

garota f. ‎(plural garotes)
* garoina

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·ro·ta (3)
* Anagrames: atorga, atorgà, atrago

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# garotes
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡəˈɾɔ.təs/, occidental /ɡaˈɾɔ.tes/
   * Rimes: -ɔtes

### Nom

garotes f. pl.
* Forma plural de garota.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·ro·tes (3)
* Heterograma de 7 lletres (aegorst)
* Anagrames: agoster, esgotar, oratges, rosegat
# garrafal
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡə.rəˈfaɫ/, occidental /ɡa.raˈfaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: Del castellà garrafal, variant de garrofal, del català garrofa.

### Adjectiu

garrafal inv. ‎(plural garrafals)
* majúscul

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·ra·fal (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, GDLC
# garrafenc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡə.rəˈfɛŋ/ balear /ɡə.rəˈfəŋk/, /ɡə.rəˈfɛŋk/ Occidental: nord-occidental /ɡa.raˈfeŋ/ valencià /ɡa.raˈfeŋk/, /ɡa.raˈfeŋ/
   * Rimes: -ɛŋk

### Adjectiu

garrafenc m. ‎(femení garrafenca, plural masculí garrafencs, plural femení garrafenques)
* Relatiu o pertanyent al Garraf.

#### Traduccions
### Nom

garrafenc m. ‎(plural garrafencs, femení garrafenca)
* Persona que habita o és originària del Garraf.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·ra·fenc (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, Optimot, ésAdir
# garrafa
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡəˈra.fə/, occidental /ɡaˈra.fa/
   * Rimes: -afa
   * Etimologia: De l'italià caraffa, de l’àrab vulgar *qaraf, de غَرَف ‎(ḡarafa, «servir») o del persa قرابه ‎(qarâba, «atuell per a transportar aigua»), segle XVII.

### Nom

garrafa f. ‎(plural garrafes)
* Ampolla de cos ample i coll curt, normalment encistellada per a protegir-la.

#### Sinònims

* barral (mallorquí), bombona (septentrional, andorrà), damajana (septentrional), damajoana (tortosí), damijana (alguerès), marraixa (valencià meridional), marranxa (eivissenc)

#### Hipònims

* bombona, brocal, cantimplora, garrafó

#### Traduccions

* Anglès: demijohn $^{(en)}$, carboy $^{(en)}$
* Castellà: garrafa $^{(es)}$ f., damajuana $^{(es)}$ f.
* Francès: dame-jeanne $^{(fr)}$ f.
* Italià: damigiana $^{(it)}$ f.

#### Falsos amics

* Anglès: carafe ‎(«gerro»)
* Francès: carafe ‎(«gerro»)
* Italià: caraffa ‎(«gerro»)

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·ra·fa (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* Petit Atles Lingüístic del Domini Català
# fogainera
## Català

   * Pronúncia: oriental /fu.ɣəjˈne.ɾə/, occidental /fo.ɣajˈne.ɾa/
   * Rimes: -eɾa

### Nom

fogainera f. ‎(plural fogaineres)
* Forma femenina de fogainer.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·gai·ne·ra (4)
* Anagrama: afogarien
# fogainer
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fu.ɣəjˈne/ balear /fo.ɣəjˈne/, /fu.ɣəjˈne/ Occidental: nord-occidental /fo.ɣajˈne/, valencià /fo.ɣajˈneɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: De fogaina i el sufix -er.

### Nom

fogainer m. ‎(plural fogainers, femení fogainera)
* Fogoner.

#### Traduccions

* Anglès: stoker $^{(en)}$
* Castellà: fogonero $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·gai·ner (3)
* Heterograma de 8 lletres (aefginor)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# fogari
## Català

   * Pronúncia: alguerès /fuˈɡa.ɾi/
   * Etimologia: Del sard fogali ‎(«angina»)

### Nom

fogari m. ‎(plural fogaris)
* (alguerès) diftèria

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·ga·ri (3)
* Heterograma de 6 lletres (afgior)
# fogassa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈɣa.sə/ balear /foˈɣa.sə/, /fuˈɣa.sə/ Occidental: /foˈɣa.sa/
   * Rimes: -asa
   * Etimologia: Del llatí vulgar *focacia, de *focacium, de panis focacius ‎(«pa cuit al caliu»), segle X.

### Nom

fogassa f. ‎(plural fogasses)
* Pa rodó aplanat.
* Coca rodona i plana feta de farina, oli i matafaluga.
* fogassó (formatge amb forma de pa)

#### Traduccions

* Anglès: flatbread $^{(en)}$
* Castellà: hogaza $^{(es)}$ f., hallulla $^{(es)}$ f.
* Francès: fouace $^{(fr)}$ f.
* Sicilià: fucazza $^{(scn)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·gas·sa (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
# fugiven
## Català
### Verb

fugiven
* (col·loquial nord-occidental, alguerès) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de fugir.
# fugives
## Català
### Verb

fugives
* (col·loquial nord-occidental, alguerès) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de fugir.
# fugué
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \fuˈɣe\
       Americà: alt /f(u)ˈɡe/, baix \fuˈɣe\
   * Rimes: -e

### Verb

fugué
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb fugarse
# fugiva
## Català
### Verb

fugiva
* (col·loquial nord-occidental, alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de fugir.
* (col·loquial nord-occidental, alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de fugir.
# fugí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fuˈʒi/ Occidental: nord-occidental /fuˈʒi/, valencià /fuˈd͡ʒi/
   * Rimes: -i
   * Homòfon: fugir

### Verb

fugí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de fugir.
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de fugir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·gí (2)
* Anagrama: fuig
# fugíeu
## Català
### Verb

fugíeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de fugir.
# fugl
## Islandès
### Nom

fugl m.
* ocell, au
# fugo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈfu.ɣo\
       Americà: alt /ˈfu.ɡo/, baix \ˈfu.ɣo\
   * Rimes: -uɡo

### Verb

fugo
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb fugarse
# genetiche
## Italià

   * Pronúncia: /d͡ʒeˈnɛː.ti.ke/

### Adjectiu

genetiche f. pl.
* forma plural de genetica
# genetica
## Italià

   * Pronúncia: /d͡ʒeˈnɛː.ti.ka/

### Adjectiu

genetica f. ‎(plural genetiche)
* forma femenina de genetico
# genetically
## Anglès

   * Etimologia: De genetical i el sufix -ly.

### Adverbi

genetically ‎(comparatiu more genetically, superlatiu most genetically)
* genèticament
# genetic epistemology
## Anglès
### Nom

genetic epistemology
* epistemologia genètica

### Vegeu també

* genetic epistemology. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# genet
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʒəˈnɛt/ balear /ʒəˈnət/, /ʒəˈnɛt/ Occidental: /d͡ʒeˈnet/
   * Rimes: -ɛt
   * Etimologia: De l’àrab andalusí *zenêti, de زَنَاتِي ‎(zanáti, «zenata»), de l’amazic antic, actualment ⵉⵣⵏⴰⵜⵏ ‎(iznatn), segle XIII, grup tribal famós per la seva habilitat amb la cavalleria. Doblet de Atzeneta i zenata.

### Nom

genet m. ‎(plural genets, femení geneta)
* Cavaller, persona que va a cavall.

#### Derivats

* genetari

#### Traduccions

* Alemany: Reiten $^{(de)}$
* Amazic marroquí: ⴰⵎⵏⴰⵢ $^{(zgh)}$ ‎(amnay)
* Anglès: horseman $^{(en)}$
* Aragonès: chinet $^{(an)}$
* Castellà: caballero $^{(es)}$, jinete $^{(es)}$
* Coreà: 히네테 $^{(ko)}$ ‎(hinete)
* Quítxua: kawallupi puriy $^{(qu)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·net (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DECat, Optimot
# geneta
## Català
### Nom

geneta f. ‎(plural genetes)
* Forma femenina de genet.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·ne·ta (3)
* Anagrama: engate
# genetic algorithm
## Anglès
### Nom

genetic algorithm ‎(plural genetic algorithms)
* (videojocs) algorisme genètic

### Vegeu també

* genetic algorithm. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# genetes
## Català
### Nom

genetes f. pl.
* Forma plural de geneta.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·ne·tes (3)
* Anagrames: neteges, netegés
# genetic
## Anglès

   * Pronúncia: [d͡ʒəˈnetɪk], [d͡ʒɪˈnetɪk]

### Adjectiu

genetic ‎(no comparable)
* genètic

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# genetic algorithms
## Anglès
### Nom

genetic algorithms
* forma plural de genetic algorithm
# fonéssem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈne.səm/ balear /foˈne.səm/, /fuˈne.səm/ Occidental: /foˈne.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

fonéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fonar.

#### Variants

* fonéssim, fonàssim, fonàssem

### Verb

fonéssem
* (col·loquial central) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fondre.

#### Variants

* fonguéssim, fonguéssem, fonguérem

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·nés·sem (3)
* Anagrames: esfonsem, mofessen

## Català antic
### Verb

fonéssem
* primera persona plural (nós, nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de fondre
# fonéssets
## Català antic
### Verb

fonéssets
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de fondre