OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# estocs
## Català

   * Pronúncia: oriental /əsˈtɔks/, occidental /esˈtɔks/
   * Rimes: -ɔks

### Nom

estocs m. pl.
* Forma plural de estoc.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·tocs (2)
* Anagrames: costes, costés, escots
# estofa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /əsˈtɔ.fə/ Occidental: nord-occidental /esˈtɔ.fa/ valencià /esˈtɔ.fa/, /esˈtɔ.fɔ/
   * Rimes: -ɔfa
   * Etimologia: Del francès antic estoffe ‎(«matèria, materials diversos»), de estoffer ‎(«equipar, preparar»), del fràncic *stopfôn, de l'alt alemany antic *stoffon, segle XIV.

### Nom

estofa f. ‎(plural estofes)
* Matèria que dóna forma a una cosa.
* (figuradament) mena, classe, qualitat

#### Traduccions

* Anglès: stuff $^{(en)}$, matter $^{(en)}$
* Castellà: estofa $^{(es)}$ f.
* Francès: substance $^{(fr)}$ f., étoffe $^{(fr)}$ f.

### Verb

estofa
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de estofar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb estofar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·to·fa (3)
* Heterograma de 6 lletres (aefost)
* Anagrama: fotesa

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# estocolmés
## Català
### Adjectiu

estocolmés m. ‎(femení estocolmesa, plural masculí estocolmesos, plural femení estocolmeses)
* (valencià) Forma alternativa de estocolmès.

### Nom

estocolmés m. ‎(plural estocolmesos, femení estocolmesa)
* (valencià) Forma alternativa de estocolmès.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·to·col·més (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV
# estof
## Català
### Verb

estof
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de estofar.

#### Variants

* estofo, estofe, estofi

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·tof (2)
* Anagrames: fotes, fotés, tofes
# estocàstic
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əs.tuˈkas.tik/ balear /əs.toˈkas.tik/, /əs.tuˈkas.tik/ Occidental: /es.toˈkas.tik/
   * Rimes: -astik
   * Etimologia: Del grec antic στοχαστικός ‎(stokhastikós, «conjectural»).

### Adjectiu

estocàstic m. ‎(femení estocàstica, plural masculí estocàstics, plural femení estocàstiques)
* Que depèn de l'atzar.

#### Traduccions

* Anglès: stochastic $^{(en)}$
* Castellà: estocástico $^{(es)}$
* Francès: stochastique $^{(fr)}$
* Italià: stocastico $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·to·càs·tic (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# fededunenganantz
## Basc
### Nom

fededunenganantz
* al·latiu direccional definit plural de fededun
* al·latiu direccional indefinit de fededun
# fededunik
## Basc
### Nom

fededunik
* partitiu indefinit de fededun
# fededuntzat
## Basc
### Nom

fededuntzat
* prolatiu indefinit de fededun
# fedele
## Italià

   * Pronúncia: /feˈdeː.le/

### Adjectiu

fedele inv. ‎(plural fedeli)
* fidel

#### Sinònims

* fido

#### Antònims

* infedele, infido

### Nom

fedele m. f. ‎(plural fedeli)
* fidel

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·dé·le (3)
# fedeli
## Italià

   * Pronúncia: /feˈdeː.li/

### Adjectiu

fedeli inv. pl.
* forma plural de fedele

### Nom

fedeli m. f. pl.
* forma plural de fedele

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·dé·li (3)
# fededunengandik
## Basc
### Nom

fededunengandik
* ablatiu definit plural de fededun
* ablatiu indefinit de fededun
# fededunentzat
## Basc
### Nom

fededunentzat
* benefactiu definit plural de fededun
* benefactiu indefinit de fededun
# fededuni
## Basc
### Nom

fededuni
* datiu indefinit de fededun
# fededunengatik
## Basc
### Nom

fededunengatik
* causal indefinit de fededun
* causal definit plural de fededun
# fededunez
## Basc
### Nom

fededunez
* instrumental definit plural de fededun
* instrumental indefinit de fededun
# exprimiu
## Català

   * Pronúncia: oriental /əks.pɾiˈmiw/, occidental /eks.pɾiˈmiw/
   * Rimes: -iw

### Verb

exprimiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de exprimir.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb exprimir.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb exprimir.
# exprimissen
## Català

   * Pronúncia: oriental /əks.pɾiˈmi.sən/, occidental /eks.pɾiˈmi.sen/
   * Rimes: -isen

### Verb

exprimissen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb exprimir.
# exprimisses
## Català

   * Pronúncia: oriental /əks.pɾiˈmi.səs/, occidental /eks.pɾiˈmi.ses/
   * Rimes: -ises

### Verb

exprimisses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb exprimir.
# exprimissis
## Català

   * Pronúncia: oriental /əks.pɾiˈmi.sis/, occidental /eks.pɾiˈmi.sis/
   * Rimes: -isis

### Verb

exprimissis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb exprimir.
# exprimissi
## Català
### Verb

exprimissi
* (col·loquial septentrional, alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb exprimir.
* (col·loquial septentrional, alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb exprimir.
# exprimissin
## Català

   * Pronúncia: oriental /əks.pɾiˈmi.sin/, occidental /eks.pɾiˈmi.sin/
   * Rimes: -isin

### Verb

exprimissin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb exprimir.
# estretixes
## Català
### Verb

estretixes
* (occidental) Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de estretir.

#### Variants

* estreteixes
# estretíreu
## Català

   * Pronúncia: oriental /əs.tɾəˈti.ɾəw/, occidental /es.tɾeˈti.ɾew/
   * Rimes: -iɾew

### Verb

estretíreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de estretir.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb estretir.

#### Variants

* [2] estretíssiu, estretísseu
# estretís
## Català

   * Pronúncia: oriental /əs.tɾəˈtis/, occidental /es.tɾeˈtis/
   * Rimes: -is

### Verb

estretís
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb estretir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb estretir.

#### Variants

* [1] estretira
* [2] estretira
# estretixen
## Català
### Verb

estretixen
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de estretir.

#### Variants

* estreteixen
# estretírem
## Català

   * Pronúncia: oriental /əs.tɾəˈti.ɾəm/, occidental /es.tɾeˈti.ɾem/
   * Rimes: -iɾem

### Verb

estretírem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de estretir.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb estretir.

#### Variants

* [2] estretíssim, estretíssem
# estretixo
## Català
### Verb

estretixo
* (nord-occidental) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de estretir.

#### Variants

* estreteixo, estretesc, estreteixi, estretisc
# estrets
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əsˈtɾɛts/ balear /əsˈtɾəts/, /əsˈtɾɛts/ Occidental: /esˈtɾets/
   * Rimes: -ɛts

### Adjectiu

estrets m. pl.
* Forma plural de estret.

### Verb

estrets
* Participi masculí plural del verb estrènyer.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·trets (2)
* Anagrama: testers
# estretí
## Català

   * Pronúncia: oriental /əs.tɾəˈti/, occidental /es.tɾeˈti/
   * Rimes: -i
   * Homòfon: estretir

### Verb

estretí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de estretir.
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de estretir.

### Miscel·lània

* Anagrames: tiretes, títeres
# estretíeu
## Català

   * Pronúncia: oriental /əs.tɾəˈti.əw/, occidental /es.tɾeˈti.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

estretíeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de estretir.
# excursió
## Català

   * Pronúncia: oriental /əks.kur.siˈo/, occidental /eks.kuɾ.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del llatí excursio, segle XIX.

### Nom

excursió f. ‎(plural excursions)
* Viatge educatiu breu que forma part del currículum i que respon a uns objectius educatius determinats.

#### Derivats

* excursionisme

#### Traduccions

* Alemany: Ausflug $^{(de)}$ m., Exkursion $^{(de)}$ f.
* Anglès: field trip $^{(en)}$, excursion $^{(en)}$
* Armeni: էքսկուրսիա $^{(hy)}$ ‎(ekskursià)
* Belarús: экску́рсія $^{(be)}$ f. ‎(ekskúrsia)
* Búlgar: екску́рзия $^{(bg)}$ f. ‎(ekskúrzia)
* Castellà: excursión $^{(es)}$
* Danès: udflugt $^{(da)}$ c.
* Eslovac: túra $^{(sk)}$ f.
* Esperanto: ekskurso $^{(eo)}$
* Finès: ekskursio $^{(fi)}$
* Francès: excursion $^{(fr)}$
* Grec: εκδρομή $^{(el)}$ f. ‎(ekdromí)
* Hebreu: טיול‎ $^{(he)}$
* Hongarès: kirándulás $^{(hu)}$
* Italià: escursione $^{(it)}$ f.
* Japonès: 遠足 $^{(ja)}$
* Llatí: excursio $^{(la)}$ f.
* Llengua de signes catalana: MOTXILLA+MUNTANYA $^{(csc)}$
* Luxemburguès: Ausfluch $^{(lb)}$ m.
* Maori: tiripi $^{(mi)}$
* Neerlandès: uitstapje $^{(nl)}$ n., excursie $^{(nl)}$ f.
* Noruec: utflukt $^{(no)}$
* Polonès: wycieczka $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: excursão $^{(pt)}$ f.
* Rus: экску́рсия $^{(ru)}$ f. ‎(ekskúrsia)
* Serbocroat: екскурзија $^{(sh)}$, ekskurzija $^{(sh)}$ f.
* Suec: utflykt $^{(sv)}$ c., exkursion $^{(sv)}$ c.
* Txec: výlet $^{(cs)}$ m., exkurze $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: екску́рсія $^{(uk)}$ f. ‎(ekskúrsia)
* Xinès: 遠足 $^{(zh)}$ ‎(远足, yuǎnzú)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·cur·si·ó (4)
* Heterograma de 8 lletres (ceiorsux)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* excursió. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# excursión
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /eks.kuɾˈsjon/, meridional \eh.kuɾˈsjoŋ\
       Americà: alt /eks.k(u)ɾˈsjon/, baix \ekh.kuɾˈsjoŋ\, austral /ekh.kuɾˈsjon/
   * Rimes: -on

### Nom

excursión f. ‎(plural excursiones)
* excursió

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·cur·sión (3)
* Heterograma de 9 lletres (ceinorsux)

### Vegeu també

* excursión. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# excusar-se
## Català
### Verb

excusar-se
* Forma pronominal de excusar.
# excèntricament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əkˌsɛn.tɾi.kəˈmen/ balear /əkˌsɛn.tɾi.kəˈment/, /əkˌsɛn.tɾi.kəˈmen/ Occidental: nord-occidental /ekˌsɛn.tɾi.kaˈmen/ valencià /ekˌsɛn.tɾi.kaˈment/, /ekˌsɛn.tɾi.kaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De excèntrica i el sufix -ment.

### Adverbi

excèntricament
* D’una manera excèntrica.

#### Traduccions

* Anglès: eccentrically $^{(en)}$
* Francès: excentriquement $^{(fr)}$
* Italià: eccentricamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·cèn·tri·ca·ment (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# excusa
## Català

   * Pronúncia: oriental /əksˈku.zə/, occidental /eksˈku.za/
   * Rimes: -uza
   * Etimologia: De excusar, segle XII.

### Nom

excusa f. ‎(plural excuses)
* Motiu que es dóna per a excusar-se algú.

#### Traduccions

* Alemany: Ausrede $^{(de)}$ f.
* Anglès: excuse $^{(en)}$
* Àrab: عُذْر‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: պատրվակ $^{(hy)}$ ‎(patrvak)
* Búlgar: извинение $^{(bg)}$ n. ‎(izvinenie)
* Castellà: excusa $^{(es)}$ f.
* Danès: undskyldning $^{(da)}$ c.
* Eslovac: výhovorka $^{(sk)}$ f.
* Esperanto: senkulpigo $^{(eo)}$
* Finès: tekosyy $^{(fi)}$
* Francès: excuse $^{(fr)}$ f.
* Friülà: scuse $^{(fur)}$ f.
* Grec: δικαιολογία $^{(el)}$ f. ‎(dikeologia)
* Grec antic: σκῆψις $^{(grc)}$ f. ‎(skêpsis)
* Hongarès: mentség $^{(hu)}$
* Ídix: תּירוץ‎ $^{(yi)}$ m.
* Irlandès: leithscéal $^{(ga)}$ m.
* Italià: scusa $^{(it)}$ f.
* Japonès: 言い訳 $^{(ja)}$
* Llatí: praetextum $^{(la)}$ n.
* Macedoni: изговор $^{(mk)}$ m.
* Neerlandès: uitvlucht $^{(nl)}$ m. f.
* Noruec: unnskyldning $^{(no)}$ m.
* Occità: excusa $^{(oc)}$ f.
* Polonès: wymówka $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: desculpa $^{(pt)}$ f.
* Romanès: scuză $^{(ro)}$ f.
* Rus: оправда́ние $^{(ru)}$ n. ‎(opravdànie)
* Suec: ursäkt $^{(sv)}$ c.
* Turc: bahane $^{(tr)}$
* Txec: omluva $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: відмо́вка $^{(uk)}$ f. ‎(vidmovka)
* Xinès: 藉口 $^{(zh)}$ ‎(借口, jièkǒu)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·cu·sa (3)
* Heterograma de 6 lletres (acesux)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# excusat
## Català

   * Pronúncia: oriental /əks.kuˈzat/, occidental /eks.kuˈzat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: Del castellà excusado, de excusa, variant de escusa ‎(«amagament»).

### Nom

excusat m. ‎(plural excusats)
* (valencià, balear, Aragó) comuna
* (valencià, balear, Aragó) vàter

### Verb

excusat
* Participi masculí singular del verb excusar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·cu·sat (3)
* Heterograma de 7 lletres (acestux)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, Optimot
* Petit Atles Lingüístic del Domini Català
# excés de jugadors al gel
## Català
### Nom

excés de jugadors al gel m. ‎(plural excessos de jugadors al gel)
* (hoquei sobre gel) Falta lleu consistent a tenir més jugadors dels reglamentaris dintre la pista de joc.

#### Traduccions

* Anglès: too many players on the ice $^{(en)}$
* Castellà: exceso de jugadores en el hielo $^{(es)}$
* Francès: surnombre $^{(fr)}$, trop de joueurs sur la glace $^{(fr)}$

### Vegeu també

* excés de jugadors al gel. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# extras
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈeks.tɾas/, meridional /ˈeh.tɾah/
       Americà: alt /ˈeks.t͡s(a)s/, baix /ˈekh.tɾah/, austral /ˈekh.tɾas/
   * Rimes: -ekstɾas

### Adjectiu

extras inv. pl.
* forma plural de extra

### Nom

extras m. f. pl.
* forma plural de extra
# extraterritorial
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌɛks.tɾə.tə.ri.tu.ɾiˈaɫ/ balear /ˌɛks.tɾə.tə.ri.to.ɾiˈaɫ/, /ˌɛks.tɾə.tə.ri.tu.ɾiˈaɫ/ Occidental: /ˌeks.tɾa.te.ri.to.ɾiˈaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: Del prefix extra- i territorial.

### Adjectiu

extraterritorial inv. ‎(plural extraterritorials)
* Fora de la jurisdicció local d’un territori.

#### Traduccions

* Anglès: extraterritorial $^{(en)}$
* Castellà: extraterritorial $^{(es)}$
* Francès: extraterritorial $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·tra·ter·ri·to·ri·al (7)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# extrau
## Català

   * Pronúncia: oriental /əksˈtɾaw/, occidental /eksˈtɾaw/
   * Rimes: -aw

### Verb

extrau
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de extraure.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb extraure.

### Miscel·lània

* Anagrames: etxura, ratxeu, xutaré
# extraterrestre
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌɛks.tɾə.təˈres.tɾə/, occidental /ˌeks.tɾa.teˈres.tɾe/
   * Rimes: -estɾe
   * Etimologia: Del prefix extra- i terrestre.

### Adjectiu

extraterrestre inv. ‎(plural extraterrestres)
* De fora de la Terra.

#### Sinònims

* alienígena
* marcià

#### Traduccions

* Alemany: außerirdisch $^{(de)}$
* Anglès: extraterrestrial $^{(en)}$
* Asturià: estraterrestre $^{(ast)}$
* Castellà: extraterrestre $^{(es)}$
* Coreà: 지구밖 $^{(ko)}$ ‎(jigubak)
* Danès: udenjordisk $^{(da)}$
* Esperanto: ekstertera $^{(eo)}$
* Estonià: maaväline $^{(et)}$
* Francès: extraterrestre $^{(fr)}$
* Gallec: extraterrestre $^{(gl)}$
* Grec: εξωγήινος $^{(el)}$ ‎(exogíinos)
* Hongarès: földönkívüli $^{(hu)}$
* Italià: extraterrestre $^{(it)}$
* Japonès: 地球外 $^{(ja)}$
* Llatí: extraterrestrialis $^{(la)}$
* Neerlandès: buitenaards $^{(nl)}$
* Noruec: utenomjordisk $^{(no)}$
* Occità: extraterrèstre $^{(oc)}$
* Polonès: pozaziemski $^{(pl)}$
* Portuguès: extraterrestre $^{(pt)}$
* Romanès: extraterestru $^{(ro)}$
* Rus: внеземно́й $^{(ru)}$ ‎(vnezemnoi)
* Suec: utomjordisk $^{(sv)}$
* Turc: uzaylı $^{(tr)}$
* Txec: mimozemský $^{(cs)}$
* Xinès: 地球外的 $^{(zh)}$ ‎(dìqiúwàidí)

### Nom

extraterrestre m. f. ‎(plural extraterrestres)
* Ésser de l’espai exterior a la Terra.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·tra·ter·res·tre (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /eks.tɾa.teˈres.tɾe/, meridional /eh.tɾa.teˈreh.tɾe/
       Americà: alt /eks.t͡s(a).teˈres.t͡se/, baix /ekh.tɾa.teˈreh.tɾe/
   * Rimes: -estɾe

### Adjectiu

extraterrestre inv. ‎(plural extraterrestres)
* extraterrestre

### Nom

extraterrestre m. f. ‎(plural extraterrestres)
* extraterrestre

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·tra·te·rres·tre (5)
# extraterrestrial
## Anglès

   * Pronúncia: /ˌɛkstrətɚˈɛstriəl/ CA synth

### Adjectiu

extraterrestrial ‎(comparatiu more extraterrestrial, superlatiu most extraterrestrial)
* extraterrestre
# extrasystole
## Anglès
### Nom

extrasystole ‎(plural extrasystoles)
* (Patologia) extrasístole

### Vegeu també

* extrasystole. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 8 setembre 2014].
# extrauen
## Català

   * Pronúncia: oriental /əksˈtɾa.wən/, occidental /eksˈtɾa.wen/
   * Rimes: -awen

### Verb

extrauen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de extraure.

### Miscel·lània

* Anagrama: extenuar
# extrasystoles
## Anglès
### Nom

extrasystoles
* forma plural de extrasystole
# faltas de pie
## Castellà
### Nom

faltas de pie f. pl.
* forma plural de falta de pie
# faltas de posición
## Castellà
### Nom

faltas de posición f. pl.
* forma plural de falta de posición
# faltas de saque
## Castellà
### Nom

faltas de saque f. pl.
* forma plural de falta de saque
# faltas de sustitución
## Castellà
### Nom

faltas de sustitución f. pl.
* forma plural de falta de sustitución
# faltas de servicio
## Castellà
### Nom

faltas de servicio f. pl.
* forma plural de falta de servicio
# faltas descalificantes
## Castellà
### Nom

faltas descalificantes f. pl.
* forma plural de falta descalificante
# faltas en el golpe de ataque
## Castellà
### Nom

faltas en el golpe de ataque f. pl.
* forma plural de falta en el golpe de ataque
# faltas diferidas
## Castellà
### Nom

faltas diferidas f. pl.
* forma plural de falta diferida
# faltas de red
## Castellà
### Nom

faltas de red f. pl.
* forma plural de falta de red
# faltas de rotación
## Castellà
### Nom

faltas de rotación f. pl.
* forma plural de falta de rotación
# feminizidiotako
## Basc
### Nom

feminizidiotako
* genitiu locatiu indefinit de feminizidio
# feminizidiotaraino
## Basc
### Nom

feminizidiotaraino
* terminatiu indefinit de feminizidio
# feminizidioz
## Basc
### Nom

feminizidioz
* instrumental indefinit de feminizidio
# feminizidiorik
## Basc
### Nom

feminizidiorik
* partitiu indefinit de feminizidio
# feminizidiotara
## Basc
### Nom

feminizidiotara
* al·latiu indefinit de feminizidio
# feminizidiotarantz
## Basc
### Nom

feminizidiotarantz
* al·latiu direccional indefinit de feminizidio
# feminizidiotatik
## Basc
### Nom

feminizidiotatik
* ablatiu indefinit de feminizidio
# feminizidiotik
## Basc
### Nom

feminizidiotik
* ablatiu definit singular de feminizidio
# feminizidiotan
## Basc
### Nom

feminizidiotan
* inessiu indefinit de feminizidio
# feminizidiotzat
## Basc
### Nom

feminizidiotzat
* prolatiu indefinit de feminizidio
# ezkurreraino
## Basc
### Nom

ezkurreraino
* terminatiu definit singular de ezkur
# ezkurrerantz
## Basc
### Nom

ezkurrerantz
* al·latiu direccional definit singular de ezkur
# ezkurretan
## Basc
### Nom

ezkurretan
* inessiu definit plural de ezkur
* inessiu indefinit de ezkur
# ezkurretara
## Basc
### Nom

ezkurretara
* al·latiu definit plural de ezkur
* al·latiu indefinit de ezkur
# ezkurretaraino
## Basc
### Nom

ezkurretaraino
* terminatiu definit plural de ezkur
* terminatiu indefinit de ezkur
# ezkurretatik
## Basc
### Nom

ezkurretatik
* ablatiu definit plural de ezkur
* ablatiu indefinit de ezkur
# ezkurretik
## Basc
### Nom

ezkurretik
* ablatiu definit singular de ezkur
# ezkurrez
## Basc
### Nom

ezkurrez
* instrumental definit plural de ezkur
* instrumental indefinit de ezkur
# ezkurretako
## Basc
### Nom

ezkurretako
* genitiu locatiu indefinit de ezkur
* genitiu locatiu definit plural de ezkur
# ezkurretarantz
## Basc
### Nom

ezkurretarantz
* al·latiu direccional definit plural de ezkur
* al·latiu direccional indefinit de ezkur
# fartàssim
## Català
### Verb

fartàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fartar.

#### Variants

* fartéssim, fartéssem, fartàssem, fartàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·tàs·sim (3)
# fartàssiu
## Català
### Verb

fartàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb fartar.

#### Variants

* fartéssiu, fartésseu, fartàsseu, fartàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·tàs·siu (3)
# fartàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fərˈta.βəw/, balear /fəɾˈta.vəw/ Occidental: nord-occidental /farˈta.βew/ valencià /faɾˈta.vew/, /faɾˈta.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

fartàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de fartar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·tà·veu (3)
# fartés
## Català

   * Pronúncia: oriental /fərˈtes/, occidental /faɾˈtes/
   * Rimes: -es

### Verb

fartés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb fartar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb fartar.

#### Variants

* [1] fartàs, fartara
* [2] fartàs, fartara

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·tés (2)
* Heterograma de 6 lletres (aefrst)
* Anagrames: rafets, ràfets
# fartéssem
## Català

   * Pronúncia: oriental /fərˈte.səm/, occidental /faɾˈte.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

fartéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fartar.

#### Variants

* fartéssim, fartàssim, fartàssem, fartàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·tés·sem (3)
# fartàssem
## Català
### Verb

fartàssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fartar.

#### Variants

* fartéssim, fartéssem, fartàssim, fartàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·tàs·sem (3)
# fartàvem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fərˈta.βəm/, balear /fəɾˈta.vəm/ Occidental: nord-occidental /farˈta.βem/ valencià /faɾˈta.vem/, /faɾˈta.βem/
   * Rimes: -avem

### Verb

fartàvem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de fartar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·tà·vem (3)
# fartésseu
## Català

   * Pronúncia: oriental /fərˈte.səw/, occidental /faɾˈte.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

fartésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb fartar.

#### Variants

* fartéssiu, fartàssiu, fartàsseu, fartàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·tés·seu (3)
* Anagrames: estufar-se, estufares
# fartéssim
## Català

   * Pronúncia: oriental /fərˈte.sim/, occidental /faɾˈte.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

fartéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fartar.

#### Variants

* fartéssem, fartàssim, fartàssem, fartàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·tés·sim (3)
# fartàsseu
## Català
### Verb

fartàsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb fartar.

#### Variants

* fartéssiu, fartésseu, fartàssiu, fartàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·tàs·seu (3)
* Anagrama: estufaràs
# faim
## Francès
### Nom

faim f. ‎(plural faims)
* fam
* gana

#### Relacionats

* affamé
* famélique
* famine

#### Antònims

* satiété

#### Compostos i expressions

* avoir faim
* faim de loup
* faim du diable

### Vegeu també

* Entrada «faim» al Trésor de la langue française informatisé (TLFi).
# faim de loup
## Francès

   * Etimologia: (pendent)

### Nom

faim de loup f. ‎(plural faims de loup)
* fam canina

#### Sinònims

* faim du diable

### Vegeu també

* Entrada «faim» al Trésor de la langue française informatisé (TLFi).
# faims
## Francès

   * Pronúncia: /fɛ̃/

### Nom

faims f. pl.
* forma plural de faim
# faina
## Portuguès

   * Etimologia: Del català faena, originalment usat en àmbit nàutic.

### Nom

faina f. ‎(plural fainas)
* feina

#### Sinònims

* lido
* trabalho

## Sard

   * Etimologia: Del català faena, d’origen nàutic documentat al segle XIII abans de la dominació catalana.

### Nom

faina f.
* feina

### Vegeu també

* L’aportació lèxica del català, Gemma Cots Tallada, 2013.
# faims de loup
## Francès
### Nom

faims de loup f. pl.
* forma plural de faim de loup
# faintest
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Adjectiu

faintest
* forma superlativa de faint