OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# xorràrem
## Català
### Verb

xorràrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de xorrar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb xorrar.
# xorràveu
## Català
### Verb

xorràveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de xorrar.
# xorràreu
## Català
### Verb

xorràreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de xorrar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb xorrar.
# xorràsseu
## Català
### Verb

xorràsseu
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb xorrar.
# àmplia
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈam.pɫi.ə/, occidental /ˈam.pɫi.a/

### Adjectiu

àmplia f. ‎(plural àmplies)
* Forma femenina de ampli.

### Miscel·lània

* Síl·labes: àm·pli·a (3)
* Anagrama: apilam
# àncilu
## Sicilià
### Nom

àncilu m.
* àngel
# àmbit
## Català

   * Pronúncia: /ˈam.bit/

### Nom

àmbit m. ‎(plural àmbits)
* Perímetre que delimita un espai o, en general, qualsevol cosa.
* Tot allò que encercla l'accepció anterior.
* Per extensió, context del que tracta algun tema.
    Cal augmentar les competències en l'àmbit de la política fiscal.
* Allò del que un és competent o responsable.
    Aquests problemes són del teu àmbit.
* (informàtica) Zona d'un programa en la que pot ser accedir un element definit (i típicament declarat), per exemple: una variable, un procediment, una funció, un objecte, etc.

#### Compostos i expressions

* àmbit d'ús: En sociolingüística, conjunt d'actes comunicatius que requereixen l'ús d'una determinada llengua, i que mantenen una similitud entre ells quant al context social o sistema comunicatiu en què es realitzen, inclouen tots els actes comunicatius que es realitzen en aquests entorns o camps.
    Exemples: àmbit d'ús judicial, àmbit d'ús de la televisió, àmbit d'ús educatiu, etc.
* àmbit global: En informàtica, en programació, àmbit que abasta tot el programa llevat dels llocs on les declaracions locals amb el mateix nom oculten l'element a referenciar.
* àmbit local: En informàtica, en programació, àmbit que abasta tot només una zona limitada del programa, és a dir, un bloc, una funció, un procediment, un mètode, etc.

#### Traduccions

* Alemany: Umfang $^{(de)}$ m., Bereich $^{(de)}$ m.
* Anglès: field $^{(en)}$, scope $^{(en)}$, domain $^{(en)}$
* Castellà: ámbito $^{(es)}$
* Francès: domaine $^{(fr)}$
* Italià: ambito $^{(it)}$, campo $^{(it)}$ m.
* Portuguès: âmbito $^{(pt)}$ m., domínio $^{(pt)}$ m.
* Rus: во́тчина $^{(ru)}$ f. ‎(vóttxina)
* Txec: doména $^{(cs)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: àm·bit (2)
* Anagrames: bitam, tibam, timba

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# àmplies
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈam.pɫi.əs/, occidental /ˈam.pɫi.es/

### Adjectiu

àmplies f. pl.
* Forma plural de àmplia.

### Miscel·lània

* Síl·labes: àm·pli·es (3)
* Heterograma de 7 lletres (aeilmps)
* Anagrames: impales, semiplà
# àncora
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈaŋ.ku.ɾə/ balear /ˈaŋ.ko.ɾə/, /ˈaŋ.ku.ɾə/ Occidental: /ˈaŋ.ko.ɾa/
   * Etimologia: Del llatí anchora, segle XIII.

### Nom

àncora f. ‎(plural àncores)
* (nàutica) Aparell, normalment metàl·lic, sovint amb ganxos, que permet a una nau romandre en una mateixa situació respecte del substrat sobre el qual navega (el fons marí en cas d'un vaixell, el terra en cas d'un aerostàtic, etc.).

#### Derivats

* ancorar

#### Traduccions

* Afrikaans: anker $^{(af)}$
* Albanès: spirancë $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Anker $^{(de)}$ f.
* Anglès: anchor $^{(en)}$
* Àrab: مِرْسَاة‎ $^{(ar)}$ f.
* Armeni: խարիսխ $^{(hy)}$ ‎(khariskh)
* Basc: aingura $^{(eu)}$
* Belarús: я́кар $^{(be)}$ f. ‎(iàkar)
* Búlgar: ко́тва $^{(bg)}$ f. ‎(kotva)
* Castellà: ancla $^{(es)}$ f.
* Coreà: 닻 $^{(ko)}$ ‎(dat)
* Danès: anker $^{(da)}$ n.
* Eslovac: kotva $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: sidro $^{(sl)}$ n.
* Esperanto: ankro $^{(eo)}$
* Estonià: ankur $^{(et)}$
* Feroès: akker $^{(fo)}$ n.
* Finès: ankkuri $^{(fi)}$
* Francès: ancre $^{(fr)}$ f.
* Friülà: àncure $^{(fur)}$ f.
* Gallec: áncora $^{(gl)}$ f., ancra $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: angor $^{(cy)}$ f.
* Georgià: ღუზა $^{(ka)}$ ‎(guza)
* Grec: άγκυρα $^{(el)}$ f. ‎(àngira)
* Grec antic: ἄγκυρα $^{(grc)}$ f. ‎(ánkyra)
* Groenlandès: kisaq $^{(kl)}$
* Hebreu: עוגן $^{(he)}$ m.
* Hindi: लंगर $^{(hi)}$ f.
* Hongarès: horgony $^{(hu)}$
* Ídix: אַנקער‎ $^{(yi)}$
* Indonesi: jangkar $^{(id)}$
* Irlandès: ancaire $^{(ga)}$ m.
* Islandès: akkeri $^{(is)}$ n.
* Italià: ancora $^{(it)}$ f.
* Japonès: 錨 $^{(ja)}$
* Kazakh: зәкір $^{(kk)}$ ‎(zäkir/zakir)
* Khmer: យុថ្កា $^{(km)}$
* Kirguís: якорь $^{(ky)}$ ‎(iakor)
* Laosià: ສະມໍ $^{(lo)}$
* Letó: enkurs $^{(lv)}$ m.
* Lituà: inkaras $^{(lt)}$ m.
* Llatí: ancora $^{(la)}$ f.
* Maori: punga $^{(mi)}$
* Mongol: зангуу $^{(mn)}$
* Neerlandès: anker $^{(nl)}$ n.
* Noruec: anker $^{(no)}$ n.
* Occità: ancora $^{(oc)}$ f.
* Piemontès: àncora $^{(pms)}$ f.
* Polonès: kotwica $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: âncora $^{(pt)}$ f.
* Retoromànic: ancra $^{(rm)}$ f.
* Romanès: ancoră $^{(ro)}$ f.
* Rus: я́корь $^{(ru)}$ m. ‎(iàkor)
* Sard: ancòra $^{(sc)}$ f.
* Serbocroat: котва $^{(sh)}$, kotva $^{(sh)}$ f.
* Sicilià: àncura $^{(scn)}$ f.
* Suahili: nanga $^{(sw)}$
* Suec: ankare $^{(sv)}$
* Tadjik: лангар $^{(tg)}$
* Tagal: pasangit $^{(tl)}$, angkla $^{(tl)}$
* Tai: สมอ $^{(th)}$
* Telugu: లంగరు $^{(te)}$
* Turc: çıpa $^{(tr)}$
* Txec: kotva $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: я́кір $^{(uk)}$ m. ‎(iàkir)
* Urdú: لنگر‎ $^{(ur)}$ f.
* Uzbek: yakor $^{(uz)}$
* Vietnamita: neo $^{(vi)}$
* Volapük: nak $^{(vo)}$
* Xinès: 錨 $^{(zh)}$ ‎(锚, máo)

### Miscel·lània

* Síl·labes: àn·co·ra (3)
* Anagrames: acaron, anorac, carona, nocara, nocarà
# àmbits
## Català
### Nom

àmbits m. pl.
* Forma plural de àmbit.

### Miscel·lània

* Síl·labes: àm·bits (2)
* Heterograma de 6 lletres (abimst)
* Anagrama: bastim
# àmpliament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌam.pɫi.əˈmen/ balear /ˌam.pɫi.əˈment/, /ˌam.pɫi.əˈmen/ Occidental: nord-occidental /ˌam.pɫi.aˈmen/ valencià /ˌam.pɫi.aˈment/, /ˌam.pɫi.aˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De ampli i el sufix -ment.

### Adverbi

àmpliament
* D'una manera àmplia.

#### Traduccions

* Anglès: broadly $^{(en)}$
* Castellà: ampliamente $^{(es)}$
* Francès: vastement $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: àm·pli·a·ment (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# àmfora
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈaɱ.fu.ɾə/ balear /ˈaɱ.fo.ɾə/, /ˈaɱ.fu.ɾə/ Occidental: /ˈaɱ.fo.ɾa/
   * Etimologia: Del llatí amphŏra, segle XVI, del grec antic ἀμφορεύς ‎(amphoreús, «gerra amb dues anses»).

### Nom

àmfora f. ‎(plural àmfores)
* Recipient de fang o d'un altre material, amb dues anses i abombat en la seva part central, utilitzat originalment pels pobles mediterranis per a guardar i transportar líquids i altres productes.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: àm·fo·ra (3)
* Anagrames: aforam, mofara, mofarà

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# xapotejà
## Català
### Verb

xapotejà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de xapotejar.
# xapotejàrem
## Català
### Verb

xapotejàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de xapotejar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb xapotejar.
# xapotejo
## Català
### Verb

xapotejo
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de xapotejar.
# xapotejàssem
## Català
### Verb

xapotejàssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb xapotejar.
# xapotejàreu
## Català
### Verb

xapotejàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de xapotejar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb xapotejar.
# xapotejàsseu
## Català
### Verb

xapotejàsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb xapotejar.
# xapotejàssim
## Català
### Verb

xapotejàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb xapotejar.
# xapotejàs
## Català
### Verb

xapotejàs
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb xapotejar.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb xapotejar.
# xapotejàssiu
## Català
### Verb

xapotejàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb xapotejar.
# vivisses
## Català
### Verb

vivisses
* (col·loquial central, nord-occidental) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb viure.
# vivissi
## Català
### Verb

vivissi
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb viure.
* (alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb viure.
# viviva
## Català
### Verb

viviva
* (col·loquial nord-occidental, alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de viure.
* (col·loquial nord-occidental, alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de viure.
# vivis
## Català
### Verb

vivis
* (alguerès) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb viure.

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈwiː.wɪs/

### Verb

vīvis
* segona persona singular del present d'indicatiu actiu de vīvō
# vivissin
## Català
### Verb

vivissin
* (alguerès) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb viure.
# vivissis
## Català
### Verb

vivissis
* (alguerès) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb viure.
# viviré
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \bi.βiˈɾe\
       Americà: alt /bi.biˈɾe/, baix \bi.βiˈɾe\
   * Rimes: -e

### Verb

viviré
* primera persona del singular (yo) del futur d'indicatiu del verb vivir
# vivissen
## Català
### Verb

vivissen
* (col·loquial central, nord-occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb viure.
# viviu
## Català
### Verb

viviu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de viure.
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb viure.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb viure.
# échantillons aléatoires
## Francès
### Nom

échantillons aléatoires m. pl.
* forma plural de échantillon aléatoire
# échec
## Francès

   * Pronúncia: /eˈʃɛk/

### Nom

échec m. ‎(plural échecs)
* fracàs, suspens
* escac
# échec arrière
## Francès
### Nom

échec arrière m. ‎(plural échecs arrière)
* (hoquei sobre gel) pressió en defensa

### Vegeu també

* échec arrière. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# échec avant
## Francès
### Nom

échec avant m. ‎(plural échecs avant)
* (hoquei sobre gel) pressió en atac

### Vegeu també

* échec avant. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# échantillons stratifiés
## Francès
### Nom

échantillons stratifiés m. pl.
* forma plural de échantillon stratifié
# échappée
## Francès

   * Pronúncia: /e.ʃaˈpe/

### Nom

échappée f. ‎(plural échappées)
* (esports de pilota) escapada

#### Sinònims

* percée

### Vegeu també

* échappée. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# échec avec le bâton
## Francès
### Nom

échec avec le bâton m. ‎(plural échecs avec le bâton)
* (hoquei sobre gel) presa amb l'estic

#### Sinònims

* mise en échec avec le bâton

### Vegeu també

* échec avec le bâton. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# échappées
## Francès

   * Pronúncia: /e.ʃaˈpe/

### Nom

échappées f. pl.
* forma plural de échappée
# échauffourées
## Francès

   * Pronúncia: /e.ʃɔ.fuˈʁe/

### Nom

échauffourées f. pl.
* forma plural de échauffourée
# échauffourée
## Francès

   * Pronúncia: /e.ʃɔ.fuˈʁe/

### Nom

échauffourée f. ‎(plural échauffourées)
* batussa, baralla
# vérifier
## Francès

   * Pronúncia: /ve.ʁiˈfje/ àudio (F)
   * Etimologia: Del llatí tardà verificāre.

### Verb

vérifier trans.
* verificar

#### Conjugació
### Vegeu també

* Entrada «vérifier» al Trésor de la langue française informatisé (TLFi).
# véreuse
## Francès
### Adjectiu

véreuse f. ‎(plural véreuses)
* forma femenina de véreux
# véridiques
## Francès

   * Pronúncia: /ve.ʁiˈdik/

### Adjectiu

véridiques inv. pl.
* forma plural de véridique
# vérification
## Francès

   * Pronúncia: /ve.ʁi.fi.kaˈsjɔ̃/

### Nom

vérification f. ‎(plural vérifications)
* verificació

### Vegeu també

* vérification. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 6 agost 2014].
# véron
## Francès

   * Etimologia: Variant arcaica de vairon.

### Nom

véron m. ‎(plural vérons)
* (peixos) barb roig (Phoxinus phoxinus)

### Vegeu també

* Entrada «véron» al Trésor de la langue française informatisé (TLFi).
# véridique
## Francès

   * Pronúncia: /ve.ʁiˈdik/

### Adjectiu

véridique inv. ‎(plural véridiques)
* verídic -a
# vérons
## Francès
### Nom

vérons m. pl.
* forma plural de véron
# vértebras
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈbeɾ.te.βɾas\, meridional \ˈbeɾ.te.βɾah\
       Americà: alt /ˈbeɾ.te.b(ɾa)s/, baix \ˈbeɾ.te.βɾah\, austral \ˈbeɾ.te.βɾas\

### Nom

vértebras f. pl.
* forma plural de vértebra

### Miscel·lània

* Síl·labes: vér·te·bras (3)
# vérifications
## Francès

   * Pronúncia: /ve.ʁi.fi.kaˈsjɔ̃/

### Nom

vérifications f. pl.
* forma plural de vérification
# vértebra
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈbeɾ.te.βɾa\
       Americà: alt /ˈbeɾ.t(e).bɾa/, baix \ˈbeɾ.te.βɾa\
   * Etimologia: Del llatí vertĕbra.

### Nom

vértebra f. ‎(plural vértebras)
* vèrtebra

#### Hipònims

* atlas
* axis

#### Derivats

* vertebral
* vertebrar

### Miscel·lània

* Síl·labes: vér·te·bra (3)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre vértebra
# xerri
## Català

   * Pronúncia: (nom) oriental /ˈʃɛ.ri/, occidental /ˈʃɛ.ri/, /ˈt͡ʃɛ.ri/
   * Pronúncia: (verb) oriental /ˈʃɛ.ri/, occidental /ˈt͡ʃɛ.ri/
   * Rimes: -ɛri

### Nom

xerri m. ‎(plural xerris)
* Fem de bestiar, especialment de llana.

#### Derivats

* aixerriar

#### Traduccions

* Anglès: dung $^{(en)}$
* Castellà: chirle $^{(es)}$, sirle $^{(es)}$
* Francès: crottin $^{(fr)}$
* Italià: pillacola $^{(it)}$

### Verb

xerri
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de xerrar.
    [jo] xerro, xerre, xerr o xerri.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb xerrar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb xerrar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb xerrar.

#### Variants

* xarri

### Miscel·lània

* Síl·labes: xer·ri (2)

### Vegeu també

* Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom II.
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# xerrica
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃəˈri.kə/, occidental /t͡ʃeˈri.ka/
   * Rimes: -ika

### Verb

xerrica
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de xerricar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb xerricar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xer·ri·ca (3)
* Anagrama: xericar
# xerricam
## Català
### Verb

xerricam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de xerricar.
# xerreu
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃəˈrɛw/, occidental /t͡ʃaˈrew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

xerreu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de xerrar.
    [Vosaltres/vós] xerreu o xerrau.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb xerrar.
    [Que vosaltres/vós] xerreu.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb xerrar.
    Xerreu o xerrau [vosaltres/vós].

#### Grafia alternativa

* xarreu
# xerric
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃəˈrik/, occidental /t͡ʃeˈrik/
   * Rimes: -ik
   * Etimologia: De xerricar i la desinència Ø, segle XX.

### Nom

xerric m. ‎(plural xerrics)
* Soroll estrident de fregadís.

#### Compostos i expressions

* beure a xerric = Traguet.

#### Traduccions

* Alemany: Gequieke $^{(de)}$ n., Knarren $^{(de)}$ n., Piepsen $^{(de)}$ n.
* Anglès: squeak $^{(en)}$
* Castellà: chirrido $^{(es)}$
* Francès: grincement $^{(fr)}$, crissement $^{(fr)}$ m., craquement $^{(fr)}$ m.
* Italià: squittio $^{(it)}$ m.
* Portuguès: guincho $^{(pt)}$ m.
* Rus: скрип $^{(ru)}$ m. ‎(skrip), писк $^{(ru)}$ m. ‎(pisk)
* Turc: cırlama $^{(tr)}$, cıyaklama $^{(tr)}$

### Verb

xerric
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de xerricar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xer·ric (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# xanxejàssim
## Català
### Verb

xanxejàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb xanxejar.
# xanxejàssiu
## Català
### Verb

xanxejàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb xanxejar.
# xanxejàsseu
## Català
### Verb

xanxejàsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb xanxejar.
# xap
## Català
### Verb

xap
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de xapar.
# xanxejàs
## Català
### Verb

xanxejàs
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb xanxejar.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb xanxejar.
# xanxejàssem
## Català
### Verb

xanxejàssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb xanxejar.
# xanxejàveu
## Català
### Verb

xanxejàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de xanxejar.
# xapa
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʃa.pə/, occidental /ˈt͡ʃa.pa/
   * Rimes: -apa
   * Etimologia: Del castellà chapa, segle XV.

### Nom

xapa f. ‎(plural xapes)
* (pilota, esquaix) Placa prima de metall d'una pista de joc fixada a les parets o al terra, que serveix per a delimitar l'espai on pot impactar la pilota.

#### Notes

* En esquaix, la xapa està situada sota la línia inferior.
* En pilota basca, són xapes la xapa inferior, les xapes laterals i les xapes superiors.

#### Traduccions

* Anglès: foul line $^{(en)}$, tin $^{(en)}$
* Basc: txapa $^{(eu)}$
* Castellà: chapa $^{(es)}$
* Francès: raie métallique $^{(fr)}$
* Llatí: bractea $^{(la)}$, lamina $^{(la)}$

### Verb

xapa
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de xapar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb xapar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xa·pa (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* xapa. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# xorrades
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃuˈra.ðəs/ balear /ʃoˈra.ðəs/, /ʃuˈra.ðəs/ Occidental: /t͡ʃoˈra.ðes/
   * Rimes: -ades

### Nom

xorrades f. pl.
* Forma plural de xorrada.

### Verb

xorrades
* Participi femení plural del verb xorrar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xor·ra·des (3)
# xorrar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃuˈra/ balear /ʃoˈra/, /ʃuˈra/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃoˈra/ valencià /t͡ʃoˈraɾ/, /t͡ʃoˈra/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: xorrà
   * Etimologia: [1] D’origen àrab amb el sentit d’arrossegar.
   * Etimologia: [2] Del castellà chorrear.

### Verb

xorrar intr.
* (valencià, tortosí) Recuperar les xarxes per treure el peix.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: xorro, xorra, xorrem Vocal rizotònica: /o/

#### Traduccions
### Verb

xorrar intr., trans.
* (valencià, tortosí) rajar
* rabejar

### Miscel·lània

* Síl·labes: xor·rar (2)
* Anagrama: xarror

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# xorraren
## Català
### Verb

xorraren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de xorrar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb xorrar.
# xorrares
## Català
### Verb

xorrares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de xorrar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb xorrar.
# xorraran
## Català
### Verb

xorraran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de xorrar.
# xorrada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃuˈra.ðə/ balear /ʃoˈra.ðə/, /ʃuˈra.ðə/ Occidental: /t͡ʃoˈra.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: Nom 1: Participi de xorrar, segle XX.
   * Etimologia: Nom 2: D'origen desconegut, potser onomatopeic.
   * Etimologia: Nom 3: Del castellà chorrada, segle XX.

### Nom

xorrada f. ‎(plural xorrades)
* Acte o efecte de xorrar.

### Nom

xorrada f. ‎(plural xorrades)
* (nord-occidental) clatellot, mastegot

### Nom

xorrada f. ‎(plural xorrades)
* (castellanisme, col·loquial) bajanada, bestiesa

### Verb

xorrada
* Participi femení singular del verb xorrar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xor·ra·da (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB, ésAdir
* Per a més informació vegeu l'entrada a l'Observatori de neologia sobre xorrada
* Per a més informació vegeu l'entrada a la Neolosfera sobre xorrada
# xorrara
## Català
### Verb

xorrara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb xorrar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb xorrar.
# xorrareu
## Català
### Verb

xorrareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de xorrar.
# xarxes de recerca
## Català
### Nom

xarxes de recerca f. pl.
* Forma plural de xarxa de recerca.
# xarxes informàtiques
## Català
### Nom

xarxes informàtiques f. pl.
* Forma plural de xarxa informàtica.
# xarxes socials
## Català
### Nom

xarxes socials f. pl.
* Forma plural de xarxa social.
# xarxes d'àrea local
## Català
### Nom

xarxes d'àrea local f. pl.
* Forma plural de xarxa d'àrea local.
# xarxes de protecció
## Català
### Nom

xarxes de protecció f. pl.
* Forma plural de xarxa de protecció.
# xarxes neuronals
## Català
### Nom

xarxes neuronals f. pl.
* Forma plural de xarxa neuronal.
# xarxes protectores
## Català
### Nom

xarxes protectores f. pl.
* Forma plural de xarxa protectora.
# xarxes d'ordinadors
## Català
### Nom

xarxes d'ordinadors f. pl.
* Forma plural de xarxa d'ordinadors.
# xarxes de dobles
## Català
### Nom

xarxes de dobles f. pl.
* Forma plural de xarxa de dobles.
# xarxes interiors
## Català
### Nom

xarxes interiors f. pl.
* Forma plural de xarxa interior.
# åsnepingvin
## Suec

   * Etimologia: De åsna ‎(«ase, ruc») i pingvin ‎(«pingüí»), amb denominació paraŀlela en danès æselpingvin, noruec eselpingvin, alemany Eselspinguin i neerlandès ezelspinguïn, probablement pel crit o bram característic d'aquesta espècie (cf. el nom vulgar anglès jackass penguin per al pingüí del Cap).

### Nom

åsnepingvin c. ‎(plural indefinit åsnepingviner, plural definit åsnepingvinerna)
* (ornitologia) pingüí de corona blanca (Pygoscelis papua)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en suec.
# ærkebiskop
## Danès
### Nom

ærkebiskop
* Arquebisbe (prelat eclesiàstic principal d'una província o regne).
# ålsalamander
## Suec

   * Etimologia: De ål ‎(«anguila») i salamander ‎(«salamandra»), comparable a l'alemany Aalmolch i el neerlandès aalsalamander.

### Nom

ålsalamander c. ‎(singular definit tigersalamandern, plural indefinit tigersalamandrar, plural definit tigersalamandrarna)
* (zoologia) tritó-anguila, nom comú dels membres del gènere Amphiuma
    tvåtåig ålsalamander ― tritó-anguila de dos dits (Amphiuma means)
* (especialment en plural ålsalamandrar) amfiúmid (Amphiumidae)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en suec.