OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# botiguer
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bu.tiˈɣe/ balear /bo.tiˈɣe/, /bu.tiˈɣe/ Occidental: nord-occidental /bo.tiˈɣe/, valencià /bo.tiˈɣeɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: De botiga i el sufix -er, segle XV.

### Nom

botiguer m. ‎(plural botiguers, femení botiguera)
* Persona a càrrec d'una botiga.

#### Sinònims

* venedor

#### Traduccions

* Alemany: Krämer $^{(de)}$ m., Krämerin $^{(de)}$ f., Verkäufer $^{(de)}$ m., Verkäuferin $^{(de)}$ f.
* Anglès: shop assistant $^{(en)}$
* Asturià: tenderu $^{(ast)}$ m.
* Castellà: tendero $^{(es)}$ m.
* Francès: commerçant $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·ti·guer (3)
* Heterograma de 8 lletres (begiortu)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# botigueres
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bu.tiˈɣe.ɾəs/ balear /bo.tiˈɣe.ɾəs/, /bu.tiˈɣe.ɾəs/ Occidental: /bo.tiˈɣe.ɾes/
   * Rimes: -eɾes

### Nom

botigueres f. pl.
* Forma plural de botiguera.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·ti·gue·res (4)
# botija
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /buˈti.ʒə/ balear /boˈti.ʒə/, /buˈti.ʒə/ Occidental: nord-occidental /boˈti.ʒa/, valencià /boˈti.d͡ʒa/
   * Rimes: -iʒa
   * Etimologia: Del castellà botija.

### Nom

botija f. ‎(plural botiges)
* Recipient de terrissa ventrut de coll estret per a mantenir líquids frescos.
* (valencià) càntir

#### Derivats

* botijó
* botilla

#### Traduccions

* Anglès: jug $^{(en)}$
* Castellà: botija $^{(es)}$ f.
* Francès: cruche $^{(fr)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·ti·ja (3)
* Heterograma de 6 lletres (abijot)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Termcat

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /boˈti.xa/, meridional /boˈti.ha/
       Americà: alt /boˈti.x(a)/, baix /boˈti.ha/, austral /boˈti.xa/
   * Rimes: -ixa
   * Etimologia: Del llatí butticula, diminutiu de buttis ‎(«bot, bóta»).

### Nom

botija f. ‎(plural botijas)
* botija

### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·ti·ja (3)
* Heterograma de 6 lletres (abijot)
# brocado
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \bɾoˈka.ðo\, meridional \bɾoˈka.(ð)o\
       Americà: alt /bɾoˈka.do/, baix \bɾoˈka.ðo\
   * Rimes: -ado
   * Etimologia: Del català brocat, de l’italià broccato.

### Nom

brocado m. ‎(plural brocados)
* brocat

### Adjectiu

brocado m. ‎(femení brocada, plural masculí brocados, plural femení brocadas)
* brocat

#### Sinònims

* brochado

### Miscel·lània

* Síl·labes: bro·ca·do (3)
# brocar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bɾuˈka/ balear /bɾoˈka/, /bɾuˈka/ Occidental: nord-occidental /bɾoˈka/ valencià /bɾoˈkaɾ/, /bɾoˈka/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: brocà
   * Etimologia: De broca, segle XIV.

### Verb

brocar trans., intr.
* (transitiu, antic) esperonar
* (intransitiu, antic) Escometre a cavall.
* (transitiu, dialectal) Fer més ample un forat per a encaixar el cap d’un pern.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: broco, broca, broquem Vocal rizotònica: /ɔ/

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: bro·car (2)
* Anagrames: barroc, cobrar, corbar

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# brocados
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \bɾoˈka.ðos\, meridional \bɾoˈka.(ð)oh\
       Americà: alt /bɾoˈka.d(o)s/, baix \bɾoˈka.ðoh\, austral \bɾoˈka.ðos\
   * Rimes: -ados

### Nom

brocados m. pl.
* forma plural de brocado

### Adjectiu

brocados m. pl.
* forma plural de brocado
# brocadas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \bɾoˈka.ðas\, meridional \bɾoˈka.ðah\
       Americà: alt /bɾoˈka.d(a)s/, baix \bɾoˈka.ðah\, austral \bɾoˈka.ðas\
   * Rimes: -adas

### Adjectiu

brocadas f. pl.
* forma plural de brocada
# breaths
## Anglès
### Nom

breaths
* forma plural de breath
# brecha digital
## Castellà
### Nom

brecha digital f.
* bretxa digital, fractura digital

#### Sinònims

* fractura digital

### Vegeu també

* brecha digital. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 juny 2014].
# brednoskajman
## Suec

   * Etimologia: De bred ‎(«ample»), nos ‎(«musell, morro») i kajman ‎(«caiman»).

### Nom

brednoskajman c. ‎(plural indefinit brednoskajmaner, plural definit brednoskajmanerna)
* (zoologia) caiman de musell ample, caiman del Brasil, yacaré over (Caiman latirostris)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en suec
# breathes
## Anglès
### Verb

breathes
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de breathe
# brecas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈbɾe.kas/, meridional /ˈbɾe.kah/
       Americà: alt /ˈbɾe.k(a)s/, baix /ˈbɾe.kah/, austral /ˈbɾe.kas/
   * Rimes: -ekas

### Nom

brecas m. pl.
* forma plural de breca
# breathtaking
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈbɹɛθˌteɪ.kɪŋ/ àudio (EUA)
   * Etimologia: De breath i taking.

### Adjectiu

breathtaking ‎(comparatiu more breathtaking, superlatiu most breathtaking)
* imponent, que fa perdre l'alè, apostoflant
# breech delivery
## Anglès
### Nom

breech delivery ‎(plural breech deliveries)
* part de natges

### Vegeu també

* breech delivery. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# breathing
## Anglès
### Verb

breathing
* gerundi de breathe
# breech deliveries
## Anglès
### Nom

breech deliveries
* forma plural de breech delivery
# cagara
## Català
### Verb

cagara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb cagar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb cagar.

#### Variants

* [1] caguessi, caguessa, cagueguessa, cagués, cagàs
* [2] caguessi, caguegués, cagués, cagàs
# cagar-la
## Català

   * Pronúncia: oriental /kəˈɣar.ɫə/, occidental /kaˈɣaɾ.ɫa/
   * Rimes: -aɾla
   * Etimologia: De cagar amb el pronom la.

### Verb

cagar-la intr. pron.
* (vulgarisme) Cometre una errada, una espifiada amb resultat desgraciat.
* (vulgarisme) Malmetre un negoci.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: la cago, la caga, la caguem

#### Sinònims

* espifiar-la

#### Relacionats

* cagada l'hemus

#### Traduccions

* Anglès: screw up $^{(en)}$
* Castellà: cagarla $^{(es)}$
* Francès: gaffer $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·gar·la (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DCVB
# cagar-se a les calces
## Català

   * Etimologia: Literalment, cagar-se a sobre, en els pantalons.

### Verb

cagar-se a les calces
* Espantar-se i desistir de fer una cosa arriscada.
    «Epimeteu, això no ho obris ni borratxo, sents, i ell, tros d'ase com és, el primer que fotrà és agafar un pet com una casa i anar i obrir el cony de capsa dels daixonsis i llavors sortirà la Pandora i el tio es cagarà a les calces i caurà de cul de tan bona que està la Pandora dels collons.» (Albert Mestres, Aquil·les o l'estupor, 2012)
    «Aqueixos generals americans valen pas res... Se caguen a les calces i fan passar davant tots els pobres negres de Brooklyn perquè aqueixos singes tenen pas por... És pas aixís que guanyaran la guerra.» (Joan-Daniel Bezsonoff, Les amnèsies de Déu, 2005)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DSFF
# cagarades
## Català

   * Pronúncia: oriental /kə.ɣəˈɾa.ðəs/, occidental /ka.ɣaˈɾa.ðes/
   * Rimes: -ades

### Nom

cagarades f. pl.
* Forma plural de cagarada.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ga·ra·des (4)
# cagaran
## Català

   * Pronúncia: oriental /kə.ɣəˈɾan/, occidental /ka.ɣaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

cagaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de cagar.
# cagar-se
## Català
### Verb

cagar-se
* Forma pronominal de cagar.

### Miscel·lània

* Anagrames: agraesc, cagares
# cagar el tió
## Català
### Verb

cagar el tió
* Acte tradicional de Nadal que consisteix a fer cagar el tió de Nadal amb cops de bastó.

#### Relacionats

* cagatió

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# cagarada
## Català

   * Pronúncia: oriental /kə.ɣəˈɾa.ðə/, occidental /ka.ɣaˈɾa.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De cagar, l'infix -ar- i el sufix -ada, segle XVII.

### Nom

cagarada f. ‎(plural cagarades)
* (col·loquial) Conjunt d’excrements expel·lits en una defecació.

#### Sinònims

* cagada, caguerada, tifa, tova

#### Traduccions

* Anglès: shit $^{(en)}$
* Castellà: cagada $^{(es)}$ f.
* Francès: étron $^{(fr)}$ m.
* Italià: cacata $^{(it)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ga·ra·da (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# bracejaries
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /bɾə.sə.ʒəˈɾi.əs/ Occidental: nord-occidental /bɾa.se.ʒaˈɾi.es/, valencià /bɾa.se.d͡ʒaˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

bracejaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de bracejar.

### Miscel·lània

* Anagrama: cabrejaries
# bracejarà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /bɾə.sə.ʒəˈɾa/ Occidental: nord-occidental /bɾa.se.ʒaˈɾa/, valencià /bɾa.se.d͡ʒaˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

bracejarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de bracejar.

### Miscel·lània

* Anagrames: cabrejara, cabrejarà
# bracejarien
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /bɾə.sə.ʒəˈɾi.ən/ Occidental: nord-occidental /bɾa.se.ʒaˈɾi.en/, valencià /bɾa.se.d͡ʒaˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

bracejarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de bracejar.

### Miscel·lània

* Anagrama: cabrejarien
# bracejaré
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /bɾə.sə.ʒəˈɾe/ Occidental: nord-occidental /bɾa.se.ʒaˈɾe/, valencià /bɾa.se.d͡ʒaˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

bracejaré
* Primera persona del singular (jo) del futur de bracejar.

### Miscel·lània

* Anagrama: cabrejaré
# bracejassen
## Català
### Verb

bracejassen
* (valencià, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb bracejar.

#### Variants

* bracegessin, bracegessen, bracejassin, bracejaren

### Miscel·lània

* Anagrama: cabrejassen
# bracejasses
## Català
### Verb

bracejasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb bracejar.

#### Variants

* bracegessis, bracegesses, bracejassis, bracejares

### Miscel·lània

* Anagrama: cabrejasses
# bracejaria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /bɾə.sə.ʒəˈɾi.ə/ Occidental: nord-occidental /bɾa.se.ʒaˈɾi.a/, valencià /bɾa.se.d͡ʒaˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

bracejaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de bracejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de bracejar.

### Miscel·lània

* Anagrama: cabrejaria
# bracejaràs
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /bɾə.sə.ʒəˈɾas/ Occidental: nord-occidental /bɾa.se.ʒaˈɾas/, valencià /bɾa.se.d͡ʒaˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

bracejaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de bracejar.

### Miscel·lània

* Anagrama: cabrejaràs
# bracejaríeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /bɾə.sə.ʒəˈɾi.əw/ Occidental: nord-occidental /bɾa.se.ʒaˈɾi.ew/, valencià /bɾa.se.d͡ʒaˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

bracejaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de bracejar.

### Miscel·lània

* Anagrama: cabrejaríeu
# blaue
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈblaʊ̯ə/

### Adjectiu

blaue
* forma declinada de blau
# blaua
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈbɫa.wə/, occidental /ˈbɫa.wa/

### Nom

blaua f. ‎(plural blaues)
* (peixos, central) Forma alternativa de blava.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bla·ua (2)
* Anagrama: baula

### Vegeu també

* blaua. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# blauem
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈblaʊ̯əm/

### Adjectiu

blauem
* forma declinada de blau
# blau elèctric
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌbɫaw .əˈɫɛk.tɾik/, occidental /ˌbɫaw .eˈɫɛk.tɾik/
   * Etimologia: Anomenat originalment per la resplendor de l'aire ionitzat produït durant les descàrregues elèctriques.

### Nom

blau elèctric m. ‎(només en singular)
* Color blau intens i viu.
    #2C75FF

#### Traduccions

* Anglès: electric blue $^{(en)}$
* Francès: bleu électrique $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
# blauere
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈblaʊ̯əʀə/

### Adjectiu

blauere
* forma declinada de blau
# blauen
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈblaʊ̯ən/

### Adjectiu

blauen
* forma declinada de blau
# blauer
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈblaʊ̯ɐ/ àudio

### Adjectiu

blauer
* forma comparativa de blau
# blauerem
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈblaʊ̯əʀəm/

### Adjectiu

blauerem
* forma declinada de blau
# blaueren
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈblaʊ̯əʀən/

### Adjectiu

blaueren
* forma declinada de blau
# blau marí
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌbɫaw.məˈɾi/, occidental /ˌbɫaw.maˈɾi/

### Nom

blau marí m. ‎(només en singular)
* Color blau fosc com l’aigua de mar.
    #000080

#### Traduccions

* Anglès: navy blue $^{(en)}$
* Castellà: azul marino $^{(es)}$
* Francès: bleu marine $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
* Tesaurus d'Art i Arquitectura
# calafatariva
## Català
### Verb

calafatariva
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) del condicional de calafatar.
* (alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de calafatar.
# calafataren
## Català

   * Pronúncia: oriental /kə.ɫə.fəˈta.ɾən/, occidental /ka.ɫa.faˈta.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

calafataren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de calafatar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb calafatar.
# calafataria
## Català

   * Pronúncia: oriental /kə.ɫə.fə.təˈɾi.ə/, occidental /ka.ɫa.fa.taˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

calafataria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de calafatar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de calafatar.
# calafatarien
## Català

   * Pronúncia: oriental /kə.ɫə.fə.təˈɾi.ən/, occidental /ka.ɫa.fa.taˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

calafatarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de calafatar.
# calafatares
## Català

   * Pronúncia: oriental /kə.ɫə.fəˈta.ɾəs/, occidental /ka.ɫa.faˈta.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

calafatares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de calafatar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb calafatar.
# calafataran
## Català

   * Pronúncia: oriental /kə.ɫə.fə.təˈɾan/, occidental /ka.ɫa.fa.taˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

calafataran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de calafatar.
# calafatara
## Català
### Verb

calafatara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb calafatar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb calafatar.
# calafatareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kə.ɫə.fə.təˈɾɛw/ balear /kə.ɫə.fə.təˈɾəw/, /kə.ɫə.fə.təˈɾɛw/ Occidental: /ka.ɫa.fa.taˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

calafatareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de calafatar.
# calafataries
## Català

   * Pronúncia: oriental /kə.ɫə.fə.təˈɾi.əs/, occidental /ka.ɫa.fa.taˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

calafataries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de calafatar.
# bufandas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /buˈfan.das/, meridional \buˈfaŋ.dah\
       Americà: alt /buˈfan.d(a)s/, baix \buˈfaŋ.dah\, austral /buˈfan.das/
   * Rimes: -andas

### Nom

bufandas f. pl.
* forma plural de bufanda

### Miscel·lània

* Síl·labes: bu·fan·das (3)
* Anagrama: fundabas
# bufant
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /buˈfan/ balear /buˈfant/, /buˈfan/ Occidental: nord-occidental /buˈfan/ valencià /buˈfant/, /buˈfan/
   * Rimes: -ant

### Verb

bufant
* Gerundi del verb bufar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bu·fant (2)
* Heterograma de 6 lletres (abfntu)
# bufar i fer ampolles
## Català

   * Etimologia: Per la tasca aparentment rutinària del vidrier que fa ampolles amb el bufador.

### Frase feta

bufar i fer ampolles
* Que és quelcom fàcil d'assolir.

#### Traduccions

* Anglès: piece of cake $^{(en)}$
* Castellà: coser y cantar $^{(es)}$, juego de niños $^{(es)}$, pan comido $^{(es)}$
* Francès: c'est du gâteau $^{(fr)}$
* Polonès: bułka z masłem $^{(pl)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DSFF
# bufara
## Català
### Verb

bufara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb bufar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb bufar.

#### Variants

* [1] bufessi, bufessa, bufeguessa, bufés, bufàs
* [2] bufessi, bufegués, bufés, bufàs

### Miscel·lània

* Síl·labes: bu·fa·ra (3)
# bufaran
## Català

   * Pronúncia: oriental /bu.fəˈɾan/, occidental /bu.faˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

bufaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de bufar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bu·fa·ran (3)
# bufar-se
## Català
### Verb

bufar-se
* Forma pronominal de bufar.

### Miscel·lània

* Anagrama: bufares
# bufarem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bu.fəˈɾɛm/ balear /bu.fəˈɾəm/, /bu.fəˈɾɛm/ Occidental: /bu.faˈɾem/
   * Rimes: -ɛm

### Verb

bufarem
* Primera persona del plural (nosaltres) del futur de bufar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bu·fa·rem (3)
* Heterograma de 7 lletres (abefmru)
* Anagrama: embufar
# bufanúvols
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌbu.fəˈnu.βuɫs/ balear /ˌbu.fəˈnu.voɫs/, /ˌbu.fəˈnu.vuɫs/ Occidental: nord-occidental /ˌbu.faˈnu.βoɫs/ valencià /ˌbu.faˈnu.voɫs/, /ˌbu.faˈnu.βoɫs/
   * Etimologia: De bufar i núvol, segle XX, hipèrbole burlesca que indica que simplement bufant es poden moure els núvols.

### Nom

bufanúvols m. ‎(plural invariable)
* Persona vanitosa.

#### Traduccions

* Castellà: tragavirotes $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: bu·fa·nú·vols (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# bufar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /buˈfa/ Occidental: nord-occidental /buˈfa/ valencià /buˈfaɾ/, /buˈfa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: bufà
   * Etimologia: D'origen onomatopeic, segle XIV.

### Verb

bufar intr., trans., pron. ‎(pronominal bufar-se)
* (intransitiu) Expulsar aire per la boca fent força amb els llavis mig closos.
* (transitiu) Dirigir l’aire expulsat amb força de la boca sobre alguna cosa.
* (intransitiu) Córrer el vent fent-se notar.
* (pronominal) Fer-se una bòfega.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: bufo, bufa, bufem

#### Sinònims

* (el vent) manxar, marinejar

#### Derivats

* bufallejar
* esbufegar

#### Compostos i expressions

* ésser bufar i fer ampolles = ser molt fàcil
* bufar-se-la a algú (vulgarisme) = no donar-li importància

#### Traduccions

* Alemany: blasen $^{(de)}$
* Anglès: blow $^{(en)}$
* Àrab: نَفَخَ‎ $^{(ar)}$
* Armeni: փչել $^{(hy)}$ ‎(ptxel)
* Belarús: дзьмуць $^{(be)}$ ‎(dzmuts) (impf), дуць $^{(be)}$ ‎(duts) (impf)
* Búlgar: ду́хам $^{(bg)}$ ‎(dúkham) (impf), ве́я $^{(bg)}$ ‎(veia) (impf)
* Castellà: soplar $^{(es)}$
* Coreà: 불다 $^{(ko)}$ ‎(bulda)
* Danès: blæse $^{(da)}$
* Eslovac: duť $^{(sk)}$ (impf), fúkať $^{(sk)}$ (impf), fúknuť $^{(sk)}$ (pf)
* Feroès: blása $^{(fo)}$
* Finès: puhaltaa $^{(fi)}$
* Francès: souffler $^{(fr)}$
* Friülà: soflâ $^{(fur)}$
* Gallec: soprar $^{(gl)}$
* Gal·lès: chwythu $^{(cy)}$
* Georgià: უბერავს $^{(ka)}$ ‎(úberavs)
* Grec: φυσώ $^{(el)}$ ‎(fissó)
* Grec antic: ἄημι $^{(grc)}$ ‎(áēmi)
* Ídix: בלאָזן‎ $^{(yi)}$
* Indonesi: tiup $^{(id)}$
* Irlandès: séid $^{(ga)}$
* Italià: soffiare $^{(it)}$
* Japonès: 吹く $^{(ja)}$
* Kazakh: соғу $^{(kk)}$ ‎(soğw/sogu)
* Letó: pust $^{(lv)}$
* Lituà: pusti $^{(lt)}$
* Llatí: sufflare $^{(la)}$, flare $^{(la)}$
* Macedoni: дува $^{(mk)}$ (impf)
* Malai: tiup $^{(ms)}$
* Maori: ihi $^{(mi)}$
* Mongol: үлээх $^{(mn)}$
* Neerlandès: blazen $^{(nl)}$
* Occità: bufar $^{(oc)}$
* Polonès: dmuchać $^{(pl)}$ (impf)
* Portuguès: soprar $^{(pt)}$, bufar $^{(pt)}$
* Quítxua: phukuy $^{(qu)}$
* Retoromànic: sufflar $^{(rm)}$, buffar $^{(rm)}$
* Romanès: sufla $^{(ro)}$
* Rus: дуть $^{(ru)}$ ‎(dut) (impf), ду́нуть $^{(ru)}$ ‎(dúnut) (pf)
* Sànscrit: वाति $^{(sa)}$
* Serbocroat: ду́вати $^{(sh)}$ (ciríl·lic), duvati $^{(sh)}$ (llatí)
* Sicilià: ciusciari $^{(scn)}$, ciuciari $^{(scn)}$
* Suec: blåsa $^{(sv)}$
* Tai: พัด $^{(th)}$
* Turc: üflemek $^{(tr)}$
* Txec: vát $^{(cs)}$ (impf)
* Ucraïnès: ду́ти $^{(uk)}$ ‎(duti) (impf)
* Uzbek: esmoq $^{(uz)}$
* Vènet: supiar $^{(vec)}$, sufiar $^{(vec)}$
* Vietnamita: thổi $^{(vi)}$
* Xinès: 吹 $^{(zh)}$ ‎(chuī)

### Miscel·lània

* Síl·labes: bu·far (2)
* Anagrames: brufa, brufà

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# buciaca
## Sard

   * Etimologia: Del català butxaca.

### Nom

buciaca f.
* butxaca

#### Sinònims

* burzaca, busciàcara, busciota

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Ditzionàriu in línia de sa Limba e Cultura Sarda sobre buciaca
# bucket
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈbʌkɪt/ àudio (EUA)

### Nom

bucket ‎(plural buckets)
* cubell, galleda
* cubellada
* catúfol

#### Compostos i expressions

* bucket down - a bots i barrals
* a drop in the bucket - un no res, que no ve a tomb
* to kick the bucket - estirar la pota

### Vegeu també

* bucket. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# buckets
## Anglès
### Nom

buckets
* forma plural de bucket
# buckhorn chollas
## Anglès
### Nom

buckhorn chollas
* forma plural de buckhorn cholla
# buckhorn cholla
## Anglès
### Nom

buckhorn cholla ‎(plural buckhorn chollas)
* Bot. (Cylindropuntia acanthocarpa Engelm. & Bigelow)

#### Àmbit

* [1]: Amèrica del Nord

### Vegeu també

* ↑ Moerman, Daniel E.. Native American Ethnobotany, 1998 (en anglès). Portland, Oregon: Timber Press, p. 365. ISBN 0-88192-453-9. (com Opuntia acanthocarpa Engelm. & Bigelow)
# bucks
## Anglès

   * Pronúncia: /bʌks/

### Nom

bucks
* forma plural de buck

### Verb

bucks
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de buck
# buceé
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /bu.θeˈe/
       Americà: alt /b(u).seˈe/, baix /bu.seˈe/
   * Rimes: -e

### Verb

buceé
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb bucear
# buck
## Anglès

   * Pronúncia: /bʌk/
   * Etimologia: Del protogermànic *bukkaz o *bukkô («cop de banyes»).

### Nom

buck ‎(plural bucks)
* cérvol mascle
* (EUA) boc
* (EUA, Austràlia, Nova Zelanda, Canadà) dòlar
    Can I borrow five bucks?Em deixes cinc dòlars?
* diners
    Corporations will do anything to make a buck.Les empreses haurien de fer quelcom per aconseguir diners.
* centena, cent
    The police caught me driving a buck forty on the freeway.La policia em va enxampar conduint a cent quaranta per l'autovia.
    That skinny guy? C'mon, he can't weigh more than a buck and a quarter.Aquell noi esquifit? I ara! Si només deu fer cent grams i quart!

#### Sinònims

* (cérvol) stag
* (boc) billygoat
* (dòlar) bill, bone, clam, cucumber, dead president, greenback, note, paper, simoleon, single

### Verb

buck ‎(3a persona singular present bucks, gerundi bucking, passat i participi bucked)
* copular

### Verb

   * Etimologia: Del protogermànic *būganą («doblegar).
buck ‎(3a persona singular present bucks, gerundi bucking, passat i participi bucked)
* arquejar el llom el cavall
* oposar-se fermament
    The vice president bucked at the board's latest solution.El vicepresident es va oposar fermament a la darrera proposta feta en la junta.
* resistir
    The plane bucked a strong headwind.L'avioneta va resistir un fort vent de cara.
* grinyolar, no anar bé
    The motor bucked and sputtered before dying completely.El motor va començar a grinyolar i a espetegar abans de deixar de funcionar.

### Nom

buck ‎(plural bucks)
* (Escòcia) faig

#### Sinònims

* beech tree

### Nom

   * Etimologia: De l'anglès antic bouken («ficar roba en remulla»).
buck ‎(plural bucks)
* ribell

### Verb

buck ‎(3a persona singular present bucks, gerundi bucking, passat i participi bucked)
* posar en remulla

#### Derivats

* bucket
# bucked
## Anglès

   * Pronúncia: /bʌkt/

### Verb

bucked
* passat i participi de buck
# bucking
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈbʌkɪŋ/

### Verb

bucking
* gerundi de buck