OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# faute du bloc
## Francès
### Nom

faute du bloc f. ‎(plural fautes du bloc)
* (voleibol) falta de bloqueig

### Vegeu també

* faute du bloc. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# faute de rotation
## Francès
### Nom

faute de rotation f. ‎(plural fautes de rotation)
* (voleibol) falta de rotació

#### Sinònims

* erreur dans la rotation

### Vegeu també

* faute de rotation. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# exacerbàs
## Català
### Verb

exacerbàs
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb exacerbar.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb exacerbar.

#### Variants

* [1] exacerbés, exacerbara
* [2] exacerbés, exacerbara

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·a·cer·bàs (4)
# exacerbàsseu
## Català
### Verb

exacerbàsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb exacerbar.

#### Variants

* exacerbéssiu, exacerbésseu, exacerbàssiu, exacerbàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·a·cer·bàs·seu (5)
# exacerbàssim
## Català
### Verb

exacerbàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb exacerbar.

#### Variants

* exacerbéssim, exacerbéssem, exacerbàssem, exacerbàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·a·cer·bàs·sim (5)
# exacerbàssiu
## Català
### Verb

exacerbàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb exacerbar.

#### Variants

* exacerbéssiu, exacerbésseu, exacerbàsseu, exacerbàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·a·cer·bàs·siu (5)
# exacerbàvem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əɡ.zə.sərˈba.βəm/, balear /əɡ.zə.səɾˈba.vəm/ Occidental: nord-occidental /eɡ.za.serˈβa.βem/ valencià /eɡ.za.seɾˈba.vem/, /eɡ.za.seɾˈβa.βem/
   * Rimes: -avem

### Verb

exacerbàvem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de exacerbar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·a·cer·bà·vem (5)
# exacerbàreu
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɡ.zə.sərˈba.ɾəw/, occidental /eɡ.za.seɾˈba.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

exacerbàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de exacerbar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb exacerbar.

#### Variants

* [2] exacerbéssiu, exacerbésseu, exacerbàssiu, exacerbàsseu

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·a·cer·bà·reu (5)
# exacerbàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əɡ.zə.sərˈba.βəw/, balear /əɡ.zə.səɾˈba.vəw/ Occidental: nord-occidental /eɡ.za.serˈβa.βew/ valencià /eɡ.za.seɾˈba.vew/, /eɡ.za.seɾˈβa.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

exacerbàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de exacerbar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·a·cer·bà·veu (5)
# exacerbéssem
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɡ.zə.sərˈbe.səm/, occidental /eɡ.za.seɾˈbe.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

exacerbéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb exacerbar.

#### Variants

* exacerbéssim, exacerbàssim, exacerbàssem, exacerbàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·a·cer·bés·sem (5)
# exacerbàssem
## Català
### Verb

exacerbàssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb exacerbar.

#### Variants

* exacerbéssim, exacerbéssem, exacerbàssim, exacerbàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·a·cer·bàs·sem (5)
# exacerbés
## Català

   * Pronúncia: oriental /əɡ.zə.sərˈbes/, occidental /eɡ.za.seɾˈbes/
   * Rimes: -es

### Verb

exacerbés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb exacerbar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb exacerbar.

#### Variants

* [1] exacerbàs, exacerbara
* [2] exacerbàs, exacerbara

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·a·cer·bés (4)
# fodis
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɔ.dɪs/

### Verb

fodis
* segona persona singular del present d'indicatiu actiu de fodiō
# foedarum
## Llatí

   * Pronúncia: /fojˈdaː.rʊm/

### Adjectiu

foedārum
* genitiu femení plural de foedus
# foedera
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfoj.dɛ.ra/

### Nom

foedera
* nominatiu plural de foedus
* vocatiu plural de foedus
* acusatiu plural de foedus
# fodio
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɔ.dɪ.oː/
   * Etimologia: De l'arrel protoindoeuropea *bʰod- ‎(«cavar»).

### Verb

fodiō ‎(1a present$^?$), fodis ‎(2a present), fodere ‎(infinitiu), fōdī ‎(perfet), fossum ‎(supí)
* cavar, jo cavo; picar amb l'aixada
    Ex.:vineas novellas fodere , (traducció:«Picar per les noves vinyes»)
* extreure, jo extrec
    Ex.:fodere metalla , (traducció:«Extreure metall de les mines»)
* estimular, picar
    Ex.:fodere oculos , (traducció:«Picar els ulls»)
# foeda
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfoj.da/, /ˈfoj.daː/

### Adjectiu

foeda
* nominatiu femení singular de foedus
* nominatiu neutre plural de foedus
* vocatiu femení singular de foedus
* vocatiu neutre plural de foedus
* acusatiu neutre plural de foedus
foedā
* ablatiu femení singular de foedus
# foedam
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfoj.dam/

### Adjectiu

foedam
* acusatiu femení singular de foedus
# foede
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfoj.dɛ/

### Adjectiu

foede
* vocatiu masculí singular de foedus
# foedae
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfoj.daj/

### Adjectiu

foedae
* nominatiu femení plural de foedus
* vocatiu femení plural de foedus
* genitiu femení singular de foedus
* datiu femení singular de foedus
# foedas
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfoj.daːs/

### Adjectiu

foedās
* acusatiu femení plural de foedus
# foedere
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfoj.dɛ.rɛ/

### Nom

foedere
* ablatiu singular de foedus
# feliĉaj
## Esperanto

   * Pronúncia: /feˈli.t͡ʃaj/

### Adjectiu

feliĉaj
* forma plural de feliĉa
# feliĉanta
## Esperanto

   * Pronúncia: /fe.liˈt͡ʃan.ta/

### Verb

feliĉanta ‎(plural feliĉantaj, acusatiu feliĉantan, plural acusatiu feliĉantajn)
* participi actiu present de feliĉi
# feliĉantajn
## Esperanto

   * Pronúncia: /fe.liˈt͡ʃan.tajn/

### Verb

feliĉantajn
* acusatiu plural de feliĉanta
# feliĉan
## Esperanto

   * Pronúncia: /feˈli.t͡ʃan/

### Adjectiu

feliĉan
* acusatiu de feliĉa
# feliĉa
## Esperanto

   * Pronúncia: /feˈli.t͡ʃa/
   * Rimes: -it͡ʃa
   * Etimologia: De l'arrel √feliĉ i la desinència -a.

### Adjectiu

feliĉa ‎(plural feliĉaj, acusatiu feliĉan, plural acusatiu feliĉajn)
* feliç
    «Mia onklo vivis feliĉa.» (nimfeo, Tatoeba, abr. 2013)El meu oncle va viure feliç.

#### Variants

* felichta (sistema h), felicxa (sistema x)

#### Derivats

* feliĉega, feliĉe, feliĉigi, feliĉulo
* feliĉo
** feliĉego
* malfeliĉa
** malfeliĉe, malfeliĉigi, malfeliĉulo
** malfeliĉo
*** malfeliĉego

#### Antònims

* malfeliĉa

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Plena Ilustrita Vortaro de Esperanto sobre feliĉa
# feliĉajn
## Esperanto

   * Pronúncia: /feˈli.t͡ʃajn/

### Adjectiu

feliĉajn
* acusatiu plural de feliĉa
# feliĉantaj
## Esperanto

   * Pronúncia: /fe.liˈt͡ʃan.taj/

### Verb

feliĉantaj
* forma plural de feliĉanta
# feliĉantan
## Esperanto

   * Pronúncia: /fe.liˈt͡ʃan.tan/

### Verb

feliĉantan
* acusatiu de feliĉanta
# feliĉante
## Esperanto

   * Pronúncia: /fe.liˈt͡ʃan.te/

### Verb

feliĉante
* participi actiu adverbial present de feliĉi
# feminizidioentzat
## Basc
### Nom

feminizidioentzat
* benefactiu definit plural de feminizidio
# feminizidioetan
## Basc
### Nom

feminizidioetan
* inessiu definit plural de feminizidio
# feminizidioetara
## Basc
### Nom

feminizidioetara
* al·latiu definit plural de feminizidio
# feminizidioetarantz
## Basc
### Nom

feminizidioetarantz
* al·latiu direccional definit plural de feminizidio
# feminizidioetatik
## Basc
### Nom

feminizidioetatik
* ablatiu definit plural de feminizidio
# feminizidioen
## Basc
### Nom

feminizidioen
* genitiu definit plural de feminizidio
# feminizidioengatik
## Basc
### Nom

feminizidioengatik
* causal definit plural de feminizidio
# feminizidioetako
## Basc
### Nom

feminizidioetako
* genitiu locatiu definit plural de feminizidio
# feminizidioetaraino
## Basc
### Nom

feminizidioetaraino
* terminatiu definit plural de feminizidio
# feminizidioez
## Basc
### Nom

feminizidioez
* instrumental definit plural de feminizidio
# florin
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈflɒɹɪn/

### Nom

florin ‎(plural florins)
* (numismàtica) florí

### Vegeu també

* florin. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# floriran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫu.ɾiˈɾan/ balear /fɫo.ɾiˈɾan/, /fɫu.ɾiˈɾan/ Occidental: /fɫo.ɾiˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

floriran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de florir.

### Miscel·lània

* Anagrama: alforrin

## Català antic
### Verb

floriran
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) del futur de florir
# florir
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫuˈɾi/ balear /fɫoˈɾi/, /fɫuˈɾi/ Occidental: nord-occidental /fɫoˈɾi/ valencià /fɫoˈɾiɾ/, /fɫoˈɾi/
   * Rimes: -i(ɾ)
   * Homòfon: florí
   * Etimologia: Del llatí tardà florīre, del clàssic florēre, segle XIV.

### Verb

florir intr., pron. ‎(pronominal florir-se)
* Obrir-se les flors o fer-ne flors una planta.
    El galzeran floreix a la primavera i a la tardor.
* Desenvolupar al màxim les potencialitats.
    La cultura de La Tène va florir entre el segle III i el segle I aC.
* Cobrir-se de fongs.
    Guarda els aliments en un lloc sec o es floriran.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: floreixo, floreix, florim

#### Sinònims

* (fer flors) florejar
* (desenvolupar potencialitats) prosperar, brillar, destacar

#### Derivats

* florida
* floridura
* florit
* reflorir

#### Traduccions

* Alemany: blühen $^{(en)}$
* Anglès: flourish $^{(en)}$, blossom $^{(en)}$
* Castellà: florecer $^{(es)}$
* Francès: fleurir $^{(fr)}$
* Italià: fiorire $^{(it)}$
* Alemany: schimmeln $^{(de)}$, verschimmeln $^{(de)}$
* Castellà: enmohecer $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: flo·rir (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot

## Català antic

   * Etimologia: Del llatí florīre.

### Verb

florir
* florir (obrir-se les flors, prosperar)
    «Sembrava l' amat diversses sements en lo cor de son amich, d' on nexia e fullava e floria e granava un fruyt tant solament.» (Ramon Llull, Romanç d'Evast e Blaquerna, 1283)

#### Conjugació
### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo, DTCA, CIVAL
# florir-se
## Català
### Verb

florir-se
* Forma pronominal de florir.

### Miscel·lània

* Anagrama: florires
# florira
## Català
### Verb

florira
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb florir.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb florir.

#### Variants

* [1] florigués, florissi, floriguera, florís
* [2] florigués, florissi, floriguera, florís

### Miscel·lània

* Anagrames: alforri, alforrí

## Català antic
### Verb

florira
* primera persona singular (io, yo, jo) de l'imperfet de subjuntiu de florir
* tercera persona singular (él, eyl, ell) de l'imperfet de subjuntiu de florir

#### Variants

* [1] florís
* [2] florís
# floriren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫuˈɾi.ɾən/ balear /fɫoˈɾi.ɾən/, /fɫuˈɾi.ɾən/ Occidental: /fɫoˈɾi.ɾen/
   * Rimes: -iɾen

### Verb

floriren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de florir.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb florir.

#### Variants

* [1] florigueren
* [2] floriguessen, florigueren, florissin, florissen

## Català antic
### Verb

floriren
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) del passat de florir
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) de l'imperfet de subjuntiu de florir

#### Variants

* [2] florissen
# florines
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /floˈɾi.nes/, meridional /floˈɾi.neh/
       Americà: alt /floˈɾi.n(e)s/, baix /floˈɾi.neh/, austral /floˈɾi.nes/
   * Rimes: -ines

### Nom

florines m. pl.
* forma plural de florín
# finium
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfiː.nɪ.ʊm/

### Nom

fīnium
* genitiu plural de fīnis
# finivamo
## Italià
### Verb

finivamo
* primera persona plural (noi) de l'imperfet d'indicatiu de finire
# finito
## Italià
### Verb

finito m. ‎(femení finita, plural masculí finiti, plural femení finite)
* participi passat masculí singular de finire
# finiu
## Català

   * Pronúncia: /fiˈniw/
   * Rimes: -iw

### Verb

finiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de finir.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb finir.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb finir.

#### Variants

* [2] finigueu, finisqueu

## Català antic
### Verb

finiu
* segona persona plural (vós, vosaltres) del present d'indicatiu de finir
* segona persona plural (vós, vosaltres) del present de subjuntiu de finir
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperatiu de finir

#### Variants

* [1] finits
* [2] finíats, finíau
* [3] finits
# finitum
## Llatí

   * Pronúncia: /fiːˈniː.tʊm/

### Verb

fīnītum
* supí acusatiu de fīniō
# finiture
## Italià

   * Pronúncia: /fi.niˈtuː.re/

### Nom

finiture f. pl.
* forma plural de finitura
# finiva
## Català
### Verb

finiva
* (col·loquial nord-occidental, alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de finir.
* (col·loquial nord-occidental, alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de finir.

#### Variants

* [1] finigueva, finia
* [2] finigueva, finia

## Italià
### Verb

finiva
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) de l'imperfet d'indicatiu de finire
# finivano
## Italià
### Verb

finivano
* tercera persona plural (loro, essi/esse) de l'imperfet d'indicatiu de finire
# finitura
## Italià

   * Pronúncia: /fi.niˈtuː.ra/

### Nom

finitura f. ‎(plural finiture)
* acabat

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·ni·tù·ra (4)
# expertament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əksˌpɛr.təˈmen/ balear /əksˌpɛɾ.təˈment/, /əksˌpɛr.təˈmen/ Occidental: nord-occidental /eksˌpɛr.taˈmen/ valencià /eksˌpɛɾ.taˈment/, /eksˌpɛɾ.taˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De expert i el sufix -ment.

### Adverbi

expertament
* D’una manera experta.

#### Traduccions

* Anglès: expertly $^{(en)}$
* Castellà: expertamente $^{(es)}$
* Francès: expertement $^{(fr)}$
* Italià: espertamente $^{(it)}$
* Occità: expèrtament $^{(oc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·per·ta·ment (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# expertització
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /əks.pər.ti.d͡zə.siˈo/ Occidental: nord-occidental /eks.per.ti.d͡za.siˈo/, valencià /eks.peɾ.ti.za.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: De expertitzar i el sufix -ció, segle XXI.

### Nom

expertització f. ‎(plural expertitzacions)
* Acte o efecte d'expertitzar.

#### Traduccions

* Anglès: appraisal $^{(en)}$, expertise $^{(en)}$
* Castellà: expertizaje $^{(es)}$ m., expertización $^{(es)}$ f.
* Francès: expertise $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·per·tit·za·ci·ó (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat, PTV
# expertitzacions
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /əks.pər.ti.d͡zə.siˈons/ Occidental: nord-occidental /eks.per.ti.d͡za.siˈons/, valencià /eks.peɾ.ti.za.siˈons/
   * Rimes: -ons

### Nom

expertitzacions f. pl.
* Forma plural de expertització.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·per·tit·za·ci·ons (6)
# expertitzar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /əks.pər.tiˈd͡za/ Occidental: nord-occidental /eks.per.tiˈd͡za/ valencià /eks.peɾ.tiˈzaɾ/, /eks.peɾ.tiˈza/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Etimologia: De expert i el sufix -itzar, segle XX.

### Verb

expertitzar trans.
* (art) Analitzar (una obra d'art) un expert per a detallar-ne les característiques tècniques i estilístiques principals i certificar-ne l'autoria o la classificació històrica.
    «El llibre està dividit en 6 capítols (en realitat són seccions) titulats: Examinar, expertitzar, descriure, estudiar, ensenyar, pensar. [...] En el capítol sobre “expertitzar”, es descriuen els informes realitzats per l’Acadèmia a sol·licitud del Rei o de la societat, generalment dictàmens judicials o informes equivalents.» (Antoni Roca Rosell, L’Acadèmia de Ciències de París, Quaderns d'Història de l'Enginyeria, vol. XVII, pàg. 217-218, 2019)
    «L’obra de joventut de Sorolla, que va pintar amb tan sols 19 anys demostrant ja la seva destresa, ha estat estudiada a full time en el centre, en unes instal·lacions ben equipades que permeten expertitzar la pintura observant-la i analitzant-la en directe i sense presses. Tal com reivindiquen els seus investigadors: “Tant de bo els estudiants d’Història de l’Art de les nostres universitats aprenguessin a veure pintura en directe. Tant de bo se’ls ensenyes això: a veure art, a veure pintura, a ser experts en la percepció pausada i profunda d’una obra d’art. Ho necessita amb urgència el ric patrimoni artístic del nostre país. Persones formades en l’experiència de «veure» i «atribuir» obres d’art amb convicció, en silenci, sense presses, amb mitjans, sacrifici i autoritat. I fer-ho sempre a peu d’obra. Davant d’obres d’art absolutament inèdites, desconegudes. Davant l’arcà”.» (Redacció del Centre d'Art d'Època Moderna (CAEM), El CAEM avança en la consolidació del paradigma analític amb més precisió atributiva d’Espanya, Centre d'Art d'Època Moderna, Universitat de Lleida, maig 2020)

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: expertitzo, expertitza, expertitzem

#### Derivats

* expertització

#### Traduccions

* Anglès: appraise $^{(en)}$, expertise $^{(en)}$
* Castellà: expertizar $^{(es)}$
* Francès: expertiser $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·per·tit·zar (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat, PTV
# experto
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /eksˈpeɾ.to/, meridional /ehˈpeɾ.to/
       Americà: alt /eksˈpeɾ.t(o)/, baix /ekhˈpeɾ.to/
   * Rimes: -eɾto

### Adjectiu

experto m. ‎(femení experta, plural masculí expertos, plural femení expertas)
* expert

### Nom

experto m. ‎(plural expertos, femení experta)
* expert

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·per·to (3)
# expertamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /eksˌpeɾ.taˈmen.te/, meridional /ehˌpeɾ.taˈmen.te/
       Americà: alt /eksˌpeɾ.taˈmen.t(e)/, baix /ekhˌpeɾ.taˈmen.te/
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De experto i el sufix -mente.

### Adverbi

expertamente
* expertament

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·per·ta·men·te (5)
# expertas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /eksˈpeɾ.tas/, meridional /ehˈpeɾ.tah/
       Americà: alt /eksˈpeɾ.t(a)s/, baix /ekhˈpeɾ.tah/, austral /ekhˈpeɾ.tas/
   * Rimes: -eɾtas

### Adjectiu

expertas f. pl.
* forma plural de experta

### Nom

expertas f. pl.
* forma plural de experta
# expertly
## Anglès

   * Etimologia: De expert i el sufix -ly.

### Adverbi

expertly ‎(comparatiu more expertly, superlatiu most expertly)
* expertament
# exponis
## Llatí

   * Pronúncia: /ɛksˈpoː.nɪs/

### Verb

expōnis
* segona persona singular del present d'indicatiu actiu de expōnō
# expono
## Llatí

   * Pronúncia: /ɛksˈpoː.noː/
   * Etimologia: Del prefix ex- i pōnō.

### Verb

expōnō ‎(1a present$^?$), expōnis ‎(2a present), expōnere ‎(infinitiu), exposuī ‎(perfet), expositum ‎(supí)
* exposar
# exposaia
## Català
### Verb

exposaia
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de exposar.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de exposar.

#### Variants

* [1] exposavi, exposava
* [2] exposava

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·po·sa·ia (4)
# exposades
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əks.puˈza.ðəs/ balear /əks.poˈza.ðəs/, /əks.puˈza.ðəs/ Occidental: /eks.poˈza.ðes/
   * Rimes: -ades

### Verb

exposades
* Participi femení plural del verb exposar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·po·sa·des (4)
# exponent
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əks.puˈnen/ balear /əks.poˈnent/, /əks.puˈnen/ Occidental: nord-occidental /eks.poˈnen/ valencià /eks.poˈnent/, /eks.poˈnen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: Del llatí exponens, participi present del verb exponĕre ‎(«exposar»).

### Nom

exponent m. ‎(plural exponents)
* Element que sobresurt o destaca de la resta.
* Número petit situat a la part superior dreta d'un altre anomenat base, que indica el nombre de vegades que s'ha de multiplicar per si mateixa aquesta base.
* Allò que serveix de model perquè té les qualitats màximes de la seva categoria.

#### Traduccions

* Anglès: exponent $^{(en)}$
* Castellà: exponente $^{(es)}$
* Italià: esponnte $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·po·nent (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# exponere
## Llatí

   * Pronúncia: /ɛksˈpoː.nɛ.rɛ/

### Verb

expōnere
* infinitiu del present actiu de expōnō
# exposada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əks.puˈza.ðə/ balear /əks.poˈza.ðə/, /əks.puˈza.ðə/ Occidental: /eks.poˈza.ða/
   * Rimes: -ada

### Verb

exposada
* Participi femení singular del verb exposar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·po·sa·da (4)
# exposa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /əksˈpɔ.zə/ Occidental: nord-occidental /eksˈpɔ.za/ valencià /eksˈpɔ.za/, /eksˈpɔ.zɔ/
   * Rimes: -ɔza

### Verb

exposa
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de exposar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb exposar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·po·sa (3)
* Heterograma de 6 lletres (aeopsx)
# formation professionnelle de degré supérieur
## Francès
### Nom

formation professionnelle de degré supérieur f. ‎(plural formations professionnelles de degré supérieur)
* formació professional de grau superior

### Vegeu també

* formation professionnelle de degré supérieur. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# formation à distance
## Francès
### Nom

formation à distance f. ‎(plural formations à distance)
* educació a distància

#### Sinònims

* éducation à distance
* enseignement à distance

### Vegeu també

* formation à distance. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# formations andorranes
## Francès
### Nom

formations andorranes f. pl.
* forma plural de formation andorrane
# formation professionnelle de degré moyen
## Francès
### Nom

formation professionnelle de degré moyen f. ‎(plural formations professionnelles de degré moyen)
* formació professional de grau mitjà

### Vegeu també

* formation professionnelle de degré moyen. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# formations continues
## Francès
### Nom

formations continues f. pl.
* forma plural de formation continue
# formations
## Anglès
### Nom

formations
* forma plural de formation

## Francès

   * Pronúncia: /fɔʁ.maˈsjɔ̃/

### Nom

formations f. pl.
* forma plural de formation
# formations au service
## Francès
### Nom

formations au service f. pl.
* forma plural de formation au service
# formations de départ
## Francès
### Nom

formations de départ f. pl.
* forma plural de formation de départ
# formation professionnelle
## Francès
### Nom

formation professionnelle f. ‎(plural formations professionnelles)
* formació professional

#### Sinònims

* enseignement professionnel

### Vegeu també

* formation professionnelle. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# formation semi-présentielle
## Francès
### Nom

formation semi-présentielle f. ‎(plural formations semi-présentielles)
* ensenyament semipresencial

### Vegeu també

* formation semi-présentielle. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].