OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# zumbé
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /θumˈbe/
       Americà: alt /s(u)mˈbe/, baix /sumˈbe/
   * Rimes: -e

### Verb

zumbé
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb zumbar
# zumo
## Castellà

   * Pronúncia: peninsular /ˈθu.mo/, americà /ˈsu.mo/
   * Rimes: -umo

### Nom

zumo m. ‎(plural zumos)
* suc

### Miscel·lània

* Síl·labes: zu·mo (2)
# garsejàssim
## Català
### Verb

garsejàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb garsejar.

#### Variants

* garsegéssim, garsejàssem

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·se·jàs·sim (4)
* Anagrama: magrejassis
# garsen
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɡar.sən/, occidental /ˈɡaɾ.sen/

### Verb

garsen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de garsar.
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb garsar.
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb garsar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·sen (2)
* Heterograma de 6 lletres (aegnrs)
* Anagrames: arengs, engràs, granes
# garsejàssiu
## Català
### Verb

garsejàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb garsejar.

#### Variants

* garsegéssiu, garsejàsseu

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·se·jàs·siu (4)
* Anagrama: agreujassis
# garses
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɡar.səs/, occidental /ˈɡaɾ.ses/
   * Rimes: -aɾses

### Nom

garses f. pl.
* Forma plural de garsa.

### Verb

garses
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de garsar.
* (occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb garsar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·ses (2)
* Anagrama: sarges
# garsejàssem
## Català
### Verb

garsejàssem
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb garsejar.

#### Variants

* garsegéssim, garsejàssim

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·se·jàs·sem (4)
* Anagrama: magrejasses
# garsejàsseu
## Català
### Verb

garsejàsseu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb garsejar.

#### Variants

* garsegéssiu, garsejàssiu

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·se·jàs·seu (4)
* Anagrama: agreujasses
# garsem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡərˈsɛm/ balear /ɡəɾˈsəm/, /ɡərˈsɛm/ Occidental: /ɡaɾˈsem/
   * Rimes: -ɛm

### Verb

garsem
* Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de garsar.
* (occidental) Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb garsar.
* (occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperatiu del verb garsar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·sem (2)
* Heterograma de 6 lletres (aegmrs)
* Anagrames: magres, marges
# garseu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡərˈsɛw/ balear /ɡəɾˈsəw/, /ɡərˈsɛw/ Occidental: /ɡaɾˈsew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

garseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de garsar.
* (occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb garsar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb garsar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·seu (2)
* Heterograma de 6 lletres (aegrsu)
* Anagrames: argues, ragues, ragués, saguer, segura
# garsejàvem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡər.səˈʒa.βəm/ balear /ɡəɾ.səˈd͡ʒa.vəm/, /ɡər.səˈʒa.vəm/ Occidental: nord-occidental /ɡar.seˈʒa.βem/ valencià /ɡaɾ.seˈd͡ʒa.vem/, /ɡaɾ.seˈd͡ʒa.βem/
   * Rimes: -avem

### Verb

garsejàvem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de garsejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·se·jà·vem (4)
* Anagrama: magrejaves
# garsejàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡər.səˈʒa.βəw/ balear /ɡəɾ.səˈd͡ʒa.vəw/, /ɡər.səˈʒa.vəw/ Occidental: nord-occidental /ɡar.seˈʒa.βew/ valencià /ɡaɾ.seˈd͡ʒa.vew/, /ɡaɾ.seˈd͡ʒa.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

garsejàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de garsejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·se·jà·veu (4)
* Anagrames: agreujaves, vaguejares
# gariarekin
## Basc
### Nom

gariarekin
* comitatiu definit singular de gari
# gariarengatik
## Basc
### Nom

gariarengatik
* causal definit singular de gari
# gariarentzat
## Basc
### Nom

gariarentzat
* benefactiu definit singular de gari
# gariari
## Basc
### Nom

gariari
* datiu definit singular de gari
# gariek
## Basc
### Nom

gariek
* ergatiu definit plural de gari
# gariaren
## Basc
### Nom

gariaren
* genitiu definit singular de gari
# gariaz
## Basc
### Nom

gariaz
* instrumental definit singular de gari
# gariei
## Basc
### Nom

gariei
* datiu definit plural de gari
# garian
## Basc
### Nom

garian
* inessiu definit singular de gari
# gariekin
## Basc
### Nom

gariekin
* comitatiu definit plural de gari
# 犬
## Japonès
### Kanji

犬 (“Kyōiku” kanji 1r curs)
* gos
    犬 (gos), 犬歯 (dent canina), 盲導犬 (gos pigall), 愛犬家 (cinòfil/a).
* radical de gos (いぬ ‎(inu))
    獣, 犯, 猫...
Lectures:
* Go-on: けん ‎(ken, Jōyō)
* Kan-on: けん ‎(ken, Jōyō)
* Kun: いぬ ‎(inu, 犬, Jōyō)

### Nom

犬 ‎(hiragana いぬ, romaji inu)
* gos
    犬、二匹飼ってる。inu, nihiki katteruTinc dos gossos.

#### Sinònims

* ワンワン ‎(gosset)
* ワンちゃん ‎(gosset)

#### Relacionats

* 獣 ‎(bèstia)

#### Comptadors

* El comptador que es fa servir és 匹: 一匹(いっぴき)...
* Per als gossos de mida grossa també es fa servir 頭: 一頭(いっとう)...
# 灰背铁线蕨
## Xinès

Forma simplificada de 灰背鐵線蕨 («Adiantum myriosorum»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

### Vegeu també

* «3828. 铁扇子». A: 中药大辞典, 1995. Xangai: 上海科学技术出版社, 1986, p. 1862. ISBN 7-5323-0843-X.
# 父さん
## Japonès
### Nom

父さん ‎(hiragana とうさん, romaji tōsan)
* forma alternativa de お父さん
# 父
## Japonès
### Nom

父 ‎(hiragana ちち, romaji chichi)
* (per a un mateix, formal) pare, el meu pare
    そんなある日、父から手紙が届いた。sonna aru hi, chichi kara tegami ga todoitaI un dia em va arribar una carta del meu pare.

#### Sinònims

* お父さん ‎(«pare, papa»)
* 父親 ‎(«pare, progenitor patern»)

#### Relacionats

* 家族 ‎(«família»)
* 両親 ‎(«progenitors»)
* 祖父母 ‎(«tots dos avis»)
* 祖父 ‎(«avi»)
* 祖母 ‎(«àvia»)
* 母 ‎(«mare»)
* 息子 ‎(«fill»)
* 娘 ‎(«filla»)
* 兄弟 ‎(«germans»)
* 姉 ‎(«germana gran»)
* 妹 ‎(«germana petita»)
* 兄 ‎(«germà gran»)
* 弟 ‎(«germà petit»)
* 夫 ‎(«marit»)
* 妻 ‎(«muller»)
* 義理の母 ‎(«madrastra»)
* 義理の父 ‎(«padrastre»)
# 特異性
## Japonès
### Nom

特異性 ‎(hiragana とくいせい, romaji tokuisei)
* singularitat
# 狗牙根
## Xinès
### Nom

狗牙根 ‎(tradicional i simplificat, pinyin gǒuyágēn)
* grama (Cynodon dactylon)

#### Sinònims

* 百慕大草 ‎(bǎimùdàcǎo), 绊根草 ‎(bàngēncǎo), 铁线草 ‎(tiěxiàncǎo)

### Vegeu també

* «3821». A: 中药大辞典, 1995. Xangai: 上海科学技术出版社, 1986, 1859. ISBN 7-5323-0843-X.
# 火
## Japonès
### Nom

火 ‎(hiragana ひ, romaji hi)
* foc

#### Derivats

* 火曜日 ‎(kayōbi, «dimarts»)
* 火星 ‎(kasei, «Mart»)
* 火事 ‎(kaji, «incendi»)
# 牛角甜甜圈
## Xinès

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

牛角甜甜圈 ‎(tradicional i simplificat, pinyin niújiǎotiántiánquān)
* crònut

#### Sinònims

* 可颂甜甜圈 ‎(kěsòngtiántiánquān)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 滇
## Xinès
### Nom propi

滇 ‎(tradicional i simplificat, pinyin Diān)
* Yunnan (província de Xina)

#### Sinònims

* 云 ‎(yún)
* 云南 ‎(yúnnán)

#### Compostos i expressions

* 滇黔黄檀 ‎(diānqiánhuángtán)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 滇黔黄檀
## Xinès

Forma simplificada de 滇黔黃檀 («Dalbergia yunnanensis»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

### Vegeu també

* «3855. 秧青». A: 中药大辞典, 1995. Xangai: 上海科学技术出版社, 1986, p. 1875. ISBN 7-5323-0843-X.
* Flora of China, vol. 10, pp. 123, 127
# galtzarbeei
## Basc
### Nom

galtzarbeei
* datiu definit plural de galtzarbe
# galtzarbeekin
## Basc
### Nom

galtzarbeekin
* comitatiu definit plural de galtzarbe
# galtzarbeetara
## Basc
### Nom

galtzarbeetara
* al·latiu definit plural de galtzarbe
# galtzarbeetaraino
## Basc
### Nom

galtzarbeetaraino
* terminatiu definit plural de galtzarbe
# galtzarbeen
## Basc
### Nom

galtzarbeen
* genitiu definit plural de galtzarbe
# galtzarbeengatik
## Basc
### Nom

galtzarbeengatik
* causal definit plural de galtzarbe
# galtzarbeetan
## Basc
### Nom

galtzarbeetan
* inessiu definit plural de galtzarbe
# galtzarbeek
## Basc
### Nom

galtzarbeek
* ergatiu definit plural de galtzarbe
# galtzarbeentzat
## Basc
### Nom

galtzarbeentzat
* benefactiu definit plural de galtzarbe
# galtzarbeetako
## Basc
### Nom

galtzarbeetako
* genitiu locatiu definit plural de galtzarbe
# écolières
## Francès

   * Pronúncia: /e.kɔˈljɛʁ/

### Nom

écolières f. pl.
* forma plural de écolière
# écologique
## Francès

   * Pronúncia: /e.kɔ.lɔˈʒik/

### Adjectiu

écologique inv. ‎(plural écologiques)
* ecològic -a
# écoles à classe unique
## Francès
### Nom

écoles à classe unique f. pl.
* forma plural de école à classe unique
# écoles à maître unique
## Francès
### Nom

écoles à maître unique f. pl.
* forma plural de école à maître unique
# écoliers
## Francès

   * Pronúncia: /e.kɔˈlje/

### Nom

écoliers m. pl.
* forma plural de écolier
# écolier
## Francès
### Nom

écolier m. ‎(plural écoliers, femení écolière)
* escolar, col·legial

#### Sinònims

* collégien

### Vegeu també

* écolier. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# écoles universitaires
## Francès
### Nom

écoles universitaires f. pl.
* forma plural de école universitaire
# écoles élémentaires
## Francès

   * Pronúncia: /e.kɔl.z‿e.le.mɑ̃ˈtɛʁ/

### Nom

écoles élémentaires f. pl.
* forma plural de école élémentaire
# écolière
## Francès

   * Pronúncia: /e.kɔˈljɛʁ/

### Nom

écolière f. ‎(plural écolières)
* forma femenina de écolier
# écologiques
## Francès

   * Pronúncia: /e.kɔ.lɔˈʒik/

### Adjectiu

écologiques inv. pl.
* forma plural de écologique
# бајонет
## Macedoni
### Nom

бајонет ‎(bajonet) m.
* baioneta

## Serbocroat

   * Pronúncia: /bajǒneːt/
   * Etimologia: Del francès baïonnette.

### Nom

бајонет ‎(manca transliteració) m. ‎(llatí bajònēt)
* baioneta

#### Variants

* бајоне́та
* бају̀не̄т / бајуне́та
# бајунет
## Serbocroat

   * Pronúncia: /bajǔneːt/
   * Etimologia: Del francès baïonnette.

### Nom

бајунет ‎(manca transliteració) m. ‎(llatí bajùnēt)
* baioneta

#### Variants

* бајуне́та
* бајо̀не̄т / бајоне́та
# бейбітшілік
## Kazakh

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: De бейбіт ‎(beybit/beibit) i el sufix -шілік ‎(-şilik/-xilik).

### Nom

бейбітшілік • ‎(beybitşilik/beibitxilik) ‎(àrab بەيبىتشىلىك‎)
* pau

#### Sinònims

* тыныштық ‎(tınıştıq/tinixtikh)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en kazakh
* Per a més informació vegeu l'entrada al Glosbe sobre бейбітшілік
# багнет
## Belarús
### Nom

багне́т • ‎(bahnet) m.
* baioneta

## Ucraïnès
### Nom

багне́т • ‎(bahnet) m.
* baioneta
# бачата
## Baixkir
### Nom

бача́та ‎(manca transliteració)
* bachata

## Búlgar
### Nom

бача́та ‎(batxata) ?
* bachata

## Macedoni
### Nom

бача́та ‎(manca transliteració) ?
* bachata

## Rus

   * Pronúncia: /bɐˈt͡ɕa.tə/

### Nom

бача́та • ‎(batxata) f.
* bachata

## Serbocroat
### Nom

бача́та ?
* bachata

#### Variants

* bachata (llatí)

## Ucraïnès
### Nom

бача́та • ‎(batxata) ?
* bachata
# бајунета
## Serbocroat

   * Pronúncia: /bajuněːta/
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

бајунета ‎(bajunéta) m.
* forma alternativa de бајунет
# афрички
## Serbi
### Nom

афрички ‎(manca transliteració)
* Afrikaans (idioma).
# байонет
## Búlgar

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

байонет ‎(baionet) m.
* baioneta
# багинет
## Rus

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

багинет • ‎(baguinet) m.
* baioneta
# биотехнология
## Rus
### Nom

биотехноло́гия • ‎(biotekhnológuia)
* biotecnologia
# gargot
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡərˈɡɔt/, occidental /ɡaɾˈɣɔt/
   * Rimes: -ɔt
   * Etimologia: Onomatopeic de *garg ‎(«so gutural») i el sufix -ot.

### Nom

gargot m. ‎(plural gargots)
* gargall
* Traç irregular que sovint és el resultat d'un dibuix mal fet.
* En dansa, filigrana realitzada amb un peu en contacte amb el terra.

#### Traduccions

* Anglès: doodle $^{(en)}$, scribble $^{(en)}$
* Castellà: garabato $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·got (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Termcat
# garganxó
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡər.ɡəɲˈʃo/, occidental /ɡaɾ.ɣaɲˈt͡ʃo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Onomatopeic.

### Nom

garganxó m. ‎(plural garganxons)
* (occidental) laringe, gola
* (occidental) nou del coll
* (nord-occidental) úvula

#### Variants

* gargansó

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·gan·xó (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, DCVB
# gargoyle
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈɡɑː.ɡɔɪl/

### Nom

gargoyle ‎(plural gargoyles)
* (escultura) gàrgola

### Vegeu també

* gargoyle. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 juliol 2014].
# gargoyles
## Anglès
### Nom

gargoyles
* forma plural de gargoyle
# gargantillas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ɡaɾ.ɣanˈti.ʎas\, meridional \ɡaɾ.ɣaŋˈti.ʝah\
       Americà: alt \ɡaɾ.ɣanˈti.ʝ(a)s\, baix \ɡaɾ.ɣaŋˈti.ʝah\, austral \ɡaɾ.ɣanˈti.ʒas\
   * Rimes: -iʎas

### Nom

gargantillas f. pl.
* forma plural de gargantilla
# 小
## Japonès
### Nom

小 ‎(hiragana しょう, romaji shō)
* petitesa

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en japonès

## Xinès
### Adjectiu

小 ‎(tradicional i simplificat, pinyin xiǎo)
* petit

#### Compostos i expressions

* 大小 ‎(dàxiǎo)
* 小部 ‎(xiǎobù)
* 小麦 ‎(xiǎomài)
* 小茄 ‎(xiǎoqié)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 小学校
## Japonès
### Nom

小学校 ‎(hiragana しょうがっこう, romaji shōgakkō)
* escola primària i infantil
    彼との出会いは、小学校２年生の夏だった。kare to no deai wa, shougakkou ninensei no natsu dattaEl vaig conèixer a l'estiu de 2n de primària.

#### Relacionats

* 幼稚園 ‎(ようちえん, youchien)
* 中学校 ‎(ちゅうがっこう, chuugakkou)
* 高校 ‎(こうこう, koukou)
# 学名
## Xinès

Forma simplificada de 學名 («nom científic»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Relacionats

* 双名法 ‎(shuāngmíngfǎ)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 安纳托利亚
## Xinès

Forma simplificada de 安納托利亞 («Anatòlia»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Sinònims

* 小亚细亚 ‎(xiǎoyàxìyà)
# 家族
## Japonès
### Nom

家族 ‎(hiragana かぞく, romaji kazoku)
* família
    私には家族がいません。watashi ni wa kazoku ga imasenJo no en tinc, de família.

#### Quasi sinònims

* 家庭 ‎(«casa, llinatge, família»)
* 一族 ‎(«família, clan, llinatge»)

#### Relacionats

* 両親 ‎(«progenitors»)
* 祖父母 ‎(«tots dos avis»)
* 祖父 ‎(«avi»)
* 祖母 ‎(«àvia»)
* 母 ‎(«mare»)
* 父 ‎(«pare»)
* 息子 ‎(«fill»)
* 娘 ‎(«filla»)
* 兄弟 ‎(«germans»)
* 姉 ‎(«germana gran»)
* 妹 ‎(«germana petita»)
* 兄 ‎(«germà gran»)
* 弟 ‎(«germà petit»)
* 夫 ‎(«marit»)
* 妻 ‎(«muller»)
* 義理の母 ‎(«madrastra»)
* 義理の父 ‎(«padrastre»)
# 小亚细亚
## Xinès

Forma simplificada de 小亞細亞 («Àsia Menor»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Sinònims

* 安纳托利亚 ‎(ānnàtuōlìyà)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 学校
## Japonès

   * Etimologia: De 学 ‎(«coneixement, estudi, erudició») i 校 ‎(«escola»).

### Nom

学校 ‎(hiragana がっこう, romaji gakkō)
* escola
    学校ってどこにあるんですか？gakkou tte doko ni aru ndesuka?I l'escola per on para?
# 安那其主義
## Xinès

   * Pronúncia: /ˀän⁵⁵ nä⁵¹ t͡ɕʰi³⁵ ʈ͡ʂu²¹⁴⁻²¹¹ i⁵¹/
   * Etimologia: De 安那其 ‎(ānnàqí) i el sufix 主義 ‎(主义, zhǔyì).

### Nom

安那其主義 ‎(simplificat 安那其主义, pinyin ānnàqí zhǔyì)
* anarquisme

#### Sinònims

* 無政府主義 ‎(无政府主义, wúzhèngfǔzhǔyì)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
* Per a més informació vegeu l'entrada al Glosbe sobre 安那其主義
# 安哥拉
## Xinès

   * Pronúncia: /ˀän⁵⁵ kɤ⁵⁵ lä⁵⁵/ (mandarí), /ɔːn⁵⁵ kɔː⁵⁵ läːi̯⁵⁵/ (cantonès)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

安哥拉 ‎(tradicional i simplificat, pinyin Āngēlā)
* Angola

#### Compostos i expressions

* 安哥拉共和國 ‎(安哥拉共和国, āngēlāgònghéguó)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
* Per a més informació vegeu l'entrada al dict.com sobre 安哥拉
# 容疑者
## Japonès
### Nom

容疑者 ‎(hiragana ようぎしゃ, romaji yōgisha)
* sospitós/a (d'algun crim)
    容疑者の正体が明らかになりましたからね。yougisha no shoutai ga akirakani narimashita kara neJa s'ha esclarit l'autèntica identitat del sospitós.

#### Sinònims

* 被疑者 ‎(higisha, «sospitós»)

#### Relacionats

* 犯人 ‎(hannnin, «culpable, criminal»)
* 被告人 ‎(hikokunin, «acusat»)
# xemicar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃə.miˈka/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃe.miˈka/ valencià /t͡ʃe.miˈkaɾ/, /t͡ʃe.miˈka/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: xemicà
   * Etimologia: Del llatí vulgar *exemīccare, de micca, literalment «fer miques».

### Verb

xemicar trans.
* Destrossar, esclafar completament.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: xemico, xemica, xemiquem

#### Derivats

* xemic

#### Traduccions

* Alemany: zusammendrücken $^{(de)}$
* Anglès: crumble $^{(en)}$, squash $^{(en)}$
* Castellà: chafar $^{(es)}$, desmenuzar $^{(es)}$
* Francès: écraser $^{(fr)}$, hacher $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: xe·mi·car (3)
* Heterograma de 7 lletres (aceimrx)
* Anagrama: marceix

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# xemicara
## Català

   * Pronúncia: valencià /t͡ʃe.miˈka.ɾa/
   * Rimes: -aɾa

### Verb

xemicara
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb xemicar.
    [Jo] xemiqués, xemicàs o xemicara.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb xemicar.
    [Ell/ella/vostè] xemiqués, xemicàs o xemicara.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xe·mi·ca·ra (4)
* Anagrama: xacaríem
# xemicaran
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃə.mi.kəˈɾan/, occidental /t͡ʃe.mi.kaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

xemicaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de xemicar.
# xemicaria
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃə.mi.kəˈɾi.ə/, occidental /t͡ʃe.mi.kaˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

xemicaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de xemicar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de xemicar.
# xemicarien
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃə.mi.kəˈɾi.ən/, occidental /t͡ʃe.mi.kaˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

xemicarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de xemicar.
# xemicarem
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈ/ʃə.mi.kəˈrɛm/, occidental /t͡ʃe.mi.kaˈɾem/
   * Rimes: -em

### Verb

xemicarem
* Primera persona del plural (nosaltres) del futur de xemicar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xe·mi·ca·rem (4)
* Anagrama: emmarceix
# xemicares
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃə.miˈka.ɾəs/, occidental /t͡ʃe.miˈka.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

xemicares
* Segona persona del singular (tu) del passat simple de xemicar.
    [Tu] xemicares o vas/vares xemicar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb xemicar.
    Forma valenciana: [tu] xemiquessis, xemiquesses, xemicasses, xemicassis o xemicares.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xe·mi·ca·res (4)
* Anagrama: marceixes
# xemicareu
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃə.mi.kəˈɾɛw/, occidental /t͡ʃe.mi.kaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

xemicareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de xemicar.
# xemicaren
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃə.miˈka.ɾən/, occidental /t͡ʃe.miˈka.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

xemicaren
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de xemicar.
    [Ells/elles/vostès] xemicaren o van/varen xemicar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb xemicar.
    Forma valenciana: [ells/elles/vostès] xemiquessin, xemiquessen, xemicassen, xemicassin o xemicaren.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xe·mi·ca·ren (4)
* Anagrama: marceixen
# gatinaran
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡə.ti.nəˈɾan/, occidental /ɡa.ti.naˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

gatinaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de gatinar.
# gatillos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ɡaˈti.ʎos/, meridional /ɡaˈti.ʝoh/
       Americà: alt /ɡaˈti.ʝ(o)s/, baix /ɡaˈti.ʝoh/, austral \ɡaˈti.ʒos\
   * Rimes: -iʎos

### Nom

gatillos m. pl.
* forma plural de gatillo
# gatinar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ɡə.tiˈna/ Occidental: nord-occidental /ɡa.tiˈna/ valencià /ɡa.tiˈnaɾ/, /ɡa.tiˈna/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: gatinà
   * Etimologia: De gat i el sufix -í, segle XX.

### Verb

gatinar intr.
* Parir la gata.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: gatino, gatina, gatinem

#### Variants

* gatonar

#### Traduccions

* Anglès: kitten $^{(en)}$
* Francès: chatonner $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·ti·nar (3)
* Anagrames: agraint, garantí, gitaran, gratina, ingrata, tragina, traginà

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# gatillo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ɡaˈti.ʎo/, meridional /ɡaˈti.ʝo/
       Americà: /ɡaˈti.ʝo/, austral \ɡaˈti.ʒo\
   * Rimes: -iʎo

### Nom

gatillo m. ‎(plural gatillos)
* gallet

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·ti·llo (3)
# gatinada
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡə.tiˈna.ðə/, occidental /ɡa.tiˈna.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De gatinar.

### Nom

gatinada f. ‎(plural gatinades)
* Ventrada d’una gata.

#### Variants

* gatonada

#### Traduccions

* Anglès: litter $^{(en)}$ (of cats)
* Castellà: camada $^{(es)}$ (de gatos)
* Francès: portée $^{(fr)}$ (de chats), chatée $^{(fr)}$ f.

### Verb

gatinada
* Participi femení singular del verb gatinar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·ti·na·da (4)
* Anagrama: gaditana

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# gathers
## Anglès
### Verb

gathers
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de gather
# gofrat
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡuˈfɾat/ balear /ɡoˈfɾat/, /ɡuˈfɾat/ Occidental: /ɡoˈfɾat/
   * Rimes: -at

### Verb

gofrat
* Participi masculí singular del verb gofrar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: go·frat (2)
* Heterograma de 6 lletres (afgort)
# gofrava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡuˈfɾa.βə/ balear /ɡoˈfɾa.və/, /ɡuˈfɾa.və/ Occidental: nord-occidental /ɡoˈfɾa.βa/ valencià /ɡoˈfɾa.va/, /ɡoˈfɾa.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

gofrava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de gofrar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de gofrar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: go·fra·va (3)
# gofraríem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡu.fɾəˈɾi.əm/ balear /ɡo.fɾəˈɾi.əm/, /ɡu.fɾəˈɾi.əm/ Occidental: /ɡo.fɾaˈɾi.em/
   * Rimes: -iem

### Verb

gofraríem
* Primera persona del plural (nosaltres) del condicional de gofrar.

#### Variants

* gofrarívem

### Miscel·lània

* Síl·labes: go·fra·rí·em (4)
# gofraríeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡu.fɾəˈɾi.əw/ balear /ɡo.fɾəˈɾi.əw/, /ɡu.fɾəˈɾi.əw/ Occidental: /ɡo.fɾaˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

gofraríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de gofrar.

#### Variants

* gofraríveu

### Miscel·lània

* Síl·labes: go·fra·rí·eu (4)
# gofrarívem
## Català
### Verb

gofrarívem
* (alguerès) Primera persona del plural (nosaltres) del condicional de gofrar.

#### Variants

* gofraríem

### Miscel·lània

* Síl·labes: go·fra·rí·vem (4)
# gofraríveu
## Català
### Verb

gofraríveu
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de gofrar.

#### Variants

* gofraríeu

### Miscel·lània

* Síl·labes: go·fra·rí·veu (4)