OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# zelarà
## Català

   * Pronúncia: oriental /zə.ɫəˈɾa/, occidental /ze.ɫaˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

zelarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de zelar.
# zelaré
## Català

   * Pronúncia: oriental /zə.ɫəˈɾe/, occidental /ze.ɫaˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

zelaré
* Primera persona del singular (jo) del futur de zelar.
# zelaràs
## Català

   * Pronúncia: oriental /zə.ɫəˈɾas/, occidental /ze.ɫaˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

zelaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de zelar.
# zelareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /zə.ɫəˈɾɛw/ balear /zə.ɫəˈɾəw/, /zə.ɫəˈɾɛw/ Occidental: /ze.ɫaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

zelareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de zelar.
# zelaria
## Català

   * Pronúncia: oriental /zə.ɫəˈɾi.ə/, occidental /ze.ɫaˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

zelaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de zelar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de zelar.
# 食べる
## Japonès
### Verb

食べる ‎(hiragana たべる, romaji taberu)
* menjar
    多すぎて食べきれなかった。oosugite tabekirenakattaN'hi havia tant que no m'ho vaig poder menjar tot.
    今日は一日中何も食べなかった。kyou wa ichinichichuu nanimo tabenakattaAvui no he menjat res de res en tot el dia.

#### Conjugació

Ichidan :
| | Afirmatiu | Negatiu |
| Imperfectiu | 食べる | 食べない |
| Imperfectiu, cortès | 食べます | 食べません |
| Passat | 食べた | 食べなかった |
| Passat, cortès | 食べました | 食べませんでした |
| Forma te | 食べて | 食べなくて |
| Potencial * | 食べ(ら)れる | 食べ(ら)れない |
| Passiva | 食べられる | 食べられない |
| Causativa | 食べさせる | 食べさせない |
| Passiva causativa | 食べさせられる | 食べさせられない |
| Imperatiu | 食べろ | 食べるな |
| Volitiva | 食べよう | |
| Condicional | 食べれば | 食べなければ |
(*) En la parla col·loquial la síl·laba ら del potencial dels verbs ichidan acostuma a caure.

#### Sinònims

* 食事する ‎(«menjar»)
# 黄药子
## Xinès

Forma simplificada de 黃藥子 («Clematis paniculata»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Hiperònims

* 铁线莲属 ‎(tiěxiànliánshǔ)

### Vegeu també

* «3840. 铁脚威灵仙叶». A: 中药大辞典, 1995. Xangai: 上海科学技术出版社, 1986, p. 1865-1866. ISBN 7-5323-0843-X.
# 食事する
## Japonès
### Verb

食事する ‎(hiragana しょくじする, romaji shokujisuru), forma suru de 食事 ‎(«àpat»)
* menjar
    この店で食事しよう。kono mise de shokuji shiyouVinga, mengem aquí.
# 鳥
## Japonès
### Nom

鳥 ‎(hiragana とり, romaji tori)
* ocell
# 食事
## Japonès
### Nom

食事 ‎(hiragana しょくじ, romaji shokuji)
* àpat, (el) menjar
    最近３度の食事にありつこうとしている。saikin sando no shokuji ni aritsukou to shiteiruÚltimament miro de fer tres àpats al dia.
    あの旅館の食事があんまりよくない。ano ryokan no shokuji ga anmari yokunaiEl menjar d'aquella fonda no és gaire bo.

#### Forma suru

* 食事する ‎(«menjar»)
# 首尔
## Xinès
### Nom propi

Forma simplificada de 首爾 («Seül»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès wu
# 高校
## Japonès
### Nom

高校 ‎(hiragana こうこう, romaji kōkō)
* batxillerat, institut
    俺は高校を卒業してから一人暮らしをしている。ore wa koukou wo sotsugyou shite kara hitorigurashi wo shiteiruDes que vaig acabar l'institut que visc sol.

#### Relacionats

* 幼稚園 ‎(ようちえん, youchien)
* 小学校 ‎(しょうがっこう, shougakkou)
* 中学校 ‎(ちゅうがっこう, chuugakkou)
# 鬼谷子
## Xinès
### Nom propi

鬼谷子 ‎(tradicional i simplificat, pinyin Guǐgǔzǐ)
* un text diplomàtic

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 馬略卡
## Xinès
### Nom propi

馬略卡 ‎(simplificat 马略卡, pinyin Mǎlüèkǎ)
* Mallorca
# 马德里
## Xinès
### Nom propi

Forma simplificada de 馬德里 («Madrid»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès wu
# éducation continue
## Francès
### Nom

éducation continue f. ‎(plural éducations continues)
* formació contínua

#### Sinònims

* formation continue

### Vegeu també

* éducation continue. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation extra-scolaire
## Francès
### Nom

éducation extra-scolaire f. ‎(plural éducations extra-scolaires)
* educació extraescolar

#### Sinònims

* éducation extrascolaire

### Vegeu també

* éducation extra-scolaire. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation des loisirs
## Francès
### Nom

éducation des loisirs f. ‎(plural éducations des loisirs)
* educació en el lleure

#### Sinònims

* éducation aux loisirs

### Vegeu també

* éducation des loisirs. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation diffuse
## Francès
### Nom

éducation diffuse f. ‎(plural éducations diffuses)
* educació informal

#### Sinònims

* éducation informelle

### Vegeu també

* éducation diffuse. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation en matière d'environnement
## Francès
### Nom

éducation en matière d'environnement f. ‎(plural éducations en matière d'environnement)
* educació per al desenvolupament sostenible

#### Sinònims

* éducation écologique
* éducation en vue du développement durable
* éducation pour le développement durable

### Vegeu també

* éducation en matière d'environnement. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation esthétique
## Francès
### Nom

éducation esthétique f. ‎(plural éducations esthétiques)
* educació estètica

### Vegeu també

* éducation esthétique. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation de masse
## Francès
### Nom

éducation de masse f. ‎(plural éducations de masse)
* educació de masses

### Vegeu també

* éducation de masse. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation des adultes
## Francès
### Nom

éducation des adultes f. ‎(plural éducations des adultes)
* educació d'adults

### Vegeu també

* éducation des adultes. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation en faveur du développement
## Francès
### Nom

éducation en faveur du développement f. ‎(plural éducations en faveur du développement)
* educació per al desenvolupament

### Vegeu també

* éducation en faveur du développement. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation en vue du développement durable
## Francès
### Nom

éducation en vue du développement durable f. ‎(plural éducations en vue du développement durable)
* educació per al desenvolupament sostenible

#### Sinònims

* éducation écologique
* éducation en matière d'environnement
* éducation pour le développement durable

### Vegeu també

* éducation en vue du développement durable. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# ⴰⵎⵏⴰⵢ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /amnaj/

### Nom

ⴰⵎⵏⴰⵢ • ‎(amnay) m. ‎(estat d'annexió ⵓⵎⵏⴰⵢ ‎(umnay), plural ⵉⵎⵏⴰⵢⵏ ‎(imnayn), femení ⵜⴰⵎⵏⴰⵢⵜ ‎(tamnayt))
* genet, cavaller
# ⴰⵏⴰⵙ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /anas/
   * Etimologia: Del púnic 𐤍‎𐤇‎𐤔 ‎(n‎ḥ‎š), cognat de l’àrab نُحَاس ‎(nuḥās).

### Nom

ⴰⵏⴰⵙ • ‎(anas) ‎(estat d'annexió ⵡⴰⵏⴰⵙ ‎(wanas), normalment no comptable)
* coure
# ⴰⵏⴳⵍⵓⵙ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /anɡlus/
   * Etimologia: Del llatí africà *angalus, de angelus.

### Nom

ⴰⵏⴳⵍⵓⵙ • ‎(anglus) ‎(estat d'annexió ⵓⵏⴳⵍⵓⵙ ‎(unglus), plural ⵉⵏⴳⵍⵓⵙⵏ ‎(inglusn), femení ⵜⴰⵏⴳⵍⵓⵙⵜ ‎(tanglust))
* àngel
* (figuradament) nen
* (figuradament) estimat
# ⴰⵏⵓⵕⵥⵎ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /anuɾˤzˤm/

### Nom

ⴰⵏⵓⵕⵥⵎ • ‎(anuṛẓm) ‎(estat d'annexió ⵓⵏⵓⵕⵥⵎ ‎(unuṛẓm), plural ⵉⵏⵓⵕⵥⵓⵎⵏ ‎(inuṛẓumn))
* obertura

#### Sinònims

* ⴰⵕⵥⵥⵓⵎ ‎(aṛẓẓum)
# ⴰⵎⵏⵣⵓ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /amnzu/

### Nom

ⴰⵎⵏⵣⵓ • ‎(amnzu) m. ‎(estat d'annexió ⵓⵎⵏⵣⵓ ‎(umnzu), plural ⵉⵎⵏⵣⴰ ‎(imnza), femení ⵜⴰⵎⵏⵣⵓⵜ ‎(tamnzut))
* (adjectivat) precoç
* (adjectivat) primari
* primogènit
# ⴰⵔⴱⵉⴱ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /aɾbib/

### Nom

ⴰⵔⴱⵉⴱ • ‎(arbib) m. ‎(estat d'annexió ⵓⵔⴱⵉⴱ ‎(urbib), plural ⵉⵔⴱⵉⴱⵏ ‎(irbibn), femení ⵜⴰⵔⴱⵉⴱⵜ ‎(tarbibt))
* fillastre
* adjectiu

#### Sinònims

* (adjectiu) ⴰⴼⵔⵉⵙ ‎(afris)
# ⴰⵎⵖⴰⵔ ⵏ ⴱⴰⴱⴰ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /amʁaɾ n baba/
   * Etimologia: Literalment «cap del pare».

### Nom

ⴰⵎⵖⴰⵔ ⵏ ⴱⴰⴱⴰ • ‎(amɣar n baba) m.
* avi patern

#### Relacionats

* ⴷⴰⴷⴷⴰ ‎(dadda, «avi»)
* ⵜⵉⵎⴰ ‎(tima, «avi matern»)
* ⵜⴰⴱⵜⵜⵉ ‎(tabtti, «àvia paterna»)
# ⴰⵏⵡⴰⵍ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /anwal/

### Nom

ⴰⵏⵡⴰⵍ • ‎(anwal) m. ‎(estat d'annexió ⵓⵏⵡⴰⵍ ‎(unwal), plural ⵉⵏⵡⴰⵍⵏ ‎(inwaln))
* cabana, borda
* cuina

#### Variants

* ⵜⴰⵏⵡⴰⵍⵜ ‎(tanwalt, femení)
# ⴰⵔⵔⴰⵡ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /araw/

### Nom

ⴰⵔⵔⴰⵡ • ‎(arraw) m. ‎(estat d'annexió ⵡⴰⵔⵔⴰⵡ ‎(warraw))
* fills, progenitura
* fetus, embrió

#### Sinònims

* (progenitura) ⴰⵕⵕⴰⴹ ‎(aṛṛaḍ), ⴰⵙⵉⴷⵔ ‎(asidr), ⵜⴰⵔⵡⴰ ‎(tarwa)
# ⴰⵎⵎⴰⵙ ⵏ ⵢⵉⴹ
## Amazic marroquí
### Nom

ⴰⵎⵎⴰⵙ ⵏ ⵢⵉⴹ • ‎(ammas n yiḍ)
* mitjanit
# zemaik
## Basc
### Nom

zemaik
* ergatiu indefinit de zemai
# zemaientzat
## Basc
### Nom

zemaientzat
* benefactiu definit plural de zemai
# zemaietako
## Basc
### Nom

zemaietako
* genitiu locatiu definit plural de zemai
# zemaietan
## Basc
### Nom

zemaietan
* inessiu definit plural de zemai
# zemaietara
## Basc
### Nom

zemaietara
* al·latiu definit plural de zemai
# zemaietarantz
## Basc
### Nom

zemaietarantz
* al·latiu direccional definit plural de zemai
# zemaietatik
## Basc
### Nom

zemaietatik
* ablatiu definit plural de zemai
# zemaiez
## Basc
### Nom

zemaiez
* instrumental definit plural de zemai
# zemaiengatik
## Basc
### Nom

zemaiengatik
* causal definit plural de zemai
# zemaietaraino
## Basc
### Nom

zemaietaraino
* terminatiu definit plural de zemai
# zibernautengatik
## Basc
### Nom

zibernautengatik
* causal definit plural de zibernauta
# zibernautez
## Basc
### Nom

zibernautez
* instrumental definit plural de zibernauta
# zibernautentzat
## Basc
### Nom

zibernautentzat
* benefactiu definit plural de zibernauta
# zibernautengan
## Basc
### Nom

zibernautengan
* inessiu definit plural de zibernauta
# zibernautenganaino
## Basc
### Nom

zibernautenganaino
* terminatiu definit plural de zibernauta
# zibernautenganako
## Basc
### Nom

zibernautenganako
* genitiu locatiu definit plural de zibernauta
# zibernauten
## Basc
### Nom

zibernauten
* genitiu definit plural de zibernauta
# zibernautengana
## Basc
### Nom

zibernautengana
* al·latiu definit plural de zibernauta
# zibernautenganantz
## Basc
### Nom

zibernautenganantz
* al·latiu direccional definit plural de zibernauta
# zibernautengandik
## Basc
### Nom

zibernautengandik
* ablatiu definit plural de zibernauta
# ⵓⵊⴷⵉⵔ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /uʒdiɾ/

### Nom

ⵓⵊⴷⵉⵔ • ‎(ujdir)
* estat d’annexió de ⴰⵊⴷⵉⵔ ‎(ajdir)
# ⵓⵍⴰⵡⵏ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /ulawn/

### Nom

ⵓⵍⴰⵡⵏ • ‎(ulawn)
* forma plural de ⵓⵍ ‎(ul)
# ⵓⵍⵓⴼ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /uluf/

### Nom

ⵓⵍⵓⴼ • ‎(uluf) m. ‎(estat d'annexió ⵡⵓⵍⵓⴼ ‎(wuluf), plural ⵓⵍⵓⴼⵏ ‎(ulufn))
* divorci, repudi

#### Sinònims

* ⴰⵕⵥⵥⵓⵎ ‎(aṛẓẓum)
# ⵓⵍⵓⵍⵓ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /ululu/

### Nom

ⵓⵍⵓⵍⵓ • ‎(ululu)
* estat d’annexió de ⴰⵍⵓⵍⵓ ‎(alulu)
# ⵓⵍⵜⵎⴰ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /ultma/

### Nom

ⵓⵍⵜⵎⴰ • ‎(ultma) m. ‎(estat d'annexió ⵡⵓⵍⵜⵎⴰ ‎(wultma), plural ⵉⵙⵜⵎⴰ ‎(istma) o ⵙⵓⵢⵜⵎⴰ ‎(suytma))
* germana, ma germana

#### Flexió

| genitiu | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| genitiu | 1a persona | 2a persona | 3a persona | 1a persona | 2a persona | 3a persona |
| masculí | ⵓⵍⵜⵎⴰ ‎(ultma) | ⵓⵍⵜⵎⴰⴽ ‎(ultmak) | ⵓⵍⵜⵎⴰⵙ ‎(ultmas) | ⵓⵍⵜⵎⴰⵜⵏⵖ ‎(ultmatnɣ) | ⵓⵍⵜⵎⴰⵜⵓⵏ ‎(ultmatun) | ⵓⵍⵜⵎⴰⵜⵙⵏ ‎(ultmatsn) |
| femení | ⵓⵍⵜⵎⴰ ‎(ultma) | ⵓⵍⵜⵎⴰⵎ ‎(ultmam) | ⵓⵍⵜⵎⴰⵙ ‎(ultmas) | ⵓⵍⵜⵎⴰⵜⵏⵖ ‎(ultmatnɣ) | ⵓⵍⵜⵎⴰⵜⵓⵏⵜ ‎(ultmatunt) | ⵓⵍⵜⵎⴰⵜⵙⵏⵜ ‎(ultmatsnt) |

#### Relacionats

* ⵍⴰⵍⵍⴰ ‎(lalla, «germana gran»)
* ⴳⵎⴰ ‎(gma, «germà»)
* ⵉⵍⵍⵉⵙ ⵏ ⴱⴰⴱⴰ ‎(illis n baba, «germanastra paterna»)
* ⵉⵍⵍⵉⵙ ⵏ ⵉⵎⵎⴰ ‎(illis n imma, «germanastra materna»)
# ⵓⵍⴷⵓⵏ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /uldun/

### Nom

ⵓⵍⴷⵓⵏ • ‎(uldun)
* estat d’annexió de ⴰⵍⴷⵓⵏ ‎(aldun)
# ⵓⵍⵓⴼⵏ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /ulufn/

### Nom

ⵓⵍⵓⴼⵏ • ‎(ulufn)
* forma plural de ⵓⵍⵓⴼ ‎(uluf)
# ⵓⵇⵎⵓ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /uqmu/

### Nom

ⵓⵇⵎⵓ • ‎(uqmu)
* estat d’annexió de ⴰⵇⵎⵓ ‎(aqmu)
# ⵓⵍ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /ul/
   * Etimologia: Del protoamazic *ulβ, del protoafroasiàtic *libb-, cognat de l’arameu לִבָּא‎ ‎(libbā), l’arab لب ‎(lubb), de l’hebreu לב ‎(lev), de l’egipci jb.

### Nom

ⵓⵍ • ‎(ul) pl. ‎(estat d'annexió ⵡⵓⵍ ‎(wul), plural ⵓⵍⴰⵡⵏ ‎(ulawn))
* cor (anatomia)

#### Compostos i expressions

* ⵙ ⵡⵓⵍ ‎(s wul, «de cor»)
# ⵓⵍⵜ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /ult/

### Nom

ⵓⵍⵜ • ‎(ult) f. ‎(estat d'annexió ⵓⵍⵜ ‎(ult), plural ⵙⵓⵢⵜ ‎(suyt) o ⵉⵙⵜ ‎(ist))
* filla de, descendent
* originària de

#### Relacionats

* ⵉⵍⵍⵉ ‎(illi, «ma filla»)
* ⵓ ‎(u, masculí)
# évaluations éducatives
## Francès
### Nom

évaluations éducatives f. pl.
* forma plural de évaluation éducative
# évangélisations
## Francès

   * Pronúncia: /e.vɑ̃.ʒe.li.zaˈsjɔ̃/

### Nom

évangélisations f. pl.
* forma plural de évangélisation
# évaporation
## Francès
### Nom

évaporation f. ‎(plural évaporations)
* evaporació
# évaluations sécondaires
## Francès
### Nom

évaluations sécondaires f. pl.
* forma plural de évaluation sécondaire
# évangélisation
## Francès

   * Pronúncia: /e.vɑ̃.ʒe.li.zaˈsjɔ̃/

### Nom

évangélisation f. ‎(plural évangélisations)
* evangelització
# évaporations
## Francès

   * Pronúncia: /e.va.pɔ.ʁaˈsjɔ̃/

### Nom

évaporations f. pl.
* forma plural de évaporation
# évaluations sommatives
## Francès
### Nom

évaluations sommatives f. pl.
* forma plural de évaluation sommative
# évaluations à interprétation critérielle
## Francès
### Nom

évaluations à interprétation critérielle f. pl.
* forma plural de évaluation à interprétation critérielle
# évangéliser
## Francès

   * Pronúncia: /e.vɑ̃.ʒe.liˈze/
   * Etimologia: Del llatí evangelizare.

### Verb

évangéliser
* Evangelitzar
# éviction
## Francès

   * Pronúncia: /e.vikˈsjɔ̃/

### Nom

éviction f. ‎(plural évictions)
* evicció
* desnonament
# ŝatantaj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃaˈtan.taj/

### Verb

ŝatantaj
* forma plural de ŝatanta
# ŝatanto
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃaˈtan.to/

### Verb

ŝatanto ‎(plural ŝatantoj, acusatiu ŝatanton, plural acusatiu ŝatantojn)
* participi actiu nominal present de ŝati
# ŝatantoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃaˈtan.toj/

### Verb

ŝatantoj
* forma plural de ŝatanto
# ŝarĝu
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈʃar.d͡ʒu/

### Verb

ŝarĝu
* volitiu de ŝarĝi
# ŝarĝus
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈʃar.d͡ʒus/

### Verb

ŝarĝus
* condicional de ŝarĝi
# ŝatanta
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃaˈtan.ta/

### Verb

ŝatanta ‎(plural ŝatantaj, acusatiu ŝatantan, plural acusatiu ŝatantajn)
* participi actiu present de ŝati
# ŝatantajn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃaˈtan.tajn/

### Verb

ŝatantajn
* acusatiu plural de ŝatanta
# ŝatantan
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃaˈtan.tan/

### Verb

ŝatantan
* acusatiu de ŝatanta
# ŝatante
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃaˈtan.te/

### Verb

ŝatante
* participi actiu adverbial present de ŝati
# ŝarĝoton
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃarˈd͡ʒo.ton/

### Verb

ŝarĝoton
* acusatiu de ŝarĝoto
# چیلی
## Plantilla:-ckb-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

چیلی ‎(manca transliteració)
* Xile

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en kurd central

## Paixtu

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

چیلی ‎(manca transliteració)
* Xile

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en paixtu
# چیکوسلواکيا
## Paixtu

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

چیکوسلواکيا ‎(manca transliteració)
* Txecoslovàquia

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en paixtu
# چێکۆسلۆڤاکیا
## Plantilla:-ckb-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

چێکۆسلۆڤاکیا ‎(manca transliteració)
* Txecoslovàquia

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en kurd central
# کاتالونی
## Persa

   * Pronúncia: (pendent)

### Nom propi

کاتالونی ‎(manca transliteració)
* Catalunya
# کاروان‌سرا
## Persa
### Nom

کاروان‌سرا ‎(manca transliteració)
* caravanserrall.
# چیکو سلوواکیہ
## Urdú

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

چیکو سلوواکیہ ‎(manca transliteració)
* Txecoslovàquia

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en urdú
# چکسلواکی
## Persa

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

چکسلواکی ‎(manca transliteració)
* Txecoslovàquia

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en persa

## Mazanderani

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

چکسلواکی ‎(manca transliteració)
* Txecoslovàquia

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en mazanderani
# چیکوسلواکیہ
## Panjabi occidental

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

چیکوسلواکیہ ‎(manca transliteració)
* Txecoslovàquia

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en panjabi occidental
# کاتالاتی
## Persa
### Nom

کاتالاتی ‎(manca transliteració)
* català (llengua)
# کاپوچینو
## Persa

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: De l'italià cappuccino.

### Nom

کاپوچینو ‎(kâpučinu)
* caputxino

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en persa
# आंदोरा
## Marathi

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

आंदोरा ‎(manca transliteració)
* Andorra

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en marathi
# आजा
## Marathi

   * Pronúncia: /aːɟʝaː/

### Nom

आजा ‎(ājā) m.
* Avi.

#### Relacionats

आजेसासरा (avi de la muller o del marit), आजोबा (avi, vell), निपणजा (avi de l'avi), खापरपणजा (avi del besavi), पणजा (besavi per part de pare), पणजी (muller d'un besavi per part de pare, o besàvia per part de pare), पितामह (avi per part de pare), प्रपिता (avi per part de pare), प्रपितामह (besavi), मातामह (avi per part de mare)

### Vegeu també

* ↑ VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 41.
# आंख
## Hindi
### Nom

आंख ‎(āṅkʰ)
* ull
# आग
## Hindi

   * Pronúncia: /aːg/

### Nom

आग ‎(āg) f.
* foc, flama, calor excessiva
* ira, passió, gelosia

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en hindi
* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 69.

## Marathi

   * Pronúncia: /aːg/

### Nom

आग ‎(āg) f.
* foc, calor

### Vegeu també

* VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 40.
# आगे
## Hindi

   * Pronúncia: /aːge/

### Adverbi

आगे ‎(āge)
* Davant, de cara a.

#### Notes

* Acostuma a fer-se servir amb la posposició का ‎(kā); per exemple: pronom personal + complement circumstancial de lloc + के आगे + verb.

### Vegeu també

* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 72.
# आठ
## Hindi

   * Pronúncia: /aːʈʰ/

### Numeral

आठ ‎(āṭh)
* (cardinal) Vuit (8)

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 20.

## Marathi

   * Pronúncia: /aːʈʰ/

### Numeral

आठ ‎(āṭh)
* (cardinal) Vuit (8)

### Vegeu també

* VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 41.
# आदमी
## Hindi

   * Pronúncia: /aːd̪mi/

### Nom

आदमी ‎(ādmī) m.
* home, ésser humà, Homo sapiens

#### Declinació

| | Singular | Plural |
| Directe | आदमी (ādmī) | आदमी (ādmī) |
| Oblic | आदमी (ādmī) | आदमीों (ādmīõ) |
| Vocatiu | आदमी (ādmī) | |

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en hindi
* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 33.
# आज
## Hindi

   * Pronúncia: /aːdʒ/

### Adverbi

आज ‎(āj)
* Avui, en aquest moment, ara.

#### Sinònims

* Formes alternatives: आजु, अज, अजा, अजुआ
* Ara: अभी, अब

### Vegeu també

* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 22.
# आत्मा
## Marathi

   * Pronúncia: /aːt̪maː/

### Nom

आत्मा ‎(ātmā) m.
* Ànima, un mateix, natura, intel·lecte.

## Nepalès
### Nom

आत्मा ‎(manca transliteració)
* Ànima, esperit.

## Sànscrit

   * Pronúncia: /aːt̪maː/

### Nom

आत्मा ‎(ātmā) m.
* Ànima, un mateix, intel·lecte, enteniment.

### Vegeu també

* ↑ VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 43.
* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 17.
# आप
## Hindi

   * Pronúncia: /aːp/

### Pronom

आप ‎(āp)
* Vostè, tu, vós (segona persona del singular, cas directe o cas oblic, amb més connotació de respecte que les formes तुम i तू).
    क्या आप हिन्दी बोलते हैं? (Parla (vostè) hindi?)
* Vostès, vosaltres (segona persona del plural, cas directe o cas oblic).
    आप ... हैं (Vostès són...)

#### Notes

Els verbs conjugats amb aquesta persona segueixen les pautes de la tercera persona del plural ये o वे.
| | Personal | Personal | Personal | Personal | Personal | Demostratiu | Demostratiu | Demostratiu | Demostratiu | Relatiu | Relatiu | Interrogatiu | Interrogatiu |
| | 1a persona | 1a persona | 2a persona | 2a persona | 2a persona | 3a persona | 3a persona | 3a persona | 3a persona | | | | Relatiu | Relatiu | Interrogatiu | Interrogatiu |
| | Sg. | Pl. | Sg. | Pl. | Pl. | Pròxim | Pròxim | Remot | Remot | | Relatiu | Relatiu | Interrogatiu | Interrogatiu |
| | Sg. | Pl. | Col·loq. | Familiar | Formal | Sg. | Pl./ Formal | Sg. | Pl./ Formal | Sg. | Pl. | Sg. | Pl. |
| Directe | मैं (mẽ) | हम (ham) | तू (tū) | तुम (tum) | आप (āp) | यह (yah), ये (ye) | ये (ye) | वह (vah), वे (ve, vo) | वे (ve) | जो (jo) | जो (jo) | कौन (kaun), क्या (kyā) | कौन (kaun), क्या (kyā) |
| Oblic | मुझ (mujh) | हम (ham) | तुझ (tujh) | तुम (tum) | आप (āp) | इस (is) | इन (in) | उस (us) | उन (un) | जइस (jis) | जइन (jin) | किस (kis) | किन (kin) |
| Datiu | मुझे (mujhe), मुझको (mujhko) | हमें (hamẽ), हमको (hamko) | तुझे (tujhe), तुझको (tujhko) | तुम्हें (tumhẽ), तुमको (tumko) | आपको (āpko) | इसे (ise), इसको (isko) | इनहें (inhẽ), इनको (inko) | उसे (use), उनको (unko) | उनहें (unhẽ), उनको (unko) | जइसे (jise) | जइनहें (jinhẽ) | किसे (kise) | किनहें (kinhẽ) |
| Genitiu o possessiu | मेरा (merā,m.s.) मेरे (mere,m.p.) मेरी (merī,f.s./p.) | हमारा (hamārā) | तेरा (terā,m.s.) तेरे (tere,m.p.) तेरी (terī,f.s./p.) | तुम्हारा (tumhārā,m.s.) तुम्हारे (tumhāre,m.p.) तुम्हारी (tumhārī,f.s./p.) | आपका (āpkā) | इसका (iskā) | इनका (inkā) | उसका (uskā) | उनका (unkā) | जइसका (jiskā) | जइनका (jinkā) | किसका (kiskā) | किनका (kinkā) |
| Ergatiu | मैने (mẽne) | हमने (hamne) | तुने (tūne) | तुमने (tumne) | आपने (āpne) | इसने (isne) | इनहोने (inhõne) | उसने (usne) | उनहोने उनहोने (unhõne) | जइसने (jisne) | जइनहोने (jinhõne) | किसने (kisne) | किनहोने (kinhõne) |
# ⵜⵍⴷⴷⵔⴰⵔ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /tldːɾaɾ/

### Nom

ⵜⵍⴷⴷⵔⴰⵔ • ‎(tlddrar)
* estat d’annexió de ⵜⴰⵍⴷⴷⵔⴰⵔ ‎(talddrar)
# ⵜⵎⵙⴰⵔⵓⵜ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /tmsaɾut/

### Nom

ⵜⵎⵙⴰⵔⵓⵜ • ‎(tmsarut)
* estat d’annexió de ⵜⴰⵎⵙⴰⵔⵓⵜ ‎(tamsarut)
# ⵜⵎⵙⵙⴰⵔⵓⵜ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /tmsːaɾut/

### Nom

ⵜⵎⵙⵙⴰⵔⵓⵜ • ‎(tmssarut)
* estat d’annexió de ⵜⴰⵎⵙⵙⴰⵔⵓⵜ ‎(tamssarut)
# ⵜⵉⵣⵏⴰⵜⵉⵢⵉⵏ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /tiznatijin/

### Nom

ⵜⵉⵣⵏⴰⵜⵉⵢⵉⵏ • ‎(tiznatiyin)
* forma plural de ⵜⴰⵣⵏⴰⵜⵉⵜ ‎(taznatit)
# ⵜⵉⵥⴰⵍⵉⵎⵉⵏ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /tizˤalimin/

### Nom

ⵜⵉⵥⴰⵍⵉⵎⵉⵏ • ‎(tiẓalimin)
* forma plural de ⵜⴰⵥⴰⵍⵉⵎⵜ ‎(taẓalimt)
# ⵜⵉⵥⵏⴰⴳⵉⵏ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /tizˤnaɡin/

### Nom

ⵜⵉⵥⵏⴰⴳⵉⵏ • ‎(tiẓnagin)
* forma plural de ⵜⴰⵥⵏⴰⴳⵜ ‎(taẓnagt)
# ⵜⵎⵣⴳⵉⴷⴰ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /tmzɡida/

### Nom

ⵜⵎⵣⴳⵉⴷⴰ • ‎(tmzgida)
* estat d’annexió de ⵜⵉⵎⵣⴳⵉⴷⴰ ‎(timzgida)
# ⵜⵎⴰⵣⵉⵖⵜ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /tmaziʁt/

### Nom

ⵜⵎⴰⵣⵉⵖⵜ • ‎(tmaziɣt)
* estat d’annexió de ⵜⴰⵎⴰⵣⵉⵖⵜ ‎(tamaziɣt)