OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# etxolarekin
## Basc
### Nom

etxolarekin
* comitatiu definit singular de etxola
* comitatiu indefinit de etxola
# etxolarengatik
## Basc
### Nom

etxolarengatik
* causal definit singular de etxola
* causal indefinit de etxola
# etxolari
## Basc
### Nom

etxolari
* datiu definit singular de etxola
* datiu indefinit de etxola
# etxolarik
## Basc
### Nom

etxolarik
* partitiu indefinit de etxola
# etxolatan
## Basc
### Nom

etxolatan
* inessiu indefinit de etxola
# etxolataraino
## Basc
### Nom

etxolataraino
* terminatiu indefinit de etxola
# etxolarentzat
## Basc
### Nom

etxolarentzat
* benefactiu indefinit de etxola
* benefactiu definit singular de etxola
# fulcre
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfuɫ.kɾə/, occidental /ˈfuɫ.kɾe/
   * Etimologia: Del llatí fulcrum.

### Nom

fulcre m. ‎(plural fulcres)
* Punt de suport que permet un moviment oscil·lant quan se'n apliquen forces.

#### Sinònims

* piu, pivot

#### Traduccions

* Anglès: fulcrum $^{(en)}$
* Castellà: fulcro $^{(es)}$
* Francès: pivot $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ful·cre (2)
* Heterograma de 6 lletres (ceflru)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# fulcrorum
## Llatí

   * Pronúncia: /fʊlˈkroː.rʊm/

### Nom

fulcrōrum
* genitiu plural de fulcrum
# fulcrum
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfʊɫ.krʊm/
   * Etimologia: De fulciō.

### Nom

fulcrum n. ‎(genitiu fulcrī)
* pota d'un llit

#### Declinació

2a declinació -um, -ī :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | fulcrum | fulcra |
| Vocatiu | fulcrum | fulcra |
| Acusatiu | fulcrum | fulcra |
| Genitiu | fulcrī | fulcrōrum |
| Datiu | fulcrō | fulcrīs |
| Ablatiu | fulcrō | fulcrīs |
# fulennòu
## Bretó

   * Pronúncia: (pendent)

### Nom

fulennòu f. pl.
* forma plural de fulenn
# fulcri
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfʊɫ.kriː/

### Nom

fulcrī
* genitiu singular de fulcrum
# fulcro
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfʊɫ.kroː/

### Nom

fulcrō
* datiu singular de fulcrum
* ablatiu singular de fulcrum
# fulenn
## Bretó

   * Pronúncia: /ˈfyːlɛn/
   * Etimologia: De ful i el sufix -enn, segle XV.

### Nom

fulenn f. ‎(plural fulennòu)
* maldat

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Dictionnaire diachronique du breton sobre fulenn-fulienn
# fulcris
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfʊɫ.kriːs/

### Nom

fulcrīs
* datiu plural de fulcrum
* ablatiu plural de fulcrum
# fartem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fərˈtɛm/ balear /fəɾˈtəm/, /fərˈtɛm/ Occidental: /faɾˈtem/
   * Rimes: -ɛm

### Verb

fartem
* Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de fartar.
* Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb fartar.
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperatiu del verb fartar.

#### Variants

* [1] fartam

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·tem (2)
* Heterograma de 6 lletres (aefmrt)
* Anagrama: femtar
# farten
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfar.tən/, occidental /ˈfaɾ.ten/

### Verb

farten
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de fartar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb fartar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb fartar.

#### Variants

* [2] fartin
* [3] fartin

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·ten (2)
* Heterograma de 6 lletres (aefnrt)
# fartes
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfar.təs/, occidental /ˈfaɾ.tes/
   * Rimes: -aɾtes

### Adjectiu

fartes f. pl.
* Forma plural de farta.

### Verb

fartes
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de fartar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb fartar.

#### Variants

* [2] fartis

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·tes (2)
* Heterograma de 6 lletres (aefrst)
* Anagrames: rafets, ràfets

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfaɾ.tes/, meridional /ˈfaɾ.teh/
       Americà: alt /ˈfaɾ.t(e)s/, baix /ˈfaɾ.teh/, austral /ˈfaɾ.tes/
   * Rimes: -aɾtes

### Nom

fartes m. pl.
* forma plural de farte
# fartesses
## Català

   * Pronúncia: oriental /fərˈte.səs/, occidental /faɾˈte.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

fartesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb fartar.

#### Variants

* fartessis, fartassis, fartasses, fartares

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·tes·ses (3)
# farte
## Català
### Verb

farte
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de fartar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb fartar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb fartar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb fartar.

#### Variants

* [1] farto, farti, fart
* [2] farti
* [3] farti
* [4] farti

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·te (2)
* Anagrames: rafet, ràfet

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈfaɾ.te/
       Americà: alt /ˈfaɾ.t(e)/, baix /ˈfaɾ.te/
   * Rimes: -aɾte
   * Etimologia: Del català fart.

### Nom

farte m. ‎(plural fartes)
* (cuina) fartó

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·te (2)
# fartessin
## Català

   * Pronúncia: oriental /fərˈte.sin/, occidental /faɾˈte.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

fartessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb fartar.

#### Variants

* fartessen, fartassin, fartassen, fartaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·tes·sin (3)
# fartessen
## Català

   * Pronúncia: oriental /fərˈte.sən/, occidental /faɾˈte.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

fartessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb fartar.

#### Variants

* fartessin, fartassin, fartassen, fartaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·tes·sen (3)
# farted
## Anglès
### Verb

farted
* passat i participi de fart
# fartaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fərˈta.βən/, balear /fəɾˈta.vən/ Occidental: nord-occidental /farˈta.βen/ valencià /faɾˈta.ven/, /faɾˈta.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

fartaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de fartar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·ta·ven (3)
# fartaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fərˈta.βəs/, balear /fəɾˈta.vəs/ Occidental: nord-occidental /farˈta.βes/ valencià /faɾˈta.ves/, /faɾˈta.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

fartaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de fartar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·ta·ves (3)
# frisó
## Català

   * Pronúncia: /fɾiˈzo/
   * Rimes: -o

### Adjectiu

frisó m. ‎(femení frisona, plural masculí frisons, plural femení frisones)
* Relatiu o pertanyent a Frísia.

#### Traduccions

* Anglès: Frisian $^{(en)}$
* Castellà: frisón $^{(es)}$

### Nom

frisó m. ‎(plural frisons, femení frisona)
* Persona que habita o és originària de Frísia.
* (invariant) Llengua germànica parlada a Frísia.

#### Compostos i expressions

* frisó occidental

#### Traduccions

* Anglès: Frisian $^{(en)}$
* Castellà: frisón $^{(es)}$
* Alemany: Friesisch $^{(de)}$ n.
* Anglès: Frisian $^{(en)}$
* Armeni: ֆրիզերեն $^{(hy)}$ ‎(frizerèn)
* Castellà: frisón $^{(es)}$
* Danès: frisisk $^{(da)}$ n.
* Esperanto: frisa lingvaro $^{(eo)}$
* Feroès: frísiskt $^{(fo)}$ n.
* Finès: friisi $^{(fi)}$
* Francès: frison $^{(fr)}$ m.
* Frisó occidental: Frysk $^{(fy)}$
* Gallec: frisón $^{(gl)}$ m.
* Islandès: frísneska $^{(is)}$ f.
* Italià: frisone $^{(it)}$ m.
* Japonès: フリジア語 $^{(ja)}$
* Neerlandès: Fries $^{(nl)}$ n.
* Polonès: fryzyjski $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: frísio $^{(pt)}$ m.
* Rus: фри́зский $^{(ru)}$ m. ‎(frizski)
* Suec: frisiska $^{(sv)}$ c.
* Xinès: 弗里西亞語 $^{(zh)}$ ‎(弗里西亚语, fúlǐxīyàyǔ)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fri·só (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, Optimot, ésAdir
# frisó occidental
## Català
### Nom

frisó occidental m. ‎(només en singular)
* Varietat del frisó parlat majoritàriament a la província de Frísia, al nord dels Països Baixos.

#### Traduccions

* Anglès: West Frisian $^{(en)}$
* Castellà: frisón occidental $^{(es)}$
* Francès: frison occidental $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
# frisés
## Català

   * Pronúncia: /fɾiˈzes/
   * Rimes: -es

### Verb

frisés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb frisar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb frisar.
# frisésseu
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɾiˈze.səw/, occidental /fɾiˈze.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

frisésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb frisar.
# frisàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾiˈza.βəw/, balear /fɾiˈza.vəw/ Occidental: nord-occidental /fɾiˈza.βew/ valencià /fɾiˈza.vew/, /fɾiˈza.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

frisàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de frisar.
# frisí
## Català

   * Pronúncia: /fɾiˈzi/
   * Rimes: -i

### Verb

frisí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de frisar.
# friséssiu
## Català

   * Pronúncia: /fɾiˈze.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

friséssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb frisar.
# eviller
## Anglès
### Adjectiu

eviller
* forma comparativa de evil
# evils
## Anglès
### Nom

evils
* forma plural de evil
# evit
## Català
### Verb

evit
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de evitar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·vit (2)
* Anagrames: Ivet, veti, vetí
# eviler
## Anglès
### Adjectiu

eviler
* forma comparativa de evil
# evillest
## Anglès
### Adjectiu

evillest
* forma superlativa de evil
# evisceración
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \e.βis.θe.ɾaˈθjon\, meridional \e.βih.θe.ɾaˈθjoŋ\
       Americà: alt /e.bis.se.(ɾa)ˈsjon/, baix \e.βih.se.ɾaˈsjoŋ\, austral \e.βih.se.ɾaˈsjon\
   * Rimes: -on

### Nom

evisceración f. ‎(plural evisceraciones)
* evisceració

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·vis·ce·ra·ción (5)
# evilest
## Anglès
### Adjectiu

evilest
* forma superlativa de evil
# evilly
## Anglès

   * Etimologia: De evil i el sufix -ly.

### Adverbi

evilly ‎(comparatiu more evilly, superlatiu most evilly)
* endimoniadament
# evisceraciones
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \e.βis.θe.ɾaˈθjo.nes\, meridional \e.βih.θe.ɾaˈθjo.neh\
       Americà: alt /e.bis.se.ɾaˈsjo.n(e)s/, baix \e.βih.se.ɾaˈsjo.neh\, austral \e.βih.se.ɾaˈsjo.nes\
   * Rimes: -ones

### Nom

evisceraciones f. pl.
* forma plural de evisceración
# evismo
## Ido

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: De evo ‎(edat) i el sufix -ismo, segle XXI.

### Nom

evismo m. sing.
* edatisme
# furonàssem
## Català
### Verb

furonàssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb furonar.

#### Variants

* furonéssim, furonéssem, furonàssim, furonàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ro·nàs·sem (4)
# furonàssiu
## Català
### Verb

furonàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb furonar.

#### Variants

* furonéssiu, furonésseu, furonàsseu, furonàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ro·nàs·siu (4)
# furonàvem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fu.ɾuˈna.βəm/ balear /fu.ɾoˈna.vəm/, /fu.ɾuˈna.vəm/ Occidental: nord-occidental /fu.ɾoˈna.βem/ valencià /fu.ɾoˈna.vem/, /fu.ɾoˈna.βem/
   * Rimes: -avem

### Verb

furonàvem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de furonar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ro·nà·vem (4)
* Heterograma de 9 lletres (aefmnoruv)
# furonés
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fu.ɾuˈnes/ balear /fu.ɾoˈnes/, /fu.ɾuˈnes/ Occidental: /fu.ɾoˈnes/
   * Rimes: -es

### Verb

furonés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb furonar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb furonar.

#### Variants

* [1] furonàs, furonara
* [2] furonàs, furonara

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ro·nés (3)
* Heterograma de 7 lletres (efnorsu)
# furonéssem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fu.ɾuˈne.səm/ balear /fu.ɾoˈne.səm/, /fu.ɾuˈne.səm/ Occidental: /fu.ɾoˈne.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

furonéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb furonar.

#### Variants

* furonéssim, furonàssim, furonàssem, furonàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ro·nés·sem (4)
# furonéssim
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fu.ɾuˈne.sim/ balear /fu.ɾoˈne.sim/, /fu.ɾuˈne.sim/ Occidental: /fu.ɾoˈne.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

furonéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb furonar.

#### Variants

* furonéssem, furonàssim, furonàssem, furonàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ro·nés·sim (4)
# furonàsseu
## Català
### Verb

furonàsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb furonar.

#### Variants

* furonéssiu, furonésseu, furonàssiu, furonàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ro·nàs·seu (4)
# furonàssim
## Català
### Verb

furonàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb furonar.

#### Variants

* furonéssim, furonéssem, furonàssem, furonàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ro·nàs·sim (4)
# furonésseu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fu.ɾuˈne.səw/ balear /fu.ɾoˈne.səw/, /fu.ɾuˈne.səw/ Occidental: /fu.ɾoˈne.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

furonésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb furonar.

#### Variants

* furonéssiu, furonàssiu, furonàsseu, furonàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ro·nés·seu (4)
# furonàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fu.ɾuˈna.βəw/ balear /fu.ɾoˈna.vəw/, /fu.ɾuˈna.vəw/ Occidental: nord-occidental /fu.ɾoˈna.βew/ valencià /fu.ɾoˈna.vew/, /fu.ɾoˈna.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

furonàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de furonar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ro·nà·veu (4)
# fer cosa
## Català
### Verb

fer cosa
* A algú, produir malfiança, recel.
    «Et fa cosa tornar a veure el gol que et vaig marcar?» (Luigi Garlando, Gol 21. Canvi radical, 2013, La Galera, ISBN 9788424648367)
* D’un temps, aproximadament.
    «Fa cosa de dos mesos... esperi... dos mesos, exactament, que vostè va anar al concert de la Filharmònica?» (Josep Maria Fonalleras Codony, Llarga vista: Narrativa (1982-2002), 2009, Planeta, ISBN 9788497874731)

### Vegeu també

* Obres de referència: DSFF
# fer clic
## Català
### Verb

fer clic intr.
* clicar

#### Notes

Regeix les preposicions sobre, damunt, en, a.

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, Optimot
# fer dentetes
## Català
### Verb

fer dentetes
* (infantil) Fer un gest ensenyant les dents.
* Provocar enveja, temptar el desig.
    «S’ho va menjar una mica apartat per no fer dentetes a la resta dels companys de viatge.» (Àngel Fabregat Morera, L'última llum, 2019, ISBN 9788417772208)

#### Variants

* fer denteta, fer dents

#### Traduccions

* Anglès: show off $^{(en)}$
* Castellà: dar dentera $^{(es)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, GDLC, DSFF
# fer dissabte
## Català

   * Etimologia: De la pràctica dels jueus conversos de fer les feines domèstiques amb portes obertes per demostrar que havien abandonat l’abstenció de fer treballs manuals durant el sàbat.

### Verb

fer dissabte
* Fer neteja general de la casa.

#### Variants

* fer dissabte general

#### Traduccions

* Anglès: spring clean $^{(en)}$ (weekly)
* Castellà: hacer sábado $^{(es)}$
* Francès: faire le ménage $^{(fr)}$ (hebdomadaire)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DCVB
# fer cunya
## Català

   * Etimologia: Calc del castellà hacer cuña.

### Verb

fer cunya
* fer angle

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# fer curt
## Català
### Verb

fer curt
* Errar per defecte un càlcul, una estimació.

#### Antònims

* fer llarg

#### Traduccions
### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, DCVB, DSFF
# fer d'approche
## Francès
### Nom

fer d'approche m. ‎(plural fers d'approche)
* (golf) bastó de xips

#### Sinònims

* chipper

### Vegeu també

* fer d'approche. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# fer dents
## Català
### Verb

fer dents
* fer dentetes

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB, DSFF
# fer córrer la bruixa
## Català
### Verb

fer córrer la bruixa intr.
* subornar

#### Sinònims

* untar les corrioles, untar les mans, untar les rodes, parlar amb llengua de plata, comprar, corrompre

#### Relacionats

* haver-hi untets

#### Traduccions

* Castellà: untar $^{(es)}$, untar el carro $^{(es)}$, untar las manos $^{(es)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DSFF, PCCD
# fer denteta
## Català
### Verb

fer denteta
* fer dentetes
    «Tal fortunassa havia de fer denteta a tots els colobres dels dos reialmes.» (Louis Delluc, El Garrell: novel·la, 1963)

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC, DSFF
# frugal
## Català

   * Pronúncia: /fɾuˈɣaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: Del llatí frugalis, segle XVII.

### Adjectiu

frugal inv. ‎(plural frugals)
* Que fa servir poca quantitat o només el que li cal.

#### Antònims

* abundant, esplèndid

#### Sinònims

* escàs, senzill, parc, parsimoniós

#### Traduccions

* Alemany: frugal $^{(de)}$
* Anglès: frugal $^{(en)}$
* Castellà: frugal $^{(es)}$
* Francès: frugal $^{(fr)}$
* Italià: frugale $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fru·gal (2)
* Heterograma de 6 lletres (afglru)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfruːɡəl/ àudio (EUA)

### Adjectiu

frugal ‎(comparatiu more frugal, superlatiu most frugal)
* frugal
# frugalem
## Llatí

   * Pronúncia: /fruːˈɡaː.lɛm/

### Adjectiu

frūgālem
* acusatiu masculí/femení singular de frūgālis
# frugalis
## Llatí

   * Pronúncia: /fruːˈɡaː.lɪs/
   * Etimologia: De frūx ‎(«fruits de la terra»)

### Adjectiu

frūgālis m., f., frūgāle n.
* que s'alimenta només dels fruits de la terra.
* frugal
* estalviador

#### Declinació

Tercera declinació, nominatiu amb dues terminacions.
| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Cas | Masc./Fem. | Neutre | Masc./Fem. | Neutre |
| Nominatiu | frūgālis | frūgāle | frūgālēs | frūgālia |
| Vocatiu | frūgālis | frūgāle | frūgālēs | frūgālia |
| Acusatiu | frūgālem | frūgāle | frūgālēs | frūgālia |
| Genitiu | frūgālis | frūgālis | frūgālium | frūgālium |
| Datiu | frūgālī | frūgālī | frūgālibus | frūgālibus |
| Ablatiu | frūgālī | frūgālī | frūgālibus | frūgālibus |

#### Derivats

* frūgālitās
* frūgāliter
# frugalitat
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɾu.ɣə.ɫiˈtat/, occidental /fɾu.ɣa.ɫiˈtat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: Del llatí frugalitas, derivat de l'arrel frui- ‎(«fer ús d'un producte, gaudir-ne»), segle XVII.

### Nom

frugalitat f. ‎(plural frugalitats)
* Virtut de saber viure amb només l'imprescindible, generalment emprat quan es parla d'alimentació.

#### Traduccions

* Anglès: frugality $^{(en)}$
* Castellà: frugalidad $^{(es)}$
* Francès: frugalité $^{(fr)}$
* Italià: frugalità $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fru·ga·li·tat (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# frueris
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfrʊ.ɛ.rɪs/

### Verb

frueris
* segona persona singular del present d'indicatiu actiu de fruor
# frugale
## Llatí

   * Pronúncia: /fruːˈɡaː.lɛ/

### Adjectiu

frūgāle
* nominatiu neutre singular de frūgālis
* vocatiu neutre singular de frūgālis
* acusatiu neutre singular de frūgālis
# frugales
## Llatí

   * Pronúncia: /fruːˈɡaː.leːs/

### Adjectiu

frūgālēs
* nominatiu masculí/femení plural de frūgālis
* vocatiu masculí/femení plural de frūgālis
* acusatiu masculí/femení plural de frūgālis
# frugali
## Llatí

   * Pronúncia: /fruːˈɡaː.liː/

### Adjectiu

frūgālī
* datiu masculí/femení/neutre singular de frūgālis
* ablatiu masculí/femení/neutre singular de frūgālis
# frugalia
## Llatí

   * Pronúncia: /fruːˈɡaː.lɪ.a/

### Adjectiu

frūgālia
* nominatiu neutre plural de frūgālis
* vocatiu neutre plural de frūgālis
* acusatiu neutre plural de frūgālis
# frugalibus
## Llatí

   * Pronúncia: /fruːˈɡaː.lɪ.bʊs/

### Adjectiu

frūgālibus
* datiu masculí/femení/neutre plural de frūgālis
* ablatiu masculí/femení/neutre plural de frūgālis
# extinción de conducta
## Castellà
### Nom

extinción de conducta f. ‎(plural extinciones de conducta)
* extinció de conducta

### Vegeu també

* extinción de conducta. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# extincions de conducta
## Català
### Nom

extincions de conducta f. pl.
* Forma plural de extinció de conducta.
# extinció de conducta
## Català
### Nom

extinció de conducta f. ‎(plural extincions de conducta)
* Estratègia utilitzada per a corregir una conducta que es desvia de la norma general mitjançant l'eliminació dels reforços que prèviament han estimulat aquesta conducta.

#### Traduccions

* Anglès: behaviour extinction $^{(en)}$
* Castellà: extinción de conducta $^{(es)}$
* Francès: extinction de comportement $^{(fr)}$

### Vegeu també

* extinció de conducta. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# extinction
## Anglès
### Nom

extinction ‎(plural extinctions)
* extinció
# extinction de comportement
## Francès
### Nom

extinction de comportement f. ‎(plural extinctions de comportement)
* extinció de conducta

### Vegeu també

* extinction de comportement. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# extinció
## Català

   * Pronúncia: oriental /əks.tin.siˈo/, occidental /eks.tin.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del llatí exstinctio, segle XV.

### Nom

extinció f. ‎(plural extincions)
* Acció i efecte d'extingir o extingir-se.
* Acabament dels efectes d'un acte, especialment de naturalesa jurídica.
    L'extinció d'un contracte. Extinció de la relació laboral
* Procés pel qual desapareixen d'un hàbitat determinat tots els individus d'una espècie o una població.
    L'extinció dels dinosaures.

#### Traduccions

* Alemany: Aussterben $^{(de)}$ n.
* Anglès: extinction $^{(en)}$
* Àrab: اِنْقِرَاض‎ $^{(ar)}$ m.
* Asturià: estinción $^{(ast)}$ f.
* Belarús: выміра́нне $^{(be)}$ n. ‎(vimiranne)
* Búlgar: загасване $^{(bg)}$ n. ‎(zagasvane)
* Castellà: extinción $^{(es)}$ f.
* Coreà: 멸종 $^{(ko)}$ ‎(myeoljong)
* Danès: uddøen $^{(da)}$ c.
* Esperanto: formorto $^{(eo)}$
* Finès: sukupuutto $^{(fi)}$
* Francès: extinction $^{(fr)}$ f.
* Gallec: extinción $^{(gl)}$ f.
* Georgià: გადაშენება $^{(ka)}$ ‎(gadaixèneba)
* Hebreu: הכחדה‎ $^{(he)}$ f.
* Hongarès: kihalás $^{(hu)}$
* Indonesi: kepunahan $^{(id)}$
* Japonès: 絶滅 $^{(ja)}$
* Letó: izmiršana $^{(lv)}$ f.
* Llatí: extinctio $^{(la)}$ f.
* Llengua de signes catalana: APAGAR $^{(csc)}$
* Neerlandès: uitsterven $^{(nl)}$
* Portuguès: extinção $^{(pt)}$ f.
* Rus: вымира́ние $^{(ru)}$ n. ‎(vimirànie)
* Suec: utrotning $^{(sv)}$ c.
* Txec: zánik $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: вимира́ння $^{(uk)}$ n. ‎(vimirànnia)
* Xinès: 滅絕 $^{(zh)}$ ‎(灭绝, mièjué)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·tin·ci·ó (4)
* Anagrama: coixinet

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# extinctions
## Anglès
### Nom

extinctions
* forma plural de extinction
# extinción
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /eks.tinˈθjon/, meridional \eh.tiŋˈθjoŋ\
       Americà: alt /eks.t(i)nˈsjon/, baix \ekh.tiŋˈsjoŋ\, austral /ekh.tinˈsjon/
   * Rimes: -on

### Nom

extinción f. ‎(plural extinciones)
* extinció

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·tin·ción (3)
# extinctions de comportement
## Francès
### Nom

extinctions de comportement f. pl.
* forma plural de extinction de comportement