OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# fendirà
## Català

   * Pronúncia: oriental /fən.diˈɾa/, occidental /fen.diˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

fendirà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de fendir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fen·di·rà (3)
* Heterograma de 7 lletres (adefinr)
* Anagrames: enfardi, enfardí, fendria
# fendiríeu
## Català

   * Pronúncia: oriental /fən.diˈɾi.əw/, occidental /fen.diˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

fendiríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de fendir.

### Miscel·lània

* Anagrames: definireu, definíreu, redefiniu
# fendis
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɛn.dɪs/

### Verb

fendis
* segona persona singular del present d'indicatiu actiu de fendō
# fendisses
## Català

   * Pronúncia: oriental /fənˈdi.səs/, occidental /fenˈdi.ses/
   * Rimes: -ises

### Verb

fendisses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb fendir.

#### Variants

* fendissis

### Miscel·lània

* Anagrama: desfessin
# fendissis
## Català

   * Pronúncia: oriental /fənˈdi.sis/, occidental /fenˈdi.sis/
   * Rimes: -isis

### Verb

fendissis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb fendir.

#### Variants

* fendisses
# fama
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfa.mə/, occidental /ˈfa.ma/
   * Rimes: -ama
   * Etimologia: Del llatí fama amb el mateix significat; procedent de Fama, divinitat de l'antiga Roma que sabia tot el que passava perquè podia veure el que passava a qualsevol lloc, segle XIV.

### Nom

fama f. ‎(plural fames)
* Reputació d'una persona.

#### Compostos i expressions

* tenir fama: ser conegut per moltes persones i a diferents llocs.

#### Derivats

famós

#### Sinònims

reputació, renom, anomenada, aurèola, popularitat, notorietat, celebritat, consideració

#### Traduccions

* Albanès: famë $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Ruhm $^{(de)}$ m.
* Anglès: fame $^{(en)}$
* Àrab: شُهْرَة‎ $^{(ar)}$ f.
* Armeni: համբավ $^{(hy)}$ ‎(hambav)
* Belarús: сла́ва $^{(be)}$ f. ‎(slava)
* Búlgar: сла́ва $^{(bg)}$ f. ‎(slava)
* Castellà: fama $^{(es)}$
* Coreà: 유명 $^{(ko)}$ ‎(yumyeong)
* Danès: berømmelse $^{(da)}$ c.
* Eslovac: sláva $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: slava $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: famo $^{(eo)}$
* Estonià: kuulsus $^{(et)}$
* Finès: maine $^{(fi)}$
* Francès: réputation $^{(fr)}$
* Gallec: fama $^{(gl)}$ f.
* Georgià: დიდება $^{(ka)}$ ‎(dídeba)
* Grec: φήμη $^{(el)}$ f. ‎(fimi)
* Grec antic: κλέος $^{(grc)}$ n. ‎(kléos)
* Hebreu: מוֹנִיטִין‎ $^{(he)}$ m. pl.
* Hindi: लोकप्रियता $^{(hi)}$ f.
* Hongarès: hír $^{(hu)}$
* Ídix: רום‎ $^{(yi)}$
* Irlandès: clú $^{(ga)}$ m.
* Islandès: frægð $^{(is)}$ f.
* Italià: fama $^{(it)}$
* Japonès: 有名 $^{(ja)}$
* Kazakh: даңқ $^{(kk)}$ ‎(dañq/dangkh)
* Kirguís: даңк $^{(ky)}$ ‎(dangk)
* Letó: slava $^{(lv)}$
* Lituà: šlovė $^{(lt)}$ f.
* Llatí: fama $^{(la)}$ f.
* Macedoni: слава $^{(mk)}$ f.
* Malai: gah $^{(ms)}$
* Neerlandès: bekendheid $^{(nl)}$ f.
* Noruec: berømthet $^{(no)}$
* Polonès: sława $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: fama $^{(pt)}$ f.
* Romanès: faimă $^{(ro)}$ f.
* Rus: сла́ва $^{(ru)}$ f. ‎(slava)
* Sànscrit: प्रसिद्धि $^{(sa)}$ f.
* Serbocroat: слава $^{(sh)}$, slava $^{(sh)}$ f.
* Suec: berömmelse $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: шӯҳрат $^{(tg)}$
* Tai: ชื่อเสียง $^{(th)}$
* Turc: ün $^{(tr)}$
* Txec: sláva $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: сла́ва $^{(uk)}$ f. ‎(slava)
* Uzbek: shuhrat $^{(uz)}$
* Vietnamita: danh tiếng $^{(vi)}$
* Xinès: 名譽 $^{(zh)}$ ‎(名誉, míngyù)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·ma (2)
* Anagrama: afam

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈfa.ma/
   * Rimes: -ama

### Nom

fama f. ‎(plural famas)
* fama

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·ma (2)

## Italià

   * Pronúncia: /ˈfaː.ma/

### Nom

fama f. ‎(plural fame)
* fama

### Miscel·lània

* Síl·labes: fà·ma (2)
# fam de llop
## Català
### Nom

fam de llop f. ‎(plural fams de llop)
* (col·loquial) Fam extrema.

#### Sinònims

* fam canina, fam de cadell (Pallars)

#### Relacionats

* roncar-li els budells, morir-se de fam, menjar com un llop

#### Compostos i expressions

* tenir una fam de llop

#### Traduccions
### Vegeu també

* Obres de referència: DSFF
# fam.
## Castellà
### Abreviatura

fam.
* forma abreujada de familiar
# fam canina
## Català
### Nom

fam canina m. ‎(plural fams canines)
* Fam intensa.

#### Traduccions

* Alemany: Bärenhunger $^{(de)}$ m.
* Anglès: ravenous hunger $^{(en)}$
* Castellà: hambre canina $^{(es)}$ f.
* Francès: faim de loup $^{(fr)}$ f., faim canine $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# famas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfa.mas/, meridional /ˈfa.mah/
       Americà: alt /ˈfa.m(a)s/, baix /ˈfa.mah/, austral /ˈfa.mas/
   * Rimes: -amas

### Nom

famas f. pl.
* forma plural de fama
# fambre
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfam.bɾə/, occidental /ˈfam.bɾe/

### Nom

fambre m. ‎(plural fambres)
* dot

### Miscel·lània

* Síl·labes: fam·bre (2)
* Heterograma de 6 lletres (abefmr)
* Anagrama: fembra

### Vegeu també

* fambre. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# florírets
## Català antic
### Verb

florírets
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de florir

#### Variants

* floríssets, florísseu, floríreu
# floríreu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫuˈɾi.ɾəw/ balear /fɫoˈɾi.ɾəw/, /fɫuˈɾi.ɾəw/ Occidental: /fɫoˈɾi.ɾew/
   * Rimes: -iɾew

### Verb

floríreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de florir.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb florir.

#### Variants

* [1] floriguéreu
* [2] floriguésseu, floriguéreu, floríssiu, florísseu

## Català antic
### Verb

floríreu
* segona persona plural (vós, vosaltres) del passat de florir
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de florir

#### Variants

* [1] florist
* [2] floríssets, florísseu, florírets
# florís
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫuˈɾis/ balear /fɫoˈɾis/, /fɫuˈɾis/ Occidental: /fɫoˈɾis/
   * Rimes: -is

### Verb

florís
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb florir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb florir.

#### Variants

* [1] florigués, florissi, floriguera, florira
* [2] florigués, florissi, floriguera, florira

## Català antic
### Verb

florís
* primera persona singular (io, yo, jo) de l'imperfet de subjuntiu de florir
* tercera persona singular (él, eyl, ell) de l'imperfet de subjuntiu de florir

#### Variants

* [1] florira
* [2] florira
# floríssets
## Català antic
### Verb

floríssets
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de florir

#### Variants

* florísseu, florírets, floríreu
# florísseu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫuˈɾi.səw/ balear /fɫoˈɾi.səw/, /fɫuˈɾi.səw/ Occidental: /fɫoˈɾi.sew/
   * Rimes: -isew

### Verb

florísseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb florir.

#### Variants

* floriguésseu, floriguéreu, floríssiu, floríreu

### Miscel·lània

* Anagrama: friülesos

## Català antic
### Verb

florísseu
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de florir

#### Variants

* floríssets, florírets, floríreu
# florírem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫuˈɾi.ɾəm/ balear /fɫoˈɾi.ɾəm/, /fɫuˈɾi.ɾəm/ Occidental: /fɫoˈɾi.ɾem/
   * Rimes: -iɾem

### Verb

florírem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de florir.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb florir.

#### Variants

* [1] floriguérem
* [2] floriguéssem, floriguérem, floríssim, floríssem

## Català antic
### Verb

florírem
* primera persona plural (nós, nosaltres) del passat de florir
* primera persona plural (nós, nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de florir

#### Variants

* [1] florim
* [2] floríssem
# floríssiu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫuˈɾi.siw/ balear /fɫoˈɾi.siw/, /fɫuˈɾi.siw/ Occidental: /fɫoˈɾi.siw/
   * Rimes: -isiw

### Verb

floríssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb florir.

#### Variants

* floriguésseu, floriguéreu, florísseu, floríreu
# floríssem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫuˈɾi.səm/ balear /fɫoˈɾi.səm/, /fɫuˈɾi.səm/ Occidental: /fɫoˈɾi.sem/
   * Rimes: -isem

### Verb

floríssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb florir.

#### Variants

* floriguéssem, floriguérem, floríssim, florírem

## Català antic
### Verb

floríssem
* primera persona plural (nós, nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de florir

#### Variants

* florírem
# floríssim
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫuˈɾi.sim/ balear /fɫoˈɾi.sim/, /fɫuˈɾi.sim/ Occidental: /fɫoˈɾi.sim/
   * Rimes: -isim

### Verb

floríssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb florir.

#### Variants

* floriguéssem, floriguérem, floríssem, florírem
# fielder's choices
## Anglès
### Nom

fielder's choices
* forma plural de fielder's choice
# fielders
## Anglès
### Nom

fielders
* forma plural de fielder
# field works
## Anglès
### Nom

field works
* forma plural de field work
# fielder
## Anglès
### Nom

fielder ‎(plural fielders)
* (beisbol) jugador de camp

### Vegeu també

* fielder. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# fielder's choice
## Anglès
### Nom

fielder's choice ‎(plural fielders' choices o fielder's choices)
* (beisbol) jugada d'elecció

### Vegeu també

* fielder's choice. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# fielding
## Anglès
### Verb

fielding
* gerundi de field
# fielded
## Anglès
### Verb

fielded
* passat i participi de field
# fielders' choices
## Anglès
### Nom

fielders' choices
* forma plural de fielder's choice
# fields
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Nom

fields
* forma plural de field

### Verb

fields
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de field
# field work
## Anglès
### Nom

field work ‎(plural field works)
* treball de camp

#### Sinònims

* field research
# fer l'ullet
## Català
### Verb

fer l'ullet trans.
* Tancar breument un ull tot mantenint l’altre obert, com a senyal de complicitat dissimulada.

#### Sinònims

* picar l'ullet
* fer la guerxina

#### Traduccions

* Anglès: wink $^{(en)}$
* Castellà: guiñar $^{(es)}$
* Francès: faire un clin d'œil $^{(fr)}$
* Italià: strizzare $^{(it)}$ l'occhio, fare l'occhiolino $^{(it)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DCVB
# fer la contra
## Català
### Verb

fer la contra
* Anar contra l’opinió d’algú,

#### Variants

* portar la contra

#### Traduccions

* Anglès: go against $^{(en)}$, oppose $^{(en)}$
* Castellà: hacer la contra $^{(es)}$, llevar la contraria $^{(es)}$
* Francès: porter la contradiction $^{(fr)}$
* Italià: fare il bastian contrario $^{(it)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DSFF
# fer la galotxa
## Català
### Verb

fer la galotxa intr.
* (pilota valenciana) Restar amb una volea la pilota procedent de la ferida, un cop ha ultrapassat la corda de galotxa.

### Vegeu també

* fer la galotxa. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# fer l'orni
## Català

   * Etimologia: Incerta. Potser del grec antic ὄρνις ‎(órnis, «ocell»), o potser de borni.

### Verb

fer l'orni
* fer el desentès

#### Relacionats

* fer l'enze

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# fer la gara-gara
## Català
### Verb

fer la gara-gara
* Fer el bus, fer la pilota.

#### Variants

* fer la garagara (arcaisme)

#### Traduccions

* Castellà: hacer la pelota $^{(es)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
* Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom I.
# fer l'ànec
## Català
### Verb

fer l'ànec
* (col·loquial) morir.

#### Traduccions

* Anglès: kick the bucket $^{(en)}$
* Castellà: estirar la pata $^{(es)}$
# fer la baca
## Català
### Verb

fer la baca trans.
* Tirar enlaire a algú posat sobre una lona sostinguda per d'altres per les vores.

#### Sinònims

* donar la baca
* mantejar

#### Traduccions

* Anglès: toss $^{(en)}$ in a blanket
* Castellà: mantear $^{(es)}$
* Francès: berner $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# fer la garagara
## Català
### Verb

fer la garagara
* Antigament, fer la gara-gara (fer el bus, fer la pilota).

#### Traduccions

* Castellà: hacer la pelota $^{(es)}$ [1]

### Vegeu també

* Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom I.
# fer l'orc
## Català
### Verb

fer l'orc
* Fer ximpleries

#### Sinònims

* orquejar

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DCVB
# fer la figa
## Català

   * Etimologia: Vegeu figa ‎(«vulva»).

### Verb

fer la figa
* Fer un gest d’escarn a algú mostrant el puny amb el polze sortint entre l’índex i el dit del cor.

#### Relacionats

* fer figa

#### Traduccions

* Castellà: hacer la higa $^{(es)}$
* Francès: faire la nique $^{(fr)}$, faire la figue à $^{(fr)}$
* Italià: fare le fiche $^{(it)}$
* Occità: far la figa $^{(oc)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, DCVB, DSFF
# fuets
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈɛts/ balear /fuˈəts/, /fuˈɛts/ Occidental: /fuˈets/
   * Rimes: -ɛts

### Nom

fuets m. pl.
* Forma plural de fuet.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ets (2)
* Anagrames: estuf, fetus, tufes

## Anglès
### Nom

fuets
* forma plural de fuet

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfwe(t)s/, meridional /ˈfwe(t)h/
       Americà: alt /ˈfwets/, baix /ˈfwe(t)h/, austral /ˈfwe(t)s/
   * Rimes: -ets

### Nom

fuets m. pl.
* forma plural de fuet
# fuertes
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfweɾ.tes/, meridional /ˈfweɾ.teh/
       Americà: alt /ˈfweɾ.t(e)s/, baix /ˈfweɾ.teh/, austral /ˈfweɾ.tes/
   * Rimes: -eɾtes

### Adjectiu

fuertes inv. pl.
* forma plural de fuerte

### Nom

fuertes m. pl.
* forma plural de fuerte
# fuertes marejadas
## Castellà
### Nom

fuertes marejadas f. pl.
* forma plural de fuerte marejada
# fuet
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈɛt/ balear /fuˈət/, /fuˈɛt/ Occidental: /fuˈet/
   * Rimes: -ɛt
   * Etimologia: Del francès fouet, segle XIX.

### Nom

fuet m. ‎(plural fuets)
* Corretja amb un mànec utilitzada per a colpejar.
* (aliments) Llonganissa llarga, prima i assecada.
* Instrument idiòfon de percussió format per dos llistons de fusta units mitjançant una frontissa, en el qual el so és generat fent xocar els llistons.
* (peixos) veta

#### Sinònims

* (corretja) esclafidor

#### Relacionats

* llonganissa

#### Traduccions

* Albanès: kamxhik $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Peitsche $^{(de)}$ f.
* Anglès: whip $^{(en)}$
* Àrab: سَوْط‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: մտրակ $^{(hy)}$ ‎(mtrak)
* Belarús: пу́га $^{(be)}$ f. ‎(puha)
* Bengalí: বেত $^{(bn)}$
* Búlgar: бич $^{(bg)}$ m. ‎(bitx)
* Castellà: látigo $^{(es)}$
* Coreà: 채찍 $^{(ko)}$ ‎(chaejjik)
* Danès: pisk $^{(da)}$ c.
* Eslovac: bič $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: bič $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: vipo $^{(eo)}$
* Estonià: piitsutama $^{(et)}$
* Feroès: píska $^{(fo)}$
* Francès: fouet $^{(fr)}$
* Gallec: látego $^{(gl)}$
* Grec: μαστίγιο $^{(el)}$ m. ‎(mastígio)
* Grec antic: μάστιξ $^{(grc)}$ f. ‎(mástix)
* Hebreu: שׁוֹט‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: चाबुक $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: ostor $^{(hu)}$
* Ídix: בײַטש‎ $^{(yi)}$ f.
* Indonesi: cambuk $^{(id)}$
* Irlandès: fuip $^{(ga)}$
* Italià: frusta $^{(it)}$
* Japonès: 鞭 $^{(ja)}$
* Kazakh: қамшы $^{(kk)}$ ‎(qamşı/khamxi)
* Kirguís: камчы $^{(ky)}$ ‎(kamtxu)
* Letó: pataga $^{(lv)}$ f.
* Lituà: botagas $^{(lt)}$ m.
* Llatí: flagellum $^{(la)}$ n., verber $^{(la)}$ n.
* Luxemburguès: Baatsch $^{(lb)}$ f.
* Macedoni: бич $^{(mk)}$ m.
* Maori: wepu $^{(mi)}$
* Mongol: ташуур $^{(mn)}$
* Neerlandès: zweep $^{(nl)}$
* Noruec: pisk $^{(no)}$
* Occità: foet $^{(oc)}$ m.
* Persa: شلاق‎ $^{(fa)}$
* Polonès: bat $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: chicote $^{(pt)}$ m.
* Romanès: bici $^{(ro)}$ n.
* Rus: кнут $^{(ru)}$ m. ‎(knut)
* Serbocroat: бич $^{(sh)}$, bič $^{(sh)}$ m.
* Suahili: kambaa $^{(sw)}$
* Suec: piska $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: химча $^{(tg)}$
* Tagal: latiko $^{(tl)}$
* Tai: แส้ $^{(th)}$
* Txec: bič $^{(cs)}$ m.
* Való: scoreye $^{(wa)}$
* Vietnamita: roi $^{(vi)}$
* Xinès: 鞭子 $^{(zh)}$ ‎(biānzǐ)
* Anglès: fuet $^{(en)}$
* Castellà: fuet $^{(es)}$
* Llengua de signes catalana: FUET $^{(csc)}$
* Anglès: claquette $^{(en)}$, slapstick $^{(en)}$, whip $^{(en)}$
* Castellà: látigo $^{(es)}$
* Francès: fouet $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·et (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* fuet. Terminologia dels instruments musicals. Informació cedida per TERMCAT.
* Obres de referència: DIEC, Optimot

## Anglès

   * Etimologia: Del català fuet.

### Nom

fuet ‎(plural fuets)
* fuet

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈfweð\, meridional \ˈfwe(ð)\
       Americà: alt /ˈfwed/, baix \ˈfweð\, austral /ˈfwed/
   * Rimes: -ed
   * Etimologia: Del català fuet.

### Nom

fuet m. ‎(plural fuets)
* fuet (embotit)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
# fuertemente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˌfweɾ.teˈmen.te/
       Americà: alt /ˌfweɾ.teˈmen.t(e)/, baix /ˌfweɾ.teˈmen.te/
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De fuerte i el sufix -mente.

### Adverbi

fuertemente
* fortament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fuer·te·men·te (4)
# fuerzo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈfweɾ.θo/
       Americà: alt /ˈfweɾ.s(o)/, baix /ˈfweɾ.so/
   * Rimes: -eɾθo

### Verb

fuerzo
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb forzar
# fisiológicamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fi.sjoˌlo.xi.kaˈmen.te/, meridional /fi.sjoˌlo.hi.kaˈmen.te/
       Americà: alt /fi.sjoˌlo.x(i).kaˈmen.te/, baix /fi.sjoˌlo.hi.kaˈmen.te/, austral /fi.sjoˌlo.xi.kaˈmen.te/
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De fisiológico i el sufix -mente.

### Adverbi

fisiológicamente
* fisiològicament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·sio·ló·gi·ca·men·te (7)
# fisiológicas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fi.sjoˈlo.xi.kas/, meridional /fi.sjoˈlo.hi.kah/
       Americà: alt /fi.sjoˈlo.xi.k(a)s/, baix /fi.sjoˈlo.hi.kah/, austral /fi.sjoˈlo.xi.kas/
   * Rimes: -oxikas

### Adjectiu

fisiológicas f. pl.
* forma plural de fisiológica

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·sio·ló·gi·cas (5)
# fisiológicos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fi.sjoˈlo.xi.kos/, meridional /fi.sjoˈlo.hi.koh/
       Americà: alt /fi.sjoˈlo.xi.k(o)s/, baix /fi.sjoˈlo.hi.koh/, austral /fi.sjoˈlo.xi.kos/
   * Rimes: -oxikos

### Adjectiu

fisiológicos m. pl.
* forma plural de fisiológico

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·sio·ló·gi·cos (5)
# fisiològica
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fi.zi.uˈɫɔ.ʒi.kə/ balear /fi.zi.oˈɫɔ.ʒi.kə/, /fi.zi.uˈɫɔ.ʒi.kə/ Occidental: nord-occidental /fi.zi.oˈɫɔ.ʒi.ka/, valencià /fi.zi.oˈɫɔ.d͡ʒi.ka/
   * Rimes: -ɔʒika

### Adjectiu

fisiològica f. ‎(plural fisiològiques)
* Forma femenina de fisiològic.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·si·o·lò·gi·ca (6)
# fisiológica
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fi.sjoˈlo.xi.ka/, meridional /fi.sjoˈlo.hi.ka/
       Americà: alt /fi.sjoˈlo.x(i).ka/, baix /fi.sjoˈlo.hi.ka/, austral /fi.sjoˈlo.xi.ka/
   * Rimes: -oxika

### Adjectiu

fisiológica f. ‎(plural fisiológicas)
* forma femenina de fisiológico

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·sio·ló·gi·ca (5)
# fisiològicament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fi.zi.uˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ balear /fi.zi.oˌɫɔ.ʒi.kəˈment/, /fi.zi.uˌɫɔ.ʒi.kəˈmen/ Occidental: nord-occidental /fi.zi.oˌɫɔ.ʒi.kaˈmen/ valencià /fi.zi.oˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈment/, /fi.zi.oˌɫɔ.d͡ʒi.kaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De fisiològica i el sufix -ment.

### Adverbi

fisiològicament
* D’una manera fisiològica.

#### Traduccions

* Anglès: physiologically $^{(en)}$
* Castellà: fisiológicamente $^{(es)}$
* Francès: physiologiquement $^{(fr)}$
* Italià: fisiologicamente $^{(it)}$
* Occità: fisiologicament $^{(oc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·si·o·lò·gi·ca·ment (7)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# fisiològiques
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fi.zi.uˈɫɔ.ʒi.kəs/ balear /fi.zi.oˈɫɔ.ʒi.kəs/, /fi.zi.uˈɫɔ.ʒi.kəs/ Occidental: nord-occidental /fi.zi.oˈɫɔ.ʒi.kes/, valencià /fi.zi.oˈɫɔ.d͡ʒi.kes/
   * Rimes: -ɔʒikes

### Adjectiu

fisiològiques f. pl.
* Forma plural de fisiològica.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·si·o·lò·gi·ques (6)
# fisiológico
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fi.sjoˈlo.xi.ko/, meridional /fi.sjoˈlo.hi.ko/
       Americà: alt /fi.sjoˈlo.x(i).ko/, baix /fi.sjoˈlo.hi.ko/, austral /fi.sjoˈlo.xi.ko/
   * Rimes: -oxiko
   * Etimologia: Del llatí physiologĭcus, del grec antic φυσιολογικός ‎(physiologikós).

### Adjectiu

fisiológico m. ‎(femení fisiológica, plural masculí fisiológicos, plural femení fisiológicas)
* fisiològic

#### Derivats

* fisiológicamente

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·sio·ló·gi·co (5)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre fisiológico
# fisiològic
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fi.zi.uˈɫɔ.ʒik/ balear /fi.zi.oˈɫɔ.ʒik/, /fi.zi.uˈɫɔ.ʒik/ Occidental: nord-occidental /fi.zi.oˈɫɔ.ʒik/, valencià /fi.zi.oˈɫɔ.d͡ʒik/
   * Rimes: -ɔʒik
   * Etimologia: Del grec antic φυσιολογικός ‎(physiologikós), segle XIX.

### Adjectiu

fisiològic m. ‎(femení fisiològica, plural masculí fisiològics, plural femení fisiològiques)
* Relatiu o pertanyent a la fisiologia.
* Que no és patològic.

#### Traduccions

* Anglès: physiological $^{(en)}$
* Castellà: fisiológico $^{(es)}$
* Francès: physiologique $^{(fr)}$
* Gallec: fisiolóxico $^{(gl)}$
* Italià: fisiologico $^{(it)}$
* Portuguès: fisiológico $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·si·o·lò·gic (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# fisiològics
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fi.zi.uˈɫɔ.ʒiks/ balear /fi.zi.oˈɫɔ.ʒiks/, /fi.zi.uˈɫɔ.ʒiks/ Occidental: nord-occidental /fi.zi.oˈɫɔ.ʒiks/, valencià /fi.zi.oˈɫɔ.d͡ʒiks/
   * Rimes: -ɔʒiks

### Adjectiu

fisiològics m. pl.
* Forma plural de fisiològic.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·si·o·lò·gics (5)
# firmeguéssou
## Català
### Verb

firmeguéssou
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb firmar.
# firmegués
## Català
### Verb

firmegués
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb firmar.
# firmeguéssom
## Català
### Verb

firmeguéssom
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb firmar.
# firmen
## Català
### Verb

firmen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de firmar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb firmar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb firmar.