OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# centres de vacances pour enfants
## Francès
### Nom

centres de vacances pour enfants f. pl.
* forma plural de centre de vacances pour enfants
# centres de recherche
## Francès
### Nom

centres de recherche m. pl.
* forma plural de centre de recherche
# centres de segona ensenyança
## Català
### Nom

centres de segona ensenyança m. pl.
* Forma plural de centre de segona ensenyança.
# centres del camp
## Català
### Nom

centres del camp m. pl.
* Forma plural de centre del camp.
# centres de primera acollida
## Català
### Nom

centres de primera acollida m. pl.
* Forma plural de centre de primera acollida.
# oísseu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /uˈi.səw/ balear /oˈi.səw/, /uˈi.səw/ Occidental: /oˈi.sew/
   * Rimes: -isew

### Verb

oísseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb oir.
# oï
## Català

   * Pronúncia: /ˈɔ.i/
   * Rimes: -ɔi

### Verb

oï
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb oiar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb oiar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb oiar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·ï (2)
* Anagrames: Io $^{(revers)}$, ió, Ió
# oïdes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /uˈi.ðəs/ balear /oˈi.ðəs/, /uˈi.ðəs/ Occidental: /oˈi.ðes/
   * Rimes: -ides

### Nom

oïdes f. pl.
* Forma plural de oïda.

### Verb

oïdes
* Participi femení plural del verb oir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·ï·des (3)
* Anagrames: ideos, iodes, iodés, odies, odiés
# oís
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /uˈis/ balear /oˈis/, /uˈis/ Occidental: /oˈis/
   * Rimes: -is
   * Etimologia: Variant de uís.

### Nom

oís m. ‎(plural oïssos)
* (mallorquí) esternut

### Verb

oís
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb oir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb oir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·ís (2)
* Anagrama: Sió

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /oˈis/, meridional /oˈih/
       Americà: alt /oˈis/, baix /oˈih/, austral /oˈis/
   * Rimes: -is

### Verb

oís
* segona persona del plural (vosotros, vosotras) del present d’indicatiu del verb oír

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·ís (2)
* Anagrames: iso-, ISO
# oíssim
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /uˈi.sim/ balear /oˈi.sim/, /uˈi.sim/ Occidental: /oˈi.sim/
   * Rimes: -isim

### Verb

oíssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb oir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·ís·sim (3)
* Anagrames: missió, somiïs
# oíssiu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /uˈi.siw/ balear /oˈi.siw/, /uˈi.siw/ Occidental: /oˈi.siw/
   * Rimes: -isiw

### Verb

oíssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb oir.
# oïa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /uˈi.ə/ balear /oˈi.ə/, /uˈi.ə/ Occidental: /oˈi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

oïa
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de oir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de oir.

### Miscel·lània

* Anagrama: aió
# oïda
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /uˈi.ðə/ balear /oˈi.ðə/, /uˈi.ðə/ Occidental: /oˈi.ða/
   * Rimes: -ida
   * Etimologia: De oir, segle XIII. En l'accepció de orella és un calc semàntic del castellà oído.

### Nom

oïda f. ‎(plural oïdes)
* Fet d'oir.
    L'espia va fer una bona oïda dels plans de l'enemic.
* Sentit responsable de la percepció dels sons.
* (castellanisme) orella

#### Traduccions

* Alemany: Hören $^{(de)}$ n.
* Anglès: hearing $^{(en)}$
* Àrab: سَمْع‎ $^{(ar)}$ m.
* Aragonès: udito $^{(an)}$ m.
* Asturià: oyíu $^{(ast)}$ m.
* Basc: entzumen $^{(eu)}$
* Belarús: слух $^{(be)}$ m. ‎(slukh)
* Búlgar: слух $^{(bg)}$ m. ‎(slukh)
* Castellà: oído $^{(es)}$
* Coreà: 청각 $^{(ko)}$ ‎(cheonggak)
* Eslovac: sluch $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: sluh $^{(sl)}$ m.
* Finès: kuulo $^{(fi)}$
* Francès: ouïe $^{(fr)}$
* Friülà: uldide $^{(fur)}$ f.
* Gallec: oído $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: clyw $^{(cy)}$ m.
* Georgià: სმენა $^{(ka)}$ ‎(smena)
* Grec: ακοή $^{(el)}$ f. ‎(akoí)
* Grec antic: ἀκοή $^{(grc)}$ f. ‎(akoḗ)
* Hebreu: שמיעה‎ $^{(he)}$ f.
* Hindi: श्रवण $^{(hi)}$ m.
* Irlandès: éisteacht $^{(ga)}$ f.
* Italià: udito $^{(it)}$ m.
* Japonès: 聴覚 $^{(ja)}$
* Letó: dzirde $^{(lv)}$ f.
* Lituà: klausa $^{(lt)}$ f.
* Llatí: audientia $^{(la)}$ f., auditorium $^{(la)}$ n.
* Llengua de signes catalana: SENTIR-SO $^{(csc)}$
* Macedoni: слух $^{(mk)}$ m.
* Noruec: hørsel $^{(no)}$
* Occità: ausida $^{(oc)}$ f.
* Polonès: słuch $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: audição $^{(pt)}$ f., ouvido $^{(pt)}$ m.
* Retoromànic: udida $^{(rm)}$ f.
* Romanès: auz $^{(ro)}$ n., auzit $^{(ro)}$ n.
* Romaní: kan $^{(rom)}$ m.
* Rus: слух $^{(ru)}$ m. ‎(slukh)
* Serbocroat: слух $^{(sh)}$ m. (ciríl·lic), sluh $^{(sh)}$ m. (llatí)
* Sicilià: ntisa $^{(scn)}$ f.
* Suec: hörsel $^{(sv)}$ c.
* Tagal: pandinig $^{(tl)}$
* Turc: işitme duyusu $^{(tr)}$
* Txec: sluch $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: слух $^{(uk)}$ m. ‎(slukh)
* Vietnamita: thính giác $^{(vi)}$
* Volapük: lilasien $^{(vo)}$
* Xinès: 聽覺 $^{(zh)}$ ‎(听觉, tīngjiào)

### Verb

oïda
* Participi femení singular del verb oir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·ï·da (3)
* Anagrames: adio $^{(alfagrama)}$, aido, ioda, iodà, odia, odià

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# oïdi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /uˈi.ði/ balear /oˈi.ði/, /uˈi.ði/ Occidental: /oˈi.ði/
   * Rimes: -idi

### Nom

oïdi m. ‎(plural oïdis)
* Nom comú de les malalties de les plantes produïdes per fongs del grup dels erisifals (ascomicets), paràsits obligats de les parts aèries d’un elevat nombre de fanerògames a les quals confereixen un aspecte cendrós o blanquinós.

#### Notes

Són freqüents l’oïdi de la vinya (Uncinula necator) i l’oïdi de l'avellaner (Microsphaera alphitoides).

#### Sinònims

* cendrada, cendrosa, mal blanc

#### Traduccions

* Anglès: oidium $^{(en)}$, powdery mildew $^{(en)}$
* Castellà: oídio $^{(es)}$ m.
* Francès: oïdium $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·ï·di (3)
* Anagrames: iodi, iodí, odii, odií, odiï

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, Termcat
* Diccionari de fitopatologia, Universitat de Barcelona.
# cantarella
## Català

   * Pronúncia: oriental /kən.təˈɾe.ʎə/, occidental /kan.taˈɾe.ʎa/
   * Rimes: -eʎa
   * Etimologia: De cant, l'infix -ar- i el sufix -ella, segle XIX.

### Nom

cantarella f. ‎(plural cantarelles)
* Modulació especial de la veu característica d’un determinat parlar i que resulta insòlita en el parlar propi.
* melodia
* (folklore, plural) Composició formada per una sèrie de versos de mètrica i rima irregulars, cantada després dels goigs i de les caramelles.

#### Sinònims

* (modulació) musiqueta

#### Traduccions

* Anglès: singsong accent $^{(en)}$
* Castellà: dejo $^{(es)}$ m.
* Francès: accent chantant $^{(fr)}$ m.
* Italià: cadenza $^{(it)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: can·ta·re·lla (4)
* Anagrama: atracallen

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# cantaras
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kanˈta.ɾas/, meridional \kaŋˈta.ɾah\
       Americà: alt /kanˈta.(ɾa)s/, baix \kaŋˈta.ɾah\, austral /kanˈta.ɾas/
   * Rimes: -aɾas

### Nom

cantaras f. pl.
* forma plural de cantara
# cantarella de capta
## Català

   * Pronúncia: oriental /kən.təˌɾe.ʎə.ðəˈkap.tə/, occidental /kan.taˌɾe.ʎa.ðeˈkap.ta/

### Nom

cantarella de capta f. ‎(plural cantarelles de capta)
* Cantarella que s'interpreta en certes festes d'una localitat amb les quals els joves cantants esperen rebre aliments o diners.

#### Traduccions
### Vegeu també

* TermFolk
# cantara
## Català

   * Pronúncia: oriental /kənˈta.ɾə/, occidental /kanˈta.ɾa/
   * Rimes: -aɾa

### Verb

cantara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb cantar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb cantar.

### Nom

cantara f. ‎(plural cantares)
* (arcaisme) Forma alternativa de càntera.

### Miscel·lània

* Síl·labes: can·ta·ra (3)
* Anagrames: acarant, tacaran, tancara, tancarà

## Català antic
### Verb

cantara
* primera persona singular (io, yo, jo) de l'imperfet de subjuntiu de cantar
* tercera persona singular (él, eyl, ell) de l'imperfet de subjuntiu de cantar

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kanˈta.ɾa/, meridional \kaŋˈta.ɾa\
       Americà: alt /k(a)nˈta.ɾa/, baix \kaŋˈta.ɾa\, austral /kanˈta.ɾa/
   * Rimes: -aɾa

### Nom

cantara f. ‎(plural cantaras)
* (peixos, arcaisme) càntera

### Miscel·lània

* Síl·labes: can·ta·ra (3)

### Vegeu també

* cantara. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# cantaran
## Català

   * Pronúncia: oriental /kən.təˈɾan/, occidental /kan.taˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

cantaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de cantar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: can·ta·ran (3)
* Anagrama: tancaran

## Català antic
### Verb

cantaran
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) del futur de cantar
# cantarella de joc eliminativa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kən.təˌɾe.ʎə.ðəˌʒɔk.ə.ɫi.mi.nəˈti.βə/, balear /kən.təˌɾe.ʎə.ðəˌʒɔk.ə.ɫi.mi.nəˈti.və/ Occidental: nord-occidental /kan.taˌɾe.ʎa.ðeˌʒɔk.e.ɫi.mi.naˈti.βa/ valencià /kan.taˌɾe.ʎa.ðeˌd͡ʒɔk.e.ɫi.mi.naˈti.va/, /kan.taˌɾe.ʎa.ðeˌd͡ʒɔk.e.ɫi.mi.naˈti.βa/

### Nom

cantarella de joc eliminativa f. ‎(plural cantarelles de joc eliminatives)
* Cantarella que els infants utilitzen en els jocs per determinar qui dels jugadors para el joc.

#### Traduccions
### Vegeu també

* TermFolk
# cantare
## Italià

   * Pronúncia: /kanˈtaː.re/
   * Etimologia: Del llatí cantō, freqüentatiu de canō.

### Verb

cantare
* cantar

#### Relacionats

* cantabile
* cantante
* cantastorie
* cantata
* cantatore
* cantautore
* canterino
* cantico
* cantilena
* canto
* canzone

### Miscel·lània

* Síl·labes: can·tà·re (3)

## Llatí

   * Pronúncia: /kanˈtaː.rɛ/

### Verb

cantāre
* infinitiu del present actiu de cantō
# cantarella de gresca
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kən.təˌɾe.ʎə.ðəˈɣɾɛs.kə/ balear /kən.təˌɾe.ʎə.ðəˈɣɾəs.kə/, /kən.təˌɾe.ʎə.ðəˈɣɾɛs.kə/ Occidental: /kan.taˌɾe.ʎa.ðeˈɣɾes.ka/

### Nom

cantarella de gresca f. ‎(plural cantarelles de gresca)
* Cantarella que els infants interpreten en certes ocasions com la construcció de joguets, certes celebracions (un aniversari per exemple), o davant de certs fenòmens meteorològics.

#### Traduccions
### Vegeu també

* Termfolk
# cantarella de màgia
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kən.təˌɾe.ʎə.ðəˈma.ʒi.ə/ Occidental: nord-occidental /kan.taˌɾe.ʎa.ðeˈma.ʒi.a/, valencià /kan.taˌɾe.ʎa.ðeˈma.d͡ʒi.a/

### Nom

cantarella de màgia f. ‎(plural cantarelles de màgia)
* Cantarella que els infants interpreten en situacions que els sorprenen, com que un caragol traga les banyes al sol, o que un adult puga fer-los sentir menys dolor fregant-los amb la mà on els fa mal.

#### Traduccions
### Vegeu també

* TermFolk
# carga ilegal
## Castellà
### Nom

carga ilegal f. ‎(plural cargas ilegales)
* (futbol) càrrega il·legal
* (hoquei sobre gel) càrrega incorrecta

#### Sinònims

* bloqueo [2]
* embestida [2]

### Vegeu també

* carga ilegal. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# cargadoras
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \kaɾ.ɣaˈðo.ɾas\, meridional \kaɾ.ɣaˈðo.ɾah\
       Americà: alt \kaɾ.ɣaˈdo.(ɾa)s\, baix \kaɾ.ɣaˈðo.ɾah\, austral \kaɾ.ɣaˈðo.ɾas\
   * Rimes: -oɾas

### Adjectiu

cargadoras f. pl.
* forma plural de cargadora

### Nom

cargadoras f. pl.
* forma plural de cargadora
# cargabates
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \kaɾ.ɣaˈβa.tes\, meridional \kaɾ.ɣaˈβa.teh\
       Americà: alt \kaɾ.ɣaˈba.t(e)s\, baix \kaɾ.ɣaˈβa.teh\, austral \kaɾ.ɣaˈβa.tes\
   * Rimes: -ates

### Nom

cargabates m. f. ‎(plural invariable)
* (beisbol) aplegabats

#### Sinònims

* recogebates

### Miscel·lània

* Síl·labes: car·ga·ba·tes (4)

### Vegeu també

* cargabates. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# cargador
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \kaɾ.ɣaˈðoɾ\
       Americà: alt \k(a)ɾ.ɣaˈdoɾ\, baix \kaɾ.ɣaˈðoɾ\
   * Rimes: -oɾ

### Adjectiu

cargador m. ‎(femení cargadora, plural masculí cargadores, plural femení cargadoras)
* carregador

### Nom

cargador m. ‎(plural cargadores, femení cargadora)
* carregador
* traginer

### Miscel·lània

* Síl·labes: car·ga·dor (3)
# carga de disco
## Castellà
### Nom

carga de disco f. ‎(plural cargas de disco)
* (hoquei sobre gel) presa amb la pala

### Vegeu també

* carga de disco. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# cargadero
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \kaɾ.ɣaˈðe.ɾo\
       Americà: alt \k(a)ɾ.ɣaˈde.ɾo\, baix \kaɾ.ɣaˈðe.ɾo\
   * Rimes: -eɾo

### Nom

cargadero m. ‎(plural cargaderos)
* carregador
* (arquitectura) llinda

#### Sinònims

* dintel

### Miscel·lània

* Síl·labes: car·ga·de·ro (4)
# cargaderos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \kaɾ.ɣaˈðe.ɾos\, meridional \kaɾ.ɣaˈðe.ɾoh\
       Americà: alt \kaɾ.ɣaˈde.(ɾo)s\, baix \kaɾ.ɣaˈðe.ɾoh\, austral \kaɾ.ɣaˈðe.ɾos\
   * Rimes: -eɾos

### Nom

cargaderos m. pl.
* forma plural de cargadero
# carga de cadera
## Castellà
### Nom

carga de cadera f. ‎(plural cargas de cadera)
* (hoquei sobre gel) càrrega de maluc

### Vegeu també

* carga de cadera. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# carga legal
## Castellà
### Nom

carga legal f. ‎(plural cargas legales)
* (hoquei sobre gel) càrrega de cos
* (futbol) càrrega legal

#### Sinònims

* carga

### Vegeu també

* carga legal. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# cargadora
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \kaɾ.ɣaˈðo.ɾa\
       Americà: alt \k(a)ɾ.ɣaˈdo.ɾa\, baix \kaɾ.ɣaˈðo.ɾa\
   * Rimes: -oɾa

### Adjectiu

cargadora f. ‎(plural cargadoras)
* forma femenina de cargador

### Nom

cargadora f. ‎(plural cargadoras)
* forma femenina de cargador
# castes
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈkas.təs/, occidental /ˈkas.tes/
   * Rimes: -astes

### Nom

castes f. pl.
* Forma plural de casta.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cas·tes (2)
* Anagrames: cessat, escats, secats
# castelán
## Gallec

   * Pronúncia: /kas.teˈlaŋ/
   * Etimologia: De castelo i el sufix -án [1].
   * Etimologia: De Castela i el sufix -án [2-3].

### Nom

castelán m. ‎(plural casteláns, femení castelá)
* castellà (habitant d'un castell)

### Adjectiu

castelán m. ‎(femení castelá, masculí plural casteláns, femení plural castelás)
* castellà

### Nom

castelán m. ‎(plural casteláns, femení castelá)
* castellà (habitant de Castella)
* (masculí singular) castellà (llengua)

#### Sinònims

* (llengua) español

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario da Real Academia Galega sobre castelán
* Per a més informació vegeu l'entrada al Dicionário Estraviz sobre castelán
* Per a més informació vegeu l'entrada al Dicionario de dicionarios sobre castelán
# casteláns
## Gallec
### Nom

casteláns m. pl.
* forma plural de castelán

### Adjectiu

casteláns m. pl.
* forma plural de castelán
# castelás
## Gallec

   * Pronúncia: /kas.teˈlas/

### Nom

castelás f. pl.
* forma plural de castelá

### Adjectiu

castelás f. pl.
* forma plural de castelá
# castigare
## Llatí

   * Pronúncia: /kas.tiːˈɡaː.rɛ/

### Verb

castīgāre
* infinitiu del present actiu de castīgō
# castelá
## Gallec
### Nom

castelá f. ‎(plural castelás)
* forma femenina de castelán

### Adjectiu

castelá f. ‎(plural castelás)
* forma femenina de castelán
# casti
## Italià

   * Pronúncia: /ˈka.sti/

### Adjectiu

casti m. pl.
* forma plural de casto
# castic
## Català

   * Pronúncia: oriental /kəsˈtik/, occidental /kasˈtik/
   * Rimes: -ik
   * Etimologia: De castigar, segle XIV.

### Nom

castic m. ‎(plural castics)
* (valencià) Forma alternativa de càstig.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cas·tic (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV
# cheminée
## Francès

   * Pronúncia: /ʃə.miˈne/
   * Etimologia: Del llatí camīnata.

### Nom

cheminée f. ‎(plural cheminées)
* xemeneia
# chellinos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /t͡ʃeˈʎi.nos/, meridional /t͡ʃeˈʝi.noh/
       Americà: alt /t͡ʃeˈʝi.n(o)s/, baix /t͡ʃeˈʝi.noh/, austral \t͡ʃeˈʒi.nos\
   * Rimes: -inos

### Adjectiu

chellinos m. pl.
* forma plural de chellino

### Nom

chellinos m. pl.
* forma plural de chellino
# chelvana
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \t͡ʃelˈβa.na\
       Americà: alt \t͡ʃ(e)lˈβa.na\, baix \t͡ʃelˈβa.na\
   * Rimes: -ana

### Adjectiu

chelvana f. ‎(plural chelvanas)
* forma femenina de chelvano

### Nom

chelvana f. ‎(plural chelvanas)
* forma femenina de chelvano
# chemical peritonitis
## Anglès
### Nom

chemical peritonitis ‎(incomptable)
* peritonitis per substàncies químiques

### Vegeu també

* chemical peritonitis. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# chemically
## Anglès

   * Etimologia: De chemical i el sufix -ly.

### Adverbi

chemically ‎(comparatiu more chemically, superlatiu most chemically)
* químicament
# chemical
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈkɛmɪkəl/ àudio (EUA)

### Adjectiu

chemical ‎(no comparable)
* químic

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# cheminées
## Francès
### Nom

cheminées f. pl.
* forma plural de cheminée
# chelvano
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \t͡ʃelˈβa.no\
       Americà: alt \t͡ʃ(e)lˈβa.no\, baix \t͡ʃelˈβa.no\
   * Rimes: -ano

### Adjectiu

chelvano m. ‎(femení chelvana, plural masculí chelvanos, plural femení chelvanas)
* xelvà

### Nom

chelvano m. ‎(plural chelvanos, femení chelvana)
* xelvà

### Miscel·lània

* Síl·labes: chel·va·no (3)
* Heterograma de 8 lletres (acehlnov)
# chelvanos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \t͡ʃelˈβa.nos\, meridional \t͡ʃelˈβa.noh\
       Americà: alt \t͡ʃelˈβa.n(o)s\, baix \t͡ʃelˈβa.noh\, austral \t͡ʃelˈβa.nos\
   * Rimes: -anos

### Adjectiu

chelvanos m. pl.
* forma plural de chelvano

### Nom

chelvanos m. pl.
* forma plural de chelvano
# chelvanas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \t͡ʃelˈβa.nas\, meridional \t͡ʃelˈβa.nah\
       Americà: alt \t͡ʃelˈβa.n(a)s\, baix \t͡ʃelˈβa.nah\, austral \t͡ʃelˈβa.nas\
   * Rimes: -anas

### Adjectiu

chelvanas f. pl.
* forma plural de chelvana

### Nom

chelvanas f. pl.
* forma plural de chelvana
# perfumassen
## Català
### Verb

perfumassen
* (valencià, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb perfumar.
# perfumassin
## Català
### Verb

perfumassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb perfumar.
# perfumaríveu
## Català
### Verb

perfumaríveu
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de perfumar.
# perfumaríeu
## Català

   * Pronúncia: oriental /pər.fu.məˈɾi.əw/, occidental /peɾ.fu.maˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

perfumaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de perfumar.
# perfumasses
## Català
### Verb

perfumasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb perfumar.
# perfumassis
## Català
### Verb

perfumassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb perfumar.
# perdegués
## Català
### Verb

perdegués
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb perdre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: per·de·gués (3)
* Anagrames: geperudes, pedregués
# perdeguéssou
## Català
### Verb

perdeguéssou
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb perdre.
# perden
## Català
### Verb

perden
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de perdre.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb perdre.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb perdre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: per·den (2)
* Anagrames: deprèn, deprén
# perdera
## Català
### Verb

perdera
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb perdre.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb perdre.

### Miscel·lània

* Anagrama: pedrera
# perderan
## Català
### Verb

perderan
* (col·loquial) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de perdre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: per·de·ran (3)
* Anagrames: aprendre, aprendré
# perdeguéssom
## Català
### Verb

perdeguéssom
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb perdre.
# perder tiempo
## Castellà
### Verb

perder tiempo intr.
* (esports de pilota) perdre temps

### Vegeu també

* perder tiempo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# cercle d'espera
## Català
### Nom

cercle d'espera m. ‎(plural cercles d'espera)
* (beisbol) Cadascun dels dos cercles d'1,52 m de diàmetre situats entre la banqueta i el box del batedor, on el batedor que s'ha d'incorporar al joc espera el seu torn.

#### Traduccions

* Anglès: on-deck circle $^{(en)}$
* Castellà: círculo de espera $^{(es)}$
* Francès: cercle d'attente $^{(fr)}$, cercle du batteur suivant $^{(fr)}$

### Vegeu també

* cercle d'espera. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# cercle de mise au jeu
## Francès
### Nom

cercle de mise au jeu m. ‎(plural cercles de mise au jeu)
* (hoquei sobre gel) cercle de servei

#### Sinònims

* cercle d'engagement

### Vegeu també

* cercle de mise au jeu. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# cercle central
## Català
### Nom

cercle central m. ‎(plural cercles centrals)
* (esports de pilota) Cercle situat al mig del camp de joc i travessat per la línia central, que s'utilitza per a posar la pilota, la bola o el disc en joc en determinades circumstàncies d'un partit, generalment al començament i després de cada punt aconseguit.

#### Traduccions

* Anglès: center ice circle $^{(en)}$, centre circle $^{(en)}$, jump circle $^{(en)}$, jumping circle $^{(en)}$, kickoff circle $^{(en)}$
* Castellà: círculo central $^{(es)}$
* Francès: cercle central $^{(fr)}$, cercle de mise en jeu $^{(fr)}$, rond central $^{(fr)}$

### Vegeu també

* cercle central. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Francès
### Nom

cercle central m. ‎(plural cercles centraux)
* (esports de pilota) cercle central

#### Sinònims

* cercle de mise en jeu
* rond central

### Vegeu també

* cercle central. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# cercle d'envoi
## Francès
### Nom

cercle d'envoi m. ‎(plural cercles d'envoi)
* (hoquei sobre herba) àrea de porteria

#### Sinònims

* surface de but
* zone de tir au but

### Vegeu també

* cercle d'envoi. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# cercle d'attente
## Francès
### Nom

cercle d'attente m. ‎(plural cercles d'attente)
* (beisbol) cercle d'espera

#### Sinònims

* cercle du batteur suivant

### Vegeu també

* cercle d'attente. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# cercle d'engagement
## Francès
### Nom

cercle d'engagement m. ‎(plural cercles d'engagement)
* (hoquei sobre gel) cercle de servei

#### Sinònims

* cercle de mise au jeu

### Vegeu també

* cercle d'engagement. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].