OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# ganibet
## Basc

   * Pronúncia: /ɡa.ni.bet/
   * Etimologia: De l'occità ganivet.

### Nom

ganibet inan.
* ganivet
    Bart gauean, ganibetarekin zauritu nuen eskua.Anit em vaig clavar un ganivet a la mà.

#### Declinació

Nom comú inanimat en consonant
Cas
Indefinit
Singular
Plural
Absolutiu
ganibet
ganibeta
ganibetak
Ergatiu
ganibetek
ganibetak
ganibetek
Datiu
ganibeti
ganibetari
ganibetei
Genitiu
ganibeten
ganibetaren
ganibeten
Comitatiu
ganibetekin
ganibetarekin
ganibetekin
Benefactiu
ganibetentzat
ganibetarentzat
ganibetentzat
Instrumental
ganibetez
ganibetaz
ganibetez
Partitiu
ganibetik
Prolatiu
ganibettzat
Causal
ganibetengatik
ganibetarengatik
ganibetengatik
Locatius
Inessiu
ganibetetan
ganibetean
ganibetetan
Ablatiu
ganibetetatik
ganibetetik
ganibetetatik
Al·latiu
ganibetetara
ganibetera
ganibetetara
Terminatiu
ganibetetaraino
ganibeteraino
ganibetetaraino
Al·l. direcional
ganibetetarantz
ganibeterantz
ganibetetarantz
Gen. locatiu
ganibetetako
ganibeteko
ganibetetako :

#### Sinònims

* labana
* nabala
* aizto

#### Derivats

* ganibet-ukaldi

### Vegeu també

* Entrada «ganibet» a l’Elhuyar Hiztegia.
# ganibetaren
## Basc
### Nom

ganibetaren
* genitiu definit singular de ganibet
# gangrenes
## Anglès
### Nom

gangrenes
* forma plural de gangrene
# ganibetarengatik
## Basc
### Nom

ganibetarengatik
* causal definit singular de ganibet
# ganibetarentzat
## Basc
### Nom

ganibetarentzat
* benefactiu definit singular de ganibet
# frisséssiu
## Català

   * Pronúncia: /fɾiˈse.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

frisséssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb frissar.
# frisàreu
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɾiˈza.ɾəw/, occidental /fɾiˈza.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

frisàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de frisar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb frisar.

### Miscel·lània

* Anagrama: furaries
# frisàsseu
## Català
### Verb

frisàsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb frisar.
# frisàssiu
## Català
### Verb

frisàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb frisar.
# furiosament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fu.ɾiˌo.zəˈmen/ balear /fu.ɾiˌo.zəˈment/, /fu.ɾiˌo.zəˈmen/ Occidental: nord-occidental /fu.ɾiˌo.zaˈmen/ valencià /fu.ɾiˌo.zaˈment/, /fu.ɾiˌo.zaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De furiosa i el sufix -ment.

### Adverbi

furiosament
* D’una manera furiosa.

#### Sinònims

* rabiosament

#### Traduccions

* Anglès: furiously $^{(en)}$
* Castellà: furiosamente $^{(es)}$
* Francès: furieusement $^{(fr)}$
* Italià: furiosamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ri·o·sa·ment (5)
* Heterograma d'11 lletres (aefimnorstu)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# furiosamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /fuˌɾjo.saˈmen.te/
       Americà: alt /fuˌɾjo.saˈmen.t(e)/, baix /fuˌɾjo.saˈmen.te/
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De furioso i el sufix -mente.

### Adverbi

furiosamente
* furiosament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·rio·sa·men·te (5)

## Italià

   * Pronúncia: /fuˌrjo.saˈmen.te/
   * Etimologia: De furioso i el sufix -mente.

### Adverbi

furiosamente
* furiosament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·rio·sa·mén·te (5)
# furie
## Francès

   * Etimologia: Del llatí furia.

### Nom

furie f. ‎(plural furies)
* fúria

#### Sinònims

* colère

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·rie (2)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Dictionnaire Larousse Français sobre furie

## Italià

   * Pronúncia: /fuˈriː.e/

### Nom

furie f. pl.
* forma plural de furia

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·rì·e (3)
# furient
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fu.ɾiˈen/ balear /fu.ɾiˈent/, /fu.ɾiˈen/ Occidental: nord-occidental /fu.ɾiˈen/ valencià /fu.ɾiˈent/, /fu.ɾiˈen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: Del llatí furĕre ‎(«estar fora de si»).

### Adjectiu

furient inv. ‎(plural furients)
* Dit de quelcom que es mou amb fúria.
    Furient va esclatant l'odi per la terra [...] (Joan Maragall, Paternal).

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ri·ent (3)
* Heterograma de 7 lletres (efinrtu)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# furieuse
## Francès
### Adjectiu

furieuse f. ‎(plural furieuses)
* forma femenina de furieux
# furin
## Català

   * Pronúncia: /ˈfu.ɾin/
   * Rimes: -uɾin

### Verb

furin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb furar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb furar.

#### Variants

* [1] furen
* [2] furen

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·rin (2)
# furientment
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fu.ɾiˌemˈmen/ balear /fu.ɾiˌemˈment/, /fu.ɾiˌemˈmen/ Occidental: nord-occidental /fu.ɾiˌemˈmen/ valencià /fu.ɾiˌemˈment/, /fu.ɾiˌemˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De furient i el sufix -ment.

### Adverbi

furientment
* D’una manera furient, amb fúria.

#### Traduccions

* Anglès: impetuously $^{(en)}$
* Francès: fougueusement $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ri·ent·ment (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# furies
## Francès
### Nom

furies f. pl.
* forma plural de furie

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ries (2)
* Heterograma de 6 lletres (efirsu)
# furibundament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fu.ɾiˌβun.dəˈmen/ balear /fu.ɾiˌbun.dəˈment/, /fu.ɾiˌbun.dəˈmen/ Occidental: nord-occidental /fu.ɾiˌβun.daˈmen/ valencià /fu.ɾiˌbun.daˈment/, /fu.ɾiˌβun.daˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De furibund i el sufix -ment, del llatí furibundus, segle XX.

### Adverbi

furibundament
* D'una manera furibunda.

#### Traduccions

* Castellà: furibundamente $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ri·bun·da·ment (5)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionari Descriptiu de la Llengua Catalana sobre furibundament
# garrotaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡə.ruˈta.βəs/ balear /ɡə.roˈta.vəs/, /ɡə.ruˈta.vəs/ Occidental: nord-occidental /ɡa.roˈta.βes/ valencià /ɡa.roˈta.ves/, /ɡa.roˈta.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

garrotaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de garrotar.
# garrotavo
## Català
### Verb

garrotavo
* (col·loquial central, nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de garrotar.
# garrote
## Català
### Verb

garrote
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de garrotar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb garrotar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb garrotar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb garrotar.
# garrotaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡə.ruˈta.βən/ balear /ɡə.roˈta.vən/, /ɡə.ruˈta.vən/ Occidental: nord-occidental /ɡa.roˈta.βen/ valencià /ɡa.roˈta.ven/, /ɡa.roˈta.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

garrotaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de garrotar.
# garrotavi
## Català
### Verb

garrotavi
* (col·loquial septentrional) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de garrotar.
# garrotege
## Català
### Verb

garrotege
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de garrotejar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb garrotejar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb garrotejar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb garrotejar.

#### Variants

* [1] garrotejo, garrotegi, garroteig
* [2] garrotegi
* [3] garrotegi
* [4] garrotegi
# garrotau
## Català
### Verb

garrotau
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de garrotar.
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb garrotar.
# garrotava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡə.ruˈta.βə/ balear /ɡə.roˈta.və/, /ɡə.ruˈta.və/ Occidental: nord-occidental /ɡa.roˈta.βa/ valencià /ɡa.roˈta.va/, /ɡa.roˈta.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

garrotava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de garrotar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de garrotar.
# fuegos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈfwe.ɣos\, meridional \ˈfwe.ɣoh\
       Americà: alt /ˈfwe.ɡ(o)s/, baix \ˈfwe.ɣoh\, austral \ˈfwe.ɣos\
   * Rimes: -eɡos

### Nom

fuegos m. pl.
* forma plural de fuego
# fuello
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfwe.ʎo/, meridional /ˈfwe.ʝo/
       Americà: /ˈfwe.ʝo/, austral \ˈfwe.ʒo\
   * Rimes: -eʎo

### Verb

fuello
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb follar
# fuente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfwen.te/, meridional \ˈfweŋ.te\
       Americà: alt /ˈfwen.t(e)/, baix \ˈfweŋ.te\, austral /ˈfwen.te/
   * Rimes: -ente

### Nom

fuente f. ‎(plural fuentes)
* font
* plata, plàtera

### Miscel·lània

* Síl·labes: fuen·te (2)
# fuente del currículum
## Castellà
### Nom

fuente del currículum f. ‎(plural fuentes del currículum)
* font del currículum

### Vegeu també

* fuente del currículum. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# fuego rápido
## Castellà
### Nom

fuego rápido m. ‎(plural fuegos rápidos)
* (videojocs) tir ràpid

### Vegeu també

* fuego rápido. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# fuelle
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfwe.ʎe/, meridional /ˈfwe.ʝe/
       Americà: /ˈfwe.ʝe/, austral \ˈfwe.ʒe\
   * Rimes: -eʎe
   * Etimologia: Del llatí follis.

### Nom

fuelle m. ‎(plural fuelles)
* manxa

#### Relacionats

* follar ‎(«manxar»)

### Verb

fuelle
* primera persona del singular (yo) del present de subjuntiu del verb follar
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del present de subjuntiu del verb follar
* tercera persona del singular (él, ella, usted) de l'imperatiu del verb follar

### Miscel·lània

* Síl·labes: fue·lle (2)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre fuelle
# fuelles
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfwe.ʎes/, meridional /ˈfwe.ʝeh/
       Americà: alt /ˈfwe.ʝ(e)s/, baix /ˈfwe.ʝeh/, austral \ˈfwe.ʒes\
   * Rimes: -eʎes

### Nom

fuelles m. pl.
* forma plural de fuelle

### Verb

fuelles
* segona persona del singular (tú, vos) del present de subjuntiu del verb follar

### Miscel·lània

* Síl·labes: fue·lles (2)
# fuegos rápidos
## Castellà
### Nom

fuegos rápidos m. pl.
* forma plural de fuego rápido
# fuel poverty
## Anglès
### Nom

fuel poverty ‎(incomptable)
* pobresa energètica

#### Sinònims

* energy poverty
# fuente bautismal
## Castellà
### Nom

fuente bautismal f.
* (escultura) pica baptismal, pila

#### Sinònims

* pila bautismal

### Vegeu també

* fuente bautismal. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 juliol 2014].
# greasy
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈgri.si/

### Adjectiu

greasy ‎(comparatiu greasier, superlatiu greasiest)
* greixós

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# great saphenous veins
## Anglès
### Nom

great saphenous veins
* forma plural de great saphenous vein
# great white shark
## Anglès
### Nom

great white shark ‎(plural great white sharks)
* tauró blanc
# graó
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡɾəˈo/, occidental /ɡɾaˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: De grau i el sufix -ó, segle XIV.

### Nom

graó m. ‎(plural graons)
* (balear, tortosí, tarragoní) esglaó

### Miscel·lània

* Síl·labes: gra·ó (2)
* Anagrames: argó, orga

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# greasier
## Anglès
### Adjectiu

greasier
* forma comparativa de greasy
# great saphenous vein
## Anglès
### Nom

great saphenous vein ‎(plural great saphenous veins)
* (anatomia) vena safena major, vena safena interna

### Vegeu també

* great saphenous vein. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# greater
## Anglès
### Adjectiu

greater
* forma comparativa de great
# great white sharks
## Anglès
### Nom

great white sharks
* forma plural de great white shark
# greasiest
## Anglès
### Adjectiu

greasiest
* forma superlativa de greasy
# great
## Anglès
### Adjectiu

great ‎(comparatiu greater, superlatiu greatest)
* gran

### Interjecció

great
* bé!, fantàstic!, genial!
# gasduktojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ɡasˈduk.tojn/

### Nom

gasduktojn
* acusatiu plural de gasdukto
# gasdukton
## Esperanto

   * Pronúncia: /ɡasˈduk.ton/

### Nom

gasdukton
* acusatiu de gasdukto
# gasduktoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ɡasˈduk.toj/

### Nom

gasduktoj
* forma plural de gasdukto
# gasdukto
## Esperanto

   * Pronúncia: /ɡasˈduk.to/

### Nom

gasdukto ‎(acusatiu gasdukton, plural gasduktoj, plural acusatiu gasduktojn)
* gasoducte
# gascó
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡəsˈko/, occidental /ɡasˈko/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del llatí vascōne(m), acusatiu de vascō. Doblet de basc i vascó.

### Adjectiu

gascó m. ‎(femení gascona, plural masculí gascons, plural femení gascones)
* Relatiu o pertanyent a la Gascunya.
* Relatiu o pertanyent al dialecte gascó.

### Nom

gascó m. ‎(plural gascons, femení gascona)
* Persona que habita o és originària de la Gascunya.
* (invariable) Dialecte occità de Gascunya.

#### Hiperònims

* occità

#### Hipònims

* aranès

#### Traduccions

* Castellà: gascón $^{(es)}$
* Francès: gascon $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: gas·có (2)
* Anagrama: cagos

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Entrades en gascó al Viccionari en català
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# gasa
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɡa.zə/, occidental /ˈɡa.za/
   * Rimes: -aza
   * Etimologia: Discutida, potser de l'àrab قزّ ‎(qazz, «filat»), del persa mitjà, modern گز ‎(kaž, «seda crua»), o de Gaza, ciutat de Palestina on s'elaborava aquesta tela.

### Nom

gasa f. ‎(plural gases)
* Tela de seda, o fil molt clar, transparent i subtil.

#### Sinònims

* apòsit, glassa

#### Traduccions

* Anglès: gauze $^{(en)}$
* Castellà: gasa $^{(es)}$ f.
* Francès: gaze $^{(fr)}$ f.
* Italià: garsa $^{(it)}$ f.
* Portuguès: gaze $^{(pt)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·sa (2)
* Anagrames: agàs, saga

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# furugant
## Català
### Verb

furugant
* Gerundi del verb furugar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ru·gant (3)
# furtí
## Català

   * Pronúncia: /furˈti/
   * Rimes: -i

### Verb

furtí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de furtar.

### Miscel·lània

* Anagrames: fruit, futri, trufi, trufí
# furtéssiu
## Català

   * Pronúncia: /furˈte.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

furtéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb furtar.

#### Variants

* furteguéssou, furtésseu, furtàssiu, furtàsseu, furtàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·tés·siu (3)
* Anagrama: truféssiu
# furugar
## Català

   * Pronúncia: nord-occidental /fu.ɾuˈɣa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: furugà
   * Etimologia: Variant de furgar, segle XX.

### Verb

furugar trans.
* (nord-occidental) furgar (els porcs)

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: furugo, furuga, furuguem

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ru·gar (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
* Masip i Vallès, Robert; Montardit i Asènsio, Ferran; Prenafeta i Agelet, David. «F». A: Lo diccionari lleidatà (Edició ampliada). Juneda: Fonoll, 2017, 110. ISBN 978-84-946447-1-9.
# furtésseu
## Català

   * Pronúncia: oriental /furˈte.səw/, occidental /fuɾˈte.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

furtésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb furtar.

#### Variants

* furteguéssou, furtéssiu, furtàssiu, furtàsseu, furtàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·tés·seu (3)
* Anagrama: trufésseu
# furtéssim
## Català

   * Pronúncia: /furˈte.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

furtéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb furtar.

#### Variants

* furteguéssom, furtéssem, furtàssim, furtàssem, furtàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·tés·sim (3)
* Anagrames: truféssim, trumfessi
# furuga
## Català
### Verb

furuga
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de furugar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb furugar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ru·ga (3)
* Anagrames: furgau, grufau
# furugada
## Català
### Verb

furugada
* Participi femení singular del verb furugar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ru·ga·da (4)
# furugades
## Català
### Verb

furugades
* Participi femení plural del verb furugar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ru·ga·des (4)
# furtéssem
## Català

   * Pronúncia: oriental /furˈte.səm/, occidental /fuɾˈte.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

furtéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb furtar.

#### Variants

* furteguéssom, furtéssim, furtàssim, furtàssem, furtàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·tés·sem (3)
* Anagrama: truféssem
# graduate in secondary education
## Anglès
### Nom

graduate in secondary education
* batxiller

#### Sinònims

* holder of the certificate of secondary education

### Vegeu també

* graduate in secondary education. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# graduasti
## Italià
### Verb

graduasti
* segona persona singular (tu) del passat de graduare
# graduata
## Italià
### Verb

graduata
* participi passat femení singular de graduare
# graduate
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈɡrædjuət/

### Nom

graduate ‎(plural graduates)
* graduat, diplomat

## Italià
### Verb

graduate
* participi passat femení plural de graduare
* segona persona plural (voi) del present d'indicatiu de graduare
* segona persona plural (voi) de l'imperatiu de graduare
# graduassimo
## Italià
### Verb

graduassimo
* primera persona plural (noi) de l'imperfet de subjuntiu de graduare
# graduat
## Català
### Nom

graduat m. ‎(plural graduats, femení graduada)
* Persona que ha aconseguit un grau o títol d'estudis de primer cicle en el sistema de l'espai europeu d'educació superior.

#### Traduccions

* Anglès: graduate $^{(en)}$
* Castellà: graduado $^{(es)}$
* Francès: diplômé $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: gra·du·at (3)
* Anagrama: traguda

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* graduat. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# graduate studies
## Anglès
### Nom

graduate studies
* postgrau

#### Sinònims

* postgraduate studies

### Vegeu també

* graduate studies. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# graduates
## Anglès
### Nom

graduates
* forma plural de graduate
# graduassi
## Italià

   * Pronúncia: /ɡraˈdwas.si/

### Verb

graduassi
* primera persona singular (io) de l'imperfet de subjuntiu de graduare
* segona persona singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu de graduare

### Miscel·lània

* Síl·labes: gra·duàs·si (3)
* Anagrama: guardassi
# graduaste
## Italià
### Verb

graduaste
* segona persona plural (voi) del passat de graduare
* segona persona plural (voi) de l'imperfet de subjuntiu de graduare
# governin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡuˈβɛr.nin/ balear /ɡoˈvɛɾ.nin/, /ɡuˈvɛr.nin/ Occidental: nord-occidental /ɡoˈβɛr.nin/ valencià /ɡoˈvɛɾ.nin/, /ɡoˈβɛɾ.nin/
   * Rimes: -ɛɾnin

### Verb

governin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb governar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb governar.

#### Variants

* governen
# governo
## Català

   * Pronúncia: oriental /guˈβɛr.nu/, occidental /goˈβɛr.no/

### Verb

governo
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de governar.
    [Jo] governo, governe, govern o governi.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb governar.
    [Que jo] governo, forma d'alguns parlars nord-occidentals per [que jo] governi o governe.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb governar.
    [Que ell/ella/vostè] governo, forma d'alguns parlars nord-occidentals per [que ell/ella/vostè] governi o governe.
# governos
## Català
### Verb

governos
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb governar.
# governis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /guˈβɛr.nis/ balear /goˈvɛɾ.nis/, /guˈvɛɾ.nis/
   * Rimes: -ɛɾnis

### Verb

governis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb governar.
    [Que tu] governis o governes; [tu] no governis o governes.
# governmentally
## Anglès

   * Etimologia: De governmental i el sufix -ly.

### Adverbi

governmentally ‎(no comparable)
* governativament
# governi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡuˈβɛr.ni/ balear /ɡoˈvɛɾ.ni/, /ɡuˈvɛr.ni/ Occidental: nord-occidental /ɡoˈβɛr.ni/ valencià /ɡoˈvɛɾ.ni/, /ɡoˈβɛɾ.ni/
   * Rimes: -ɛɾni

### Verb

governi
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de governar.
    Forma septentrional: [jo] governo, governe, govern o governi.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb governar.
    [Que jo] governi o governe.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb governar.
    [Que ell/ella/vostè] governi o governe.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb governar.
    Governi o governe [ell/ella/vostè].

### Miscel·lània

* Síl·labes: go·ver·ni (3)
* Heterograma de 7 lletres (eginorv)
* Anagrames: vogiren, voregin
# governmental
## Anglès
### Adjectiu

governmental ‎(comparatiu more governmental, superlatiu most governmental)
* governamental
    Non-governmental organisation/organization - Organització no governamental

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# governà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡu.βərˈna/ balear /ɡo.vəɾˈna/, /ɡu.vərˈna/ Occidental: nord-occidental /ɡo.βerˈna/ valencià /ɡo.veɾˈna/, /ɡo.βeɾˈna/
   * Rimes: -a
   * Homòfon: governar

### Verb

governà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de governar.
    [Ell/ella/vostè] governà o va governar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: go·ver·nà (3)
* Heterograma de 7 lletres (aegnorv)
* Anagrama: vogaren
# gaztearentzat
## Basc
### Nom

gaztearentzat
* benefactiu definit singular de gazte
# gazteen
## Basc
### Nom

gazteen
* genitiu definit plural de gazte
# gazteari
## Basc
### Nom

gazteari
* datiu definit singular de gazte
# gazteengan
## Basc
### Nom

gazteengan
* inessiu definit plural de gazte
# gazteenganaino
## Basc
### Nom

gazteenganaino
* terminatiu definit plural de gazte
# gazteengana
## Basc
### Nom

gazteengana
* al·latiu definit plural de gazte
# gazteei
## Basc
### Nom

gazteei
* datiu definit plural de gazte
# gazteek
## Basc
### Nom

gazteek
* ergatiu definit plural de gazte
# gazteekin
## Basc
### Nom

gazteekin
* comitatiu definit plural de gazte
# gazteaz
## Basc
### Nom

gazteaz
* instrumental definit singular de gazte
# galdíreu
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡəɫˈdi.ɾəw/, occidental /ɡaɫˈdi.ɾew/
   * Rimes: -iɾew

### Verb

galdíreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de galdir.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb galdir.