OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# entretanto
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /en.tɾeˈtan.to/, meridional \eŋ.tɾeˈtaŋ.to\
       Americà: alt /en.t͡s(e)ˈtan.to/, baix \eŋ.tɾeˈtaŋ.to\, austral /en.tɾeˈtan.to/
   * Rimes: -anto
   * Etimologia: De entre i tanto.

### Adverbi

entretanto
* mentrestant, entretant

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·tre·tan·to (4)
# esgrimíssiu
## Català

   * Pronúncia: oriental /əz.ɡɾiˈmi.siw/, occidental /ez.ɣɾiˈmi.siw/
   * Rimes: -isiw

### Verb

esgrimíssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb esgrimir.

#### Variants

* esgrimísseu, esgrimíreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·gri·mís·siu (4)
# esgrimíssim
## Català

   * Pronúncia: oriental /əz.ɡɾiˈmi.sim/, occidental /ez.ɣɾiˈmi.sim/
   * Rimes: -isim

### Verb

esgrimíssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb esgrimir.

#### Variants

* esgrimíssem, esgrimírem

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·gri·mís·sim (4)
* Anagrames: immergissis, immigressis
# esgrogueesc
## Català
### Verb

esgrogueesc
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de esgrogueir.

#### Variants

* esgrogueeixo, esgrogueeixi, esgrogueïsc, esgrogueïxo
# esgarrarà
## Català

   * Pronúncia: oriental /əz.ɡə.rəˈɾa/, occidental /ez.ɣa.raˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

esgarrarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de esgarrar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·gar·ra·rà (4)
* Anagrames: agarrar-se, agarrares
# enviàvom
## Català
### Verb

enviàvom
* (col·loquial central, nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de enviar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·vi·à·vom (4)
* Anagrama: vionàvem
# enviésseu
## Català
### Verb

enviésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb enviar.
# enviàssim
## Català
### Verb

enviàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb enviar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·vi·às·sim (4)
* Anagrames: avinéssim, envaíssim
# enviàvem
## Català
### Verb

enviàvem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de enviar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·vi·à·vem (4)
* Anagrama: avenívem
# enviéssem
## Català
### Verb

enviéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb enviar.
# enviàsseu
## Català
### Verb

enviàsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb enviar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·vi·às·seu (4)
* Anagrames: avinésseu, envaísseu
# enviàveu
## Català
### Verb

enviàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de enviar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·vi·à·veu (4)
* Anagrama: aveníveu
# enviàssiu
## Català
### Verb

enviàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb enviar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·vi·às·siu (4)
* Anagrames: avinéssiu, envaíssiu
# envié
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /emˈbje/
       Americà: alt /emˈbje/, baix \eŋˈbje\, austral /emˈbje/
   * Rimes: -e

### Verb

envié
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb enviar
# enviés
## Català
### Verb

enviés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb enviar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb enviar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: en·vi·és (3)
* Anagrames: seïven, veïnes, venies, vienès, vienés
# espunyissen
## Català

   * Pronúncia: oriental /əs.puˈɲi.sən/, occidental /es.puˈɲi.sen/
   * Rimes: -isen

### Verb

espunyissen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb espunyir.

#### Variants

* espunyissin, espunyiren

## Català antic
### Verb

espunyissen
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) de l'imperfet de subjuntiu de espunyir

#### Variants

* espunyiren
# espunyiré
## Català

   * Pronúncia: oriental /əs.pu.ɲiˈɾe/, occidental /es.pu.ɲiˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

espunyiré
* Primera persona del singular (jo) del futur de espunyir.

## Català antic
### Verb

espunyiré
* primera persona singular (io, yo, jo) del futur de espunyir
# espunyisques
## Català
### Verb

espunyisques
* (occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb espunyir.

#### Variants

* espunyeixis, espunyesquis

### Miscel·lània

* Anagrama: espunyesquis
# espunyiràs
## Català

   * Pronúncia: oriental /əs.pu.ɲiˈɾas/, occidental /es.pu.ɲiˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

espunyiràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de espunyir.

### Miscel·lània

* Anagrama: prenyàssiu

## Català antic
### Verb

espunyiràs
* segona persona singular (tu) del futur de espunyir
# espunyisc
## Català
### Verb

espunyisc
* (occidental) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de espunyir.

#### Variants

* espunyeixo, espunyesc, espunyeixi, espunyixo
# espunyisca
## Català
### Verb

espunyisca
* (occidental) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb espunyir.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb espunyir.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb espunyir.

#### Variants

* [1] espunyeixi, espunyesqui
* [2] espunyeixi, espunyesqui
* [3] espunyeixi, espunyesqui
# espunyiríets
## Català antic
### Verb

espunyiríets
* segona persona plural (vós, vosaltres) del condicional de espunyir

#### Variants

* espunyiríeu
# espunyiríeu
## Català

   * Pronúncia: oriental /əs.pu.ɲiˈɾi.əw/, occidental /es.pu.ɲiˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

espunyiríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de espunyir.

## Català antic
### Verb

espunyiríeu
* segona persona plural (vós, vosaltres) del condicional de espunyir

#### Variants

* espunyiríets
# espunyisquen
## Català
### Verb

espunyisquen
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb espunyir.
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb espunyir.

#### Variants

* [1] espunyeixin, espunyesquin
* [2] espunyeixin, espunyesquin

### Miscel·lània

* Anagrama: espunyesquin
# espina
## Català

   * Pronúncia: oriental /əsˈpi.nə/, occidental /esˈpi.na/
       Informal: occidental /asˈpi.na/, occidental /asˈpi.nɛ/
   * Rimes: -ina
   * Etimologia: Del llatí spīna.

### Nom

espina f. ‎(plural espines)
* Extrems punxants presents en les tiges d'algunes plantes, per exemple el roser.
* Esquelet dels peixos.

#### Sinònims

* [1] punxa

#### Traduccions

* Afrikaans: doring $^{(af)}$
* Alemany: Dorn $^{(de)}$ m.
* Anglès: thorn $^{(en)}$
* Àrab: أَسَلَة‎ $^{(ar)}$ f.
* Armeni: փուշ $^{(hy)}$ ‎(puix)
* Basc: arantza $^{(eu)}$
* Búlgar: трън $^{(bg)}$ m. ‎(tran)
* Castellà: espina $^{(es)}$
* Coreà: 가시 $^{(ko)}$ ‎(gasi)
* Danès: torn $^{(da)}$ c.
* Eslovac: tŕň $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: dorno $^{(eo)}$
* Feroès: tornur $^{(fo)}$ m.
* Francès: épine $^{(fr)}$
* Friülà: spine $^{(fur)}$ f.
* Gallec: espiña $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: draenen $^{(cy)}$ f.
* Georgià: ეკალი $^{(ka)}$ ‎(èkali)
* Grec: αγκάθι $^{(el)}$ n. ‎(angathi)
* Grec antic: ἄκανθα $^{(grc)}$ f. ‎(ákantha)
* Hebreu: שית‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: काँटा $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: tüske $^{(hu)}$
* Ídix: דאָרנ‎ $^{(yi)}$ m.
* Indonesi: duri $^{(id)}$
* Irlandès: dealg $^{(ga)}$ f.
* Italià: spina $^{(it)}$
* Japonès: 刺 $^{(ja)}$
* Kurd: strî $^{(ku)}$
* Letó: ērkšķis $^{(lv)}$ m.
* Lituà: rakis $^{(lt)}$
* Llatí: spina $^{(la)}$ f.
* Macedoni: трн $^{(mk)}$ m.
* Neerlandès: doorn $^{(nl)}$ m.
* Noruec: torn $^{(no)}$ m.
* Occità: espina $^{(oc)}$ f.
* Polonès: cierń $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: espinho $^{(pt)}$ m.
* Retoromànic: spina $^{(rm)}$ f., spegna $^{(rm)}$ f.
* Romanès: spin $^{(ro)}$ n.
* Rus: шип $^{(ru)}$ m. ‎(xip), колю́чка $^{(ru)}$ f. ‎(koliütxka)
* Sard: ispina $^{(sc)}$ f.
* Serbocroat: trn $^{(sh)}$ m.
* Suec: törne $^{(sv)}$ c.
* Tai: หนาม $^{(th)}$
* Turc: diken $^{(tr)}$
* Txec: trn $^{(cs)}$ m.
* Urdú: کانٹا‎ $^{(ur)}$ m.
* Vietnamita: gai $^{(vi)}$
* Xinès: 刺 $^{(zh)}$ ‎(cì)
* Anglès: spine $^{(en)}$
* Castellà: raspa $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·pi·na (3)
* Heterograma de 6 lletres (aeinps)
* Anagrames: aspien, nàpies, sàpien

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /esˈpi.na/, meridional /ehˈpi.na/
       Americà: alt /esˈpi.na/, baix /ehˈpi.na/
   * Rimes: -ina
   * Etimologia: Del llatí spina.

### Nom

espina f. ‎(plural espinas)
* espina

### Verb

espina
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del present d’indicatiu del verb espinar
* segona persona del singular (tú) de l'imperatiu del verb espinar

#### Variants

* [2]: (voseo) espiná

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·pi·na (3)
* Heterograma de 6 lletres (aeinps)
* Anagrames: espían, naipes, napéis, peinas, peinás, penáis, pianes, piasen, piensa

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre espina
# espinaca
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /es.piˈna.ka/, meridional /eh.piˈna.ka/
       Americà: alt /es.piˈna.k(a)/, baix /eh.piˈna.ka/
   * Rimes: -aka

### Nom

espinaca f. ‎(plural espinacas)
* espinac

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·pi·na·ca (4)

## Gallec
### Nom

espinaca f. ‎(plural espinacas)
* espinac
# espinac
## Català

   * Pronúncia: oriental /əs.piˈnak/, occidental /es.piˈnak/
       Informal: occidental /as.piˈnak/
   * Rimes: -ak
   * Etimologia: De l’àrab andalusí *ispinâḫ, del clàssic إِسْفَانَاخ ‎(ʾisfānāḵ), del persa اسپناخ ‎(espanâx), segle XII.

### Nom

espinac m. ‎(plural espinacs)
* Planta de la família de les quenopodiàcies de fulles basals triangulars cultivada com a verdura (Spinacia oleracea).
* (plural) Fulles de Spinacia oleracea preparades per a menjar.

#### Traduccions

* Alemany: Spinat $^{(de)}$ m.
* Anglès: spinach $^{(en)}$
* Castellà: espinaca $^{(es)}$ f.
* Francès: épinard $^{(fr)}$ m.
* Gallec: espinaca $^{(gl)}$ f.
* Llengua de signes catalana: ESPINACS $^{(csc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·pi·nac (3)
* Heterograma de 7 lletres (aceinps)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# espina dorsal
## Català
### Nom

espina dorsal f. ‎(plural espines dorsals)
* columna vertebral

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# espinacas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /es.piˈna.kas/, meridional /eh.piˈna.kah/
       Americà: alt /es.piˈna.k(a)s/, baix /eh.piˈna.kah/, austral /eh.piˈna.kas/
   * Rimes: -akas

### Nom

espinacas f. pl.
* forma plural de espinaca

## Gallec
### Nom

espinacas f. pl.
* forma plural de espinaca
# espillera
## Català

   * Pronúncia: oriental /əs.piˈʎe.ɾə/, occidental /es.piˈʎe.ɾa/
   * Rimes: -eɾa
   * Etimologia: Del llatí specularia ‎(«vidrieres»), de specularis ‎(«transparent»), de specŭlum ‎(«espill»).

### Nom

espillera f. ‎(plural espilleres)
* (balear, valencià) Forma alternativa de espitllera.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·pi·lle·ra (4)
* Anagrames: espellirà, lleparies, pellaries

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB
# espilleres
## Català

   * Pronúncia: oriental /əs.piˈʎe.ɾəs/, occidental /es.piˈʎe.ɾes/
   * Rimes: -eɾes

### Nom

espilleres f. pl.
* Forma plural de espillera.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·pi·lle·res (4)
* Anagrama: espellires
# espina de l'esquena
## Català
### Nom

espina de l'esquena f. ‎(plural espines de l'esquena)
* columna vertebral

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# espinacs
## Català

   * Pronúncia: oriental /əs.piˈnaks/, occidental /es.piˈnaks/
   * Rimes: -aks

### Nom

espinacs m. pl.
* Forma plural de espinac.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·pi·nacs (3)
* Anagrames: capessin, capissen, pecassin, picassen, pincessa
# erdilariengatik
## Basc
### Nom

erdilariengatik
* causal definit plural de erdilari
# erdilarientzat
## Basc
### Nom

erdilarientzat
* benefactiu definit plural de erdilari
# erdilarik
## Basc
### Nom

erdilarik
* ergatiu indefinit de erdilari
# erdilariez
## Basc
### Nom

erdilariez
* instrumental definit plural de erdilari
# erdilariren
## Basc
### Nom

erdilariren
* genitiu indefinit de erdilari
# erdilarirengana
## Basc
### Nom

erdilarirengana
* al·latiu indefinit de erdilari
# erdilarirenganaino
## Basc
### Nom

erdilarirenganaino
* terminatiu indefinit de erdilari
# erdilariengandik
## Basc
### Nom

erdilariengandik
* ablatiu definit plural de erdilari
# erdilarirekin
## Basc
### Nom

erdilarirekin
* comitatiu indefinit de erdilari
# erdilarirengan
## Basc
### Nom

erdilarirengan
* inessiu indefinit de erdilari
# espècie
## Català

   * Pronúncia: oriental /əsˈpɛ.si.ə/, occidental /esˈpɛ.si.e/
       Informal: mallorquí, septentrional /əsˈpɛ.si/
   * Homòfon: espècia
   * Etimologia: Del llatí spĕcĭes ‎(«mirada, aspecte, aparença»), segle XIV.

### Nom

espècie f. ‎(plural espècies)
* En biologia, grup d'éssers vius amb característiques comunes dins d'un mateix gènere.
* En la litúrgia catòlica, les formes que representen el pa i el vi.

#### Compostos i expressions

* en espècie: Forma de pagament que no accepta diner en efectiu.
* espècie sensible: Disposició psíquica produïda per la impressió d'una imatge.

#### Traduccions

* Alemany: Art $^{(de)}$ f.
* Anglès: species $^{(en)}$
* Àrab: نَوْع‎ $^{(ar)}$ m.
* Belarús: від $^{(be)}$ m. ‎(vid)
* Búlgar: вид $^{(bg)}$ m. ‎(vid)
* Castellà: especie $^{(es)}$
* Eslovac: druh $^{(sk)}$ m., spécia $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: vrsta $^{(sl)}$ f.
* Estonià: liik $^{(et)}$
* Francès: espèce $^{(fr)}$
* Gallec: especie $^{(gl)}$ f.
* Hebreu: מִין $^{(he)}$ m.
* Hindi: जाति $^{(hi)}$ f.
* Hongarès: faj $^{(hu)}$
* Ido: speco $^{(io)}$
* Italià: specie $^{(it)}$
* Kurd: cure $^{(ku)}$ m.
* Letó: suga $^{(lv)}$ f.
* Llatí: species $^{(la)}$ f.
* Neerlandès: soort $^{(nl)}$ f.
* Persa: گونه‎ $^{(fa)}$
* Polonès: gatunek $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: espécie $^{(pt)}$ f.
* Romanès: specie $^{(ro)}$ f.
* Rus: вид $^{(ru)}$ m. ‎(vid)
* Suahili: aina $^{(sw)}$
* Suec: art $^{(sv)}$ c.
* Tai: ชนิด $^{(th)}$
* Turc: tür $^{(tr)}$
* Ucraïnès: вид $^{(uk)}$ m. ‎(vid)
* Xinès: 種類 $^{(zh)}$ ‎(种类, zhǒnglèi)

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·pè·ci·e (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# espèrva
## Occità

   * Pronúncia: /esˈpεɾ.bo̞/

### Nom

espèrva f. ‎(plural espèrvas)
* serva, fruit comestible de la servera (Sorbus domestica)

#### Variants

* aspèrba, aspèrva, eisserba, espèrba, serba, serva, sòrba

#### Sinònims

* conolha

#### Relacionats

* espervièr

### Vegeu també

* Benoèt, Gui. Las plantas, 2008. Tolosa: IEO Edicions, 2008, 268. ISBN 978-2-85910-453-5.
# espès
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əsˈpɛs/ balear /əsˈpəs/, /əsˈpɛs/ Occidental: /esˈpes/ Informal: nord-occidental, alguerès /asˈpes/
   * Rimes: -ɛs
   * Etimologia: Del llatí spissus.

### Adjectiu

espès m. ‎(femení espessa, plural masculí espessos, plural femení espesses)
* De gran densitat o consistència.
* (figurat) Lent d'enteniment.

#### Variants

* espés (valencià)

#### Derivats

* espessament
* espessor

#### Traduccions

* Anglès: thick $^{(en)}$
* Castellà: espeso $^{(es)}$
* Francès: épais $^{(fr)}$
* Italià: spesso $^{(it)}$

### Verb

espès
* Participi masculí singular del verb espènyer.

#### Variants

* espés

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·pès (2)
* Anagrames: peses, pesés

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# espècul
## Català

   * Pronúncia: oriental /əsˈpɛ.kuɫ/, occidental /esˈpɛ.kuɫ/

### Nom

espècul m. ‎(plural espèculs)
* Forma alternativa de espèculum.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·pè·cul (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# espèculum
## Català

   * Pronúncia: oriental /əsˈpɛ.ku.ɫum/, occidental /esˈpɛ.ku.ɫum/
   * Etimologia: Del llatí speculum, doblet de espill.

### Nom

espèculum m. ‎(plural espèculums)
* (medicina) Instrument mèdic usat per a dilatar un orifici durant la seva exploració.

#### Variants

* espècul

#### Traduccions

* Anglès: speculum $^{(en)}$
* Castellà: espéculo $^{(es)}$
* Francès: spéculum $^{(fr)}$
* Italià: specolo $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·pè·cu·lum (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# espènyer
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əsˈpɛ.ɲə/ balear /əsˈpə.ɲə/, /əsˈpɛ.ɲə/ Occidental: nord-occidental /esˈpe.ɲe/ valencià /esˈpe.ɲeɾ/, /esˈpe.ɲe/ Informal: nord-occidental /asˈpe.ɲe/
   * Rimes: -ɛɲe(ɾ)
   * Etimologia: Del llatí vulgar *expingere, segle XIII.

### Verb

espènyer trans.
* Forma alternativa de empènyer.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: espenyo, espeny, espenyem Vocal rizotònica: /ɛ/, /ə/, /e/

#### Variants

* espényer (valencià)
* espenyir (alguerès)

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·pè·nyer (3)
* Anagrama: Pyrenees

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# espèrvas
## Occità

   * Pronúncia: /esˈpεɾ.bo̞s/

### Nom

espèrvas f. pl.
* forma plural de espèrva
# esbutzeu
## Català
### Verb

esbutzeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de esbutzar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb esbutzar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb esbutzar.
# esbutzessen
## Català
### Verb

esbutzessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb esbutzar.
# esbutzesses
## Català
### Verb

esbutzesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb esbutzar.
# esbutzessi
## Català
### Verb

esbutzessi
* (col·loquial septentrional, alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb esbutzar.
* (col·loquial septentrional, alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb esbutzar.
# esbutzessin
## Català
### Verb

esbutzessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb esbutzar.
# esbutzen
## Català
### Verb

esbutzen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de esbutzar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb esbutzar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb esbutzar.
# esbutzes
## Català
### Verb

esbutzes
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de esbutzar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb esbutzar.
# esbutzessa
## Català
### Verb

esbutzessa
* (col·loquial central, nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb esbutzar.
# esbutzessis
## Català
### Verb

esbutzessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb esbutzar.
# esbutzi
## Català
### Verb

esbutzi
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de esbutzar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb esbutzar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb esbutzar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb esbutzar.
# estimations
## Anglès
### Nom

estimations
* forma plural de estimation

## Francès
### Nom

estimations f. pl.
* forma plural de estimation
# estimatore
## Italià

   * Pronúncia: /e.sti.maˈtoː.re/
   * Etimologia: Del llatí aestimator.

### Nom

estimatore m. ‎(plural estimatori)
* admirador
    «A Verona Fabrizio conosce il suo estimatore di sempre, David Byrne, che nel suo 'ultimo album Feelings ha utilizzato un sample di Nel bene, nel male di Cristiano.»A Verona, Fabrizio coneix el seu admirador de sempre, David Byrne, qui en el seu darrer àlbum Feelings ha fet servir un fragment de Nel bene, nel male de Cristiano.

#### Sinònims

* intenditore, conoscitore, ammiradore

#### Antònims

* denigratore, detrattore, spregiatore

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·sti·ma·tó·re (5)

### Vegeu també

* ↑ Fabrizio De André, E poi, il futuro, 2002
# estimatori
## Català

   * Pronúncia: oriental /əs.ti.məˈtɔ.ɾi/, occidental /es.ti.maˈtɔ.ɾi/
   * Rimes: -ɔɾi
   * Etimologia: Del llatí aestimatorius.

### Adjectiu

estimatori m. ‎(femení estimatòria, plural masculí estimatoris, plural femení estimatòries)
* (Dret) Acceptat.
    «La manca de resolució expressa en el termini d'un mes des de la presentació de la sol·licitud de celebració tindrà efectes estimatoris» (Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, 1994, p. 5364)

#### Antònims

* desestimatori

#### Traduccions

* Castellà: estimatorio $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·ti·ma·to·ri (5)

## Italià

   * Pronúncia: /e.sti.maˈtoː.ri/

### Nom

estimatori m. pl.
* forma plural de estimatore
# estimation
## Anglès
### Nom

estimation ‎(plural estimations)
* estimació

## Francès
### Nom

estimation f. ‎(plural estimations)
* estimació
# estimation psychopédagogique
## Francès
### Nom

estimation psychopédagogique m. ‎(plural estimations psychopédagogiques)
* diagnòstic psicològic

### Vegeu també

* estimation psychopédagogique. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# estimations psychopédagogiques
## Francès
### Nom

estimations psychopédagogiques m. pl.
* forma plural de estimation psychopédagogique
# estimat
## Català

   * Pronúncia: oriental /əs.tiˈmat/, occidental /es.tiˈmat/
       Informal: occidental /as.tiˈmat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: Del llatí aestimatus.

### Adjectiu

estimat m. ‎(femení estimada, plural masculí estimats, plural femení estimades)
* Valorat positivament.
* Que inspira sentiments d'afecte.

#### Antònims

* odiat

#### Sinònims

* preat, benvolgut

#### Traduccions

* Alemany: geschätzt $^{(de)}$
* Castellà: estimado $^{(es)}$
* Anglès: beloved $^{(en)}$
* Basc: maite $^{(eu)}$
* Castellà: querido $^{(es)}$
* Francès: bien-aimé $^{(fr)}$, chéri $^{(fr)}$
* Italià: caro $^{(it)}$

### Nom

estimat m. ‎(plural estimats, femení estimada)
* Persona amb qui es té una relació sexual i sentimental il·lícita.

#### Traduccions

* Alemany: Geliebter $^{(de)}$ m.
* Anglès: lover $^{(en)}$
* Basc: maitale $^{(eu)}$
* Castellà: amante $^{(es)}$
* Francès: amant $^{(fr)}$
* Italià: amante $^{(it)}$

### Verb

estimat
* Participi masculí singular del verb estimar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: es·ti·mat (3)
* Anagrama: meitats

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# esteranyinéssem
## Català

   * Pronúncia: oriental /əs.tə.ɾə.ɲiˈne.səm/, occidental /es.te.ɾa.ɲiˈne.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

esteranyinéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb esteranyinar.

#### Variants

* esteranyinéssim, esteranyinàssim, esteranyinàssem, esteranyinàrem
# esteranyinàssiu
## Català
### Verb

esteranyinàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb esteranyinar.

#### Variants

* esteranyinéssiu, esteranyinésseu, esteranyinàsseu, esteranyinàreu
# esteranyiní
## Català

   * Pronúncia: oriental /əs.tə.ɾə.ɲiˈni/, occidental /es.te.ɾa.ɲiˈni/
   * Rimes: -i

### Verb

esteranyiní
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de esteranyinar.
# esteranyinàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əs.tə.ɾə.ɲiˈna.βəw/, balear /əs.tə.ɾə.ɲiˈna.vəw/ Occidental: nord-occidental /es.te.ɾa.ɲiˈna.βew/ valencià /es.te.ɾa.ɲiˈna.vew/, /es.te.ɾa.ɲiˈna.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

esteranyinàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de esteranyinar.
# esteranyinésseu
## Català

   * Pronúncia: oriental /əs.tə.ɾə.ɲiˈne.səw/, occidental /es.te.ɾa.ɲiˈne.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

esteranyinésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb esteranyinar.

#### Variants

* esteranyinéssiu, esteranyinàssiu, esteranyinàsseu, esteranyinàreu