OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# furga
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfur.ɡə/, occidental /ˈfuɾ.ɣa/
   * Etimologia: De furgar, segle XVIII.

### Nom

furga f. ‎(plural furgues)
* Barreta de ferro per a remenar el foc.

#### Hipònims

* burxa (en punta)
* atiador (en ganxo)

#### Traduccions

* Anglès: poker $^{(en)}$
* Castellà: hurgón $^{(es)}$ m.
* Francès: fourgon $^{(fr)}$ m.

### Verb

furga
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de furgar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb furgar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ga (2)
* Anagrames: grufa, grufà

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# furessen
## Català

   * Pronúncia: oriental /fuˈɾe.sən/, occidental /fuˈɾe.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

furessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb furar.

#### Variants

* furessin, furassin, furassen

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·res·sen (3)
# furessin
## Català

   * Pronúncia: /fuˈɾe.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

furessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb furar.

#### Variants

* furessen, furassin, furassen

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·res·sin (3)
# furessis
## Català

   * Pronúncia: /fuˈɾe.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

furessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb furar.

#### Variants

* furesses, furassis, furasses

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·res·sis (3)
* Anagrama: fissures
# mortificares
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mur.ti.fiˈka.ɾəs/ balear /moɾ.ti.fiˈka.ɾəs/, /mur.ti.fiˈka.ɾəs/ Occidental: /moɾ.ti.fiˈka.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

mortificares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de mortificar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb mortificar.
# mortificarien
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mur.ti.fi.kəˈɾi.ən/ balear /moɾ.ti.fi.kəˈɾi.ən/, /mur.ti.fi.kəˈɾi.ən/ Occidental: /moɾ.ti.fi.kaˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

mortificarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de mortificar.
# mortificariva
## Català
### Verb

mortificariva
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) del condicional de mortificar.
* (alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de mortificar.
# mortificariven
## Català
### Verb

mortificariven
* (alguerès) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de mortificar.
# mortificarives
## Català
### Verb

mortificarives
* (alguerès) Segona persona del singular (tu) del condicional de mortificar.
# mortificarà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mur.ti.fi.kəˈɾa/ balear /moɾ.ti.fi.kəˈɾa/, /mur.ti.fi.kəˈɾa/ Occidental: /moɾ.ti.fi.kaˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

mortificarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de mortificar.
# mortificareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mur.ti.fi.kəˈɾɛw/ balear /moɾ.ti.fi.kəˈɾəw/, /mur.ti.fi.kəˈɾɛw/ Occidental: /moɾ.ti.fi.kaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

mortificareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de mortificar.
# mortificaria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mur.ti.fi.kəˈɾi.ə/ balear /moɾ.ti.fi.kəˈɾi.ə/, /mur.ti.fi.kəˈɾi.ə/ Occidental: /moɾ.ti.fi.kaˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

mortificaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de mortificar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de mortificar.
# mortificaries
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mur.ti.fi.kəˈɾi.əs/ balear /moɾ.ti.fi.kəˈɾi.əs/, /mur.ti.fi.kəˈɾi.əs/ Occidental: /moɾ.ti.fi.kaˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

mortificaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de mortificar.
# mortificaràs
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mur.ti.fi.kəˈɾas/ balear /moɾ.ti.fi.kəˈɾas/, /mur.ti.fi.kəˈɾas/ Occidental: /moɾ.ti.fi.kaˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

mortificaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de mortificar.
# miłościach
## Polonès
### Nom

miłościach
* locatiu plural de miłość
# miłościami
## Polonès
### Nom

miłościami
* instrumental plural de miłość
# miłościom
## Polonès
### Nom

miłościom
* datiu plural de miłość
# miłością
## Polonès
### Nom

miłością
* instrumental singular de miłość
# miłość
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈmʲi.wɔɕt͡ɕ/
   * Etimologia: Del protoeslau. Equivalent a miły ‎(«agradable») i el sufix -ość.

### Nom

miłość f.
* amor

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | miłość | miłości |
| Genitiu | miłości | miłości |
| Datiu | miłości | miłościom |
| Acusatiu | miłość | miłości |
| Instrumental | miłością | miłościami |
| Locatiu | miłości | miłościach |
| Vocatiu | miłości | miłości |
# mišto
## Romaní
### Adjectiu

mišto
* grafia acadèmica de miśto

### Adverbi

mišto
* grafia acadèmica de miśto
# miły
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈmi.wɨ/

### Adjectiu

miły ‎(comparatiu milszy, superlatiu najmilszy)
* simpàtic, agradable

#### Declinació

| cas | singular | singular | singular | singular | plural | plural |
| cas | masculí animat | masculí inanimat | neutre | femení | viril | no viril |
| nominatiu, vocatiu | miły | miły | miłe | miła | mili | miłe |
| genitiu | miłego | miłego | miłego | miłej | miłych | miłych |
| datiu | miłemu | miłemu | miłemu | miłej | miłym | miłym |
| acusatiu | miłego | miły | miłe | miłą | miłych | miłe |
| instrumental | miłym | miłym | miłym | miłą | miłymi | miłymi |
| locatiu | miłym | miłym | miłym | miłej | miłych | miłych |

#### Derivats

* miłość ‎(«amor»)

### Miscel·lània

* Síl·labes: mi·ły (2)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Wielki słownik języka polskiego sobre miły
* Per a més informació vegeu l'entrada al Słownik Języka Polskiego sobre miły
# miłą
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈmi.wɔ̃/

### Adjectiu

miłą
* acusatiu singular femení de miły
* instrumental singular femení de miły

### Miscel·lània

* Síl·labes: mi·łą (2)
# miśto
## Romaní

   * Etimologia: Del sànscrit मिष्ट ‎(miṣṭa), de मृष्ट ‎(mṛṣṭa).

### Adjectiu

miśto o mišto o mishto
* sinònim de laćho ‎(«bo»)
* útil, adequat
* agradable
* sinònim de laćhemòsqo ‎(«honrat»)
* sinònim de śukar ‎(«bell, maco»)
* sinònim de biulavdo ‎(«sencer»)

#### Sinònims

* (agradable) gudlo, gudlikano, śukar

#### Derivats

* miśtipen ‎(«bondat»)

### Adverbi

miśto o mišto o mishto
* bé

#### Sinònims

* laćhes

#### Descendents

* Caló català: mistó
* Caló espanyol: mistó
** Caló brasiler: mistore ‎(mištóri)

### Vegeu també

* Cizmich, Perseo; Adiego, Ignasi-Xavier. Rromani ćhib - Diccionari romaní-català / català-romaní. Círculo Rojo, 2022. ISBN 978-84-1155-225-7.
# mk
## Multilingüe
### Símbol

mk
* Codi de llengua ISO 639-1 del macedoni.
# garsada
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡərˈsa.ðə/, occidental /ɡaɾˈsa.ða/
   * Rimes: -ada

### Verb

garsada
* Participi femení singular del verb garsar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·sa·da (3)
* Anagrames: adargàs, agradàs, sagrada
# garsant
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡərˈsan/ balear /ɡəɾˈsant/, /ɡərˈsan/ Occidental: nord-occidental /ɡarˈsan/ valencià /ɡaɾˈsant/, /ɡaɾˈsan/
   * Rimes: -ant

### Verb

garsant
* Gerundi del verb garsar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·sant (2)
* Anagrames: garants, granats
# garsar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ɡərˈsa/ Occidental: nord-occidental /ɡarˈsa/ valencià /ɡaɾˈsaɾ/, /ɡaɾˈsa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: garsà
   * Etimologia: Variant de guerxar, segle XX.

### Verb

garsar trans., pron. ‎(pronominal garsar-se)
* (valencià) guerxar

#### Conjugació
### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·sar (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# garrí
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡəˈri/, occidental /ɡaˈri/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: Onomatopeic, segle XVI.

### Nom

garrí m. ‎(plural garrins)
* Cria de porc.

#### Sinònims

* godall, godí, gorrí, marranxó, marrinxó, nodrís, porcell, porquet, verratell

#### Traduccions

* Afrikaans: varkie $^{(af)}$
* Albanès: gic $^{(sq)}$
* Alemany: Ferkel $^{(de)}$ n., Schweinchen $^{(de)}$ n.
* Anglès: piglet $^{(en)}$
* Àrab: خِنَّوْص‎ $^{(ar)}$ m.
* Asturià: cuin $^{(ast)}$, gochín $^{(ast)}$
* Belarús: парася́ $^{(be)}$ n. ‎(parassià), парасё $^{(be)}$ n. ‎(parassió)
* Búlgar: прасе́нце $^{(bg)}$ n. ‎(prassentse), прасе́ $^{(bg)}$ n. ‎(prassè)
* Castellà: lechón $^{(es)}$
* Còrnic: porghellik $^{(kw)}$ m.
* Danès: pattegris $^{(da)}$
* Eslovac: prasiatko $^{(sk)}$ n.
* Eslovè: prašiček $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: porkido $^{(eo)}$
* Estonià: põrsas $^{(et)}$
* Feroès: súggrísur $^{(fo)}$ m.
* Francès: goret $^{(fr)}$, porcelet $^{(fr)}$ m., cochonnet $^{(fr)}$ m.
* Frisó occidental: bigge $^{(fy)}$
* Gallec: porquiño $^{(gl)}$ m., rancho $^{(gl)}$ m., bácoro $^{(gl)}$ m., larego $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: porchell $^{(cy)}$
* Georgià: გოჭი $^{(ka)}$ ‎(gotxi), ბურვაკი $^{(ka)}$ ‎(búrvaki)
* Grec: γουρουνόπουλο $^{(el)}$ n. ‎(gurunópulo)
* Grec antic: χοιρίδιον $^{(grc)}$ n. ‎(khoirídion), χοιρίον $^{(grc)}$ n. ‎(khoiríon)
* Hebreu: חֲזַרְזִיר‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: घेंटा $^{(hi)}$ m.
* Indonesi: anak babi $^{(id)}$
* Irlandès: banbh $^{(ga)}$ m.
* Islandès: grís $^{(is)}$ m.
* Italià: porcellino $^{(it)}$ m., maialino $^{(it)}$ m.
* Japonès: 子豚 $^{(ja)}$
* Javanès: genjik $^{(jv)}$
* Kazakh: торай $^{(kk)}$ ‎(toray/torai)
* Kurd: kudik $^{(ku)}$
* Letó: sivens $^{(lv)}$ m.
* Lituà: paršas $^{(lt)}$ m.
* Llatí: porcellus $^{(la)}$ m., porculus $^{(la)}$ m.
* Luxemburguès: Fierkel $^{(lb)}$ n.
* Macedoni: прасенце $^{(mk)}$ n., прасе $^{(mk)}$ n.
* Maltès: qażquż $^{(mt)}$ m.
* Mongol: торой $^{(mn)}$
* Neerlandès: big $^{(nl)}$ f., biggetje $^{(nl)}$ n.
* Noruec: grisunge $^{(no)}$ m., pattegris $^{(no)}$ m.
* Occità: porquet $^{(oc)}$ m., porcèl $^{(oc)}$ m.
* Polonès: prosiak $^{(pl)}$ m., prosię $^{(pl)}$ n., browek $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: porquinho $^{(pt)}$ m., leitão $^{(pt)}$ m.
* Retoromànic: purschè $^{(rm)}$ m., purschi $^{(rm)}$ m., purtschi $^{(rm)}$ m., purschel $^{(rm)}$ m.
* Romanès: purcel $^{(ro)}$ m.
* Romaní: balićho $^{(rom)}$ m.
* Rus: поросёнок $^{(ru)}$ m. ‎(porossiónok)
* Serbocroat: прасе $^{(sh)}$, prase $^{(sh)}$ n., свињче $^{(sh)}$, svinjče $^{(sh)}$ n.
* Sicilià: purciḍḍuzzu $^{(scn)}$ m.
* Suec: kulting $^{(sv)}$ c.
* Tagal: biik $^{(tl)}$
* Tai: ลูกหมู $^{(th)}$
* Txec: sele $^{(cs)}$ n., čunĕ $^{(cs)}$ n.
* Ucraïnès: порося́ $^{(uk)}$ n. ‎(porossià)
* Való: pouchlon $^{(wa)}$ m., coshet $^{(wa)}$ m.
* Vietnamita: lợn con $^{(vi)}$
* Volapük: svinül $^{(vo)}$
* Xinès: 豚 $^{(zh)}$ ‎(tún)

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·rí (2)
* Anagrames: agir $^{(alfagrama)}$, agrir, garir, girar

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# garsar-se
## Català
### Verb

garsar-se
* Forma pronominal de garsar.

### Miscel·lània

* Anagrames: esgarràs, garsares, ressagar
# garrut
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡəˈrut/, occidental /ɡaˈrut/
   * Rimes: -ut
   * Etimologia: De garra i el sufix -ut.

### Nom

garrut m. ‎(plural garruts)
* monestrell

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·rut (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Termcat
# garró
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡəˈro/, occidental /ɡaˈro/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: De garra i el sufix -ó.

### Nom

garró m. ‎(plural garrons)
* (valencià septentrional) turmell
* Brutícia que s'acumula a la part inferior de la roba.
* Genoll del porc.

#### Traduccions

* Anglès: knuckle $^{(en)}$
* Castellà: codillo $^{(es)}$
* Francès: épaule $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·ró (2)
* Anagrames: agror, arrog, gorra

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, Optimot
# garsades
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡərˈsa.ðəs/, occidental /ɡaɾˈsa.ðes/
   * Rimes: -ades

### Verb

garsades
* Participi femení plural del verb garsar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·sa·des (3)
* Anagrames: desgasar, sagrades
# morguérem
## Català
### Verb

morguérem
* (col·loquial valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb morir.
# morguéreu
## Català
### Verb

morguéreu
* (col·loquial valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb morir.
# moribonde
## Italià

   * Pronúncia: /mo.riˈbon.de/

### Adjectiu

moribonde f. pl.
* forma plural de moribonda

### Nom

moribonde f. pl.
* forma plural de moribonda
# mori
## Català

   * Pronúncia: /ˈmɔ.ɾi/
   * Rimes: -ɔɾi

### Verb

mori
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de morir.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb morir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb morir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb morir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mo·ri (2)
* Anagrames: miro, Miró

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈmoː.riː/

### Adjectiu

mōrī
* nominatiu masculí plural de mōrus
* vocatiu masculí plural de mōrus
* genitiu masculí singular de mōrus
* genitiu neutre singular de mōrus

### Nom

mōrī
* nominatiu plural de mōrus
* vocatiu plural de mōrus
* genitiu singular de mōrus
# moria
## Català
### Verb

moria
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de morir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de morir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mo·ri·a (3)
* Anagrames: aromi, aromí, Aromí, maori, raïmo

## Italià

   * Pronúncia: /moˈriː.a/

### Nom

moria f. ‎(plural morie)
* mortaldat

### Miscel·lània

* Síl·labes: mo·rì·a (3)
# moribonda
## Italià

   * Pronúncia: /mo.riˈbon.da/

### Adjectiu

moribonda f. ‎(plural moribonde)
* forma femenina de moribondo

### Nom

moribonda f. ‎(plural moribonde)
* forma femenina de moribondo
# moribund
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mu.ɾiˈβun/ balear /mo.ɾiˈbunt/, /mu.ɾiˈbun/ Occidental: nord-occidental /mo.ɾiˈβun/ valencià /mo.ɾiˈbunt/, /mo.ɾiˈβun/
   * Rimes: -unt
   * Etimologia: Del llatí moribundus, participi futur passiu de morir.

### Adjectiu

moribund m. ‎(femení moribunda, plural masculí moribunds, plural femení moribundes)
* Que és proper a la mort.

#### Traduccions

* Anglès: dying $^{(en)}$, moribund $^{(en)}$
* Castellà: moribundo $^{(es)}$
* Francès: moribond $^{(fr)}$, mourant $^{(fr)}$
* Italià: moribondo $^{(it)}$, morente $^{(it)}$

### Nom

moribund m. ‎(plural moribunds, femení moribunda)
* Aquell que té proper el moment de la mort.

#### Traduccions

* Anglès: dying $^{(en)}$, moribund $^{(en)}$
* Castellà: moribundo $^{(es)}$
* Francès: moribond $^{(fr)}$, mourant $^{(fr)}$
* Italià: moribondo $^{(it)}$, morente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: mo·ri·bund (3)
* Heterograma de 8 lletres (bdimnoru)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# moribondo
## Italià

   * Pronúncia: /mo.riˈbon.do/

### Adjectiu

moribondo m. ‎(femení moribonda, plural masculí moribondi, plural femení moribonde)
* moribund

### Nom

moribondo m. ‎(plural moribondi, femení moribonda)
* moribund

### Miscel·lània

* Síl·labes: mo·ri·bón·do (4)
# moribondi
## Italià

   * Pronúncia: /mo.riˈbon.di/

### Adjectiu

moribondi m. pl.
* forma plural de moribondo

### Nom

moribondi m. pl.
* forma plural de moribondo
# generizáveis
## Portuguès

   * Pronúncia: (pendent)

### Adjectiu

generizáveis inv. pl.
* forma plural de generalizável

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·ne·ra·li·zá·veis (6)
# generitzí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʒə.nə.ɾiˈd͡zi/ Occidental: nord-occidental /d͡ʒe.ne.ɾiˈd͡zi/, valencià /d͡ʒe.ne.ɾiˈzi/
   * Rimes: -i

### Verb

generitzí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de generitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·ne·rit·zí (4)
# generitzéssem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʒə.nə.ɾiˈd͡ze.səm/ Occidental: nord-occidental /d͡ʒe.ne.ɾiˈd͡ze.sem/, valencià /d͡ʒe.ne.ɾiˈze.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

generitzéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb generitzar.

#### Variants

* generitzéssim, generitzàssim, generitzàssem, generitzàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·ne·rit·zés·sem (5)
# generitzésseu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʒə.nə.ɾiˈd͡ze.səw/ Occidental: nord-occidental /d͡ʒe.ne.ɾiˈd͡ze.sew/, valencià /d͡ʒe.ne.ɾiˈze.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

generitzésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb generitzar.

#### Variants

* generitzéssiu, generitzàssiu, generitzàsseu, generitzàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·ne·rit·zés·seu (5)
# generitzéssiu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʒə.nə.ɾiˈd͡ze.siw/ Occidental: nord-occidental /d͡ʒe.ne.ɾiˈd͡ze.siw/, valencià /d͡ʒe.ne.ɾiˈze.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

generitzéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb generitzar.

#### Variants

* generitzésseu, generitzàssiu, generitzàsseu, generitzàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·ne·rit·zés·siu (5)
# generosamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /xe.neˌɾo.saˈmen.te/, meridional /he.neˌɾo.saˈmen.te/
       Americà: alt /xe.neˌɾo.saˈmen.t(e)/, baix /he.neˌɾo.saˈmen.te/, austral /xe.neˌɾo.saˈmen.te/
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De generoso i el sufix -mente.

### Adverbi

generosamente
* generosament

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·ne·ro·sa·men·te (6)

## Italià

   * Pronúncia: /d͡ʒe.neˌro.saˈmen.te/
   * Etimologia: De generoso i el sufix -mente.

### Adverbi

generosamente
* generosament

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·ne·ro·sa·mén·te (6)
# generitzéssim
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʒə.nə.ɾiˈd͡ze.sim/ Occidental: nord-occidental /d͡ʒe.ne.ɾiˈd͡ze.sim/, valencià /d͡ʒe.ne.ɾiˈze.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

generitzéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb generitzar.

#### Variants

* generitzéssem, generitzàssim, generitzàssem, generitzàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·ne·rit·zés·sim (5)
# genero
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈɡɛ.nɛ.roː/
   * Etimologia: De genus.

### Verb

generō ‎(1a present$^?$), generās ‎(2a present), generāre ‎(infinitiu), generāvī ‎(perfet), generātum ‎(supí)
* generar, engendrar
    «Oebalus, quem generasse Telon Sebethide nymphā Fertur» (Virgili, Eneida, VII, 734)Èbal, de qui es diu que Teló de Sebethides va engendrar de la nimfa
* generar, nàixer, créixer, produir
    «e gramine, quod in eo loco generatum esset» (Aulus Gel·li, Noctes Atticae, VI.5)de l'herba que naixia en aquell lloc
# generosament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʒə.nəˌɾo.zəˈmen/ balear /ʒə.nəˌɾo.zəˈment/, /ʒə.nəˌɾo.zəˈmen/ Occidental: nord-occidental /d͡ʒe.neˌɾo.zaˈmen/ valencià /d͡ʒe.neˌɾo.zaˈment/, /d͡ʒe.neˌɾo.zaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De generós i el sufix -ment.

### Adverbi

generosament
* D’una manera generosa.

#### Traduccions

* Anglès: generously $^{(en)}$
* Castellà: generosamente $^{(es)}$
* Finès: anteliaasti $^{(fi)}$
* Francès: généreusement $^{(fr)}$
* Italià: generosamente $^{(it)}$
* Occità: generosament $^{(oc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ge·ne·ro·sa·ment (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# mòllera de roca
## Català
### Nom

mòllera de roca f. ‎(plural mòlleres de roca)
* mòllera roquera

### Vegeu també

* mòllera de roca. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# mòllera roquera
## Català
### Nom

mòllera roquera f. ‎(plural mòlleres roqueres)
* Peix de la família dels gàdids amb aletes ventrals formades per dos radis molt allargats que s'estenen fins a l'origen de l'aleta anal (Phycis phycis).
* (peixos) escolà
* (peixos) merlà

#### Sinònims

* (Phycis phycis) bròtola, bròtola de roca, bròtola roquera, fura, furonet de roca, molla, molla de forària, mòllera, mòllera borda, mòllera cabotera, mòllera de roca
* (arcaismes, localismes) molla del furari, móllara, mollera, móllera

#### Traduccions

* Anglès: fork beard $^{(en)}$, forkbeard $^{(en)}$
* Castellà: brotola de roca $^{(es)}$, brótola de roca $^{(es)}$, escolano $^{(es)}$, matrana $^{(es)}$
* Francès: mostelle de roche $^{(fr)}$, phycis de roche $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, Termcat
# mòllera de fang
## Català
### Nom

mòllera de fang f. ‎(plural mòlleres de fang)
* mòllera pigada

### Vegeu també

* mòllera de fang. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# mòllera de palangre
## Català
### Nom

mòllera de palangre f. ‎(plural mòlleres de palangre)
* mòllera pigada

### Vegeu també

* mòllera de palangre. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# mòllera morenella
## Català
### Nom

mòllera morenella f. ‎(plural mòlleres morenelles)
* Peix de la família dels mòrids, de color bru rogenc, d’aigües entre 300 i 2.500 metres de profunditat (Mora moro).

#### Sinònims

* morenella, morenella vera, moranella

#### Traduccions

* Anglès: common mora $^{(en)}$
* Castellà: mollera moranella $^{(es)}$
* Francès: moro commun $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DCVB, Termcat
# mòllera de grapissar
## Català
### Nom

mòllera de grapissar f. ‎(plural mòlleres de grapissar)
* Peix de la família dels mòrids d’aigües càlides de l’Atlàntic nord-est i de la Mediterrània (Gadella maraldi).

#### Traduccions
### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, Termcat
# mòllera fosca
## Català
### Nom

mòllera fosca f. ‎(plural mòlleres fosques)
* capellà

### Vegeu també

* mòllera fosca. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# mòllera pigada
## Català
### Nom

mòllera pigada f. ‎(plural mòlleres pigades)
* Peix de la família dels gàdids de cos allargat, cap aplanat, ulls grossos, amb aletes ventrals filiformes i bifurcades (Phycis blennoides).

#### Sinònims

* bròtola, faneca, fura, furó, furonet de fang, lluç amb barba, lluç barbut, mamona, molla, molla de bou, molla de roca, mollassa, mòllera, mòllera bròtola, mòllera de fang, mòllera de palangre, mòllera palangre, mòllera pigallada
* (arcaismes, localismes) alfaneca, brótola, bròtula, móllara, mollera, móllera

#### Traduccions

* Anglès: greater forkbeard $^{(en)}$
* Castellà: alfaneca $^{(es)}$, brotola de fango $^{(es)}$, brótola de fango $^{(es)}$, escolana $^{(es)}$, escolano $^{(es)}$, ficio $^{(es)}$
* Francès: mostelle de fond $^{(fr)}$, mostelle de vase $^{(fr)}$, phycis de fond $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, Termcat
# mòllera palangre
## Català
### Nom

mòllera palangre f. ‎(plural mòlleres palangres)
* mòllera pigada

### Vegeu també

* mòllera palangre. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# mòllera pigallada
## Català
### Nom

mòllera pigallada f. ‎(plural mòlleres pigallades)
* mòllera pigada

### Vegeu també

* mòllera pigallada. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# moletejàssem
## Català
### Verb

moletejàssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb moletejar.
# moleva
## Català
### Verb

moleva
* (col·loquial nord-occidental, alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de moldre.
* (col·loquial nord-occidental, alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de moldre.

### Miscel·lània

* Anagrama: ovalem
# moletejàs
## Català
### Verb

moletejàs
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb moletejar.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb moletejar.
# moletejàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mu.ɫə.təˈʒa.βəw/ balear /mo.ɫə.təˈd͡ʒa.vəw/, /mu.ɫə.təˈʒa.vəw/ Occidental: nord-occidental /mo.ɫe.teˈʒa.βew/ valencià /mo.ɫe.teˈd͡ʒa.vew/, /mo.ɫe.teˈd͡ʒa.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

moletejàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de moletejar.
# moletejàssiu
## Català
### Verb

moletejàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb moletejar.
# moletejàsseu
## Català
### Verb

moletejàsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb moletejar.