OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# fissió nuclear
## Català
### Nom

fissió nuclear f. ‎(plural fissions nuclears)
* En física, escissió d’un nucli atòmic pesant en diversos fragments de masses semblants, amb alliberament d’energia.

#### Traduccions

* Japonès: 核分裂 $^{(ja)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: Termcat
# fissioní
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fi.si.uˈni/ balear /fi.si.oˈni/, /fi.si.uˈni/ Occidental: /fi.si.oˈni/
   * Rimes: -i

### Verb

fissioní
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de fissionar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fis·si·o·ní (4)
# fisso
## Italià

   * Pronúncia: /ˈfis.so/

### Adjectiu

fisso m. ‎(femení fissa, plural masculí fissi, plural femení fisse)
* fix

### Miscel·lània

* Síl·labes: fìs·so (2)
# fissura
## Català

   * Pronúncia: oriental /fiˈsu.ɾə/, occidental /fiˈsu.ɾa/
   * Rimes: -uɾa
   * Etimologia: Del llatí fissūra, segle XV.

### Nom

fissura f. ‎(plural fissures)
* esquerda, clivella
* (medicina) Solució de continuïtat en òrgans o entre parts del cos amb fenedura o cissura, normal, patològic o traumàtic.

#### Traduccions

* Anglès: fissure $^{(en)}$
* Castellà: fisura $^{(es)}$ f.
* Francès: fissure $^{(fr)}$ f.
* Gallec: fisura $^{(gl)}$ f.
* Portuguès: fissura $^{(pt)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fis·su·ra (3)
* Anagrama: frissau

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, Termcat

## Gallec
### Nom

fissura f. ‎(plural fissuras)
* (reintegracionisme) forma alternativa de fisura

### Miscel·lània

* Anagrames: fisuras, sufrías

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Dicionário Estraviz sobre fissura

## Portuguès

   * Etimologia: Del llatí fissūra.

### Nom

fissura f. ‎(plural fissuras)
* fissura

### Miscel·lània

* Síl·labes: fis·su·ra (3)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Dicionário Priberam da Língua Portuguesa sobre fissura
# fissura antitragohelicina
## Llatí
### Nom

fissura antitragohelicina
* (Terminologia Anatomica) fissura antetragohelicina

### Vegeu també

* fissura antitragohelicina. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# garapinyassin
## Català
### Verb

garapinyassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb garapinyar.
# garapinyaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡə.ɾə.piˈɲa.βən/, balear /ɡə.ɾə.piˈɲa.vən/ Occidental: nord-occidental /ɡa.ɾa.piˈɲa.βen/ valencià /ɡa.ɾa.piˈɲa.ven/, /ɡa.ɾa.piˈɲa.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

garapinyaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de garapinyar.
# garapinyaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡə.ɾə.piˈɲa.βəs/, balear /ɡə.ɾə.piˈɲa.vəs/ Occidental: nord-occidental /ɡa.ɾa.piˈɲa.βes/ valencià /ɡa.ɾa.piˈɲa.ves/, /ɡa.ɾa.piˈɲa.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

garapinyaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de garapinyar.
# garapinyassis
## Català
### Verb

garapinyassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb garapinyar.
# garapinyau
## Català
### Verb

garapinyau
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de garapinyar.
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb garapinyar.
# garapinyava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡə.ɾə.piˈɲa.βə/, balear /ɡə.ɾə.piˈɲa.və/ Occidental: nord-occidental /ɡa.ɾa.piˈɲa.βa/ valencià /ɡa.ɾa.piˈɲa.va/, /ɡa.ɾa.piˈɲa.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

garapinyava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de garapinyar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de garapinyar.
# garapinye
## Català
### Verb

garapinye
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de garapinyar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb garapinyar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb garapinyar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb garapinyar.
# garante
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ɡaˈɾan.te/, meridional \ɡaˈɾaŋ.te\
       Americà: alt /ɡaˈɾan.t(e)/, baix \ɡaˈɾaŋ.te\, austral /ɡaˈɾan.te/
   * Rimes: -ante
   * Etimologia: Del francès garant.

### Adjectiu

garante inv. ‎(plural garantes)
* garant

### Nom

garante m.
* garant

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·ran·te (3)

## Francès

   * Pronúncia: /ɡaˈʁɑ̃t/

### Nom

garante f. ‎(plural garantes)
* forma femenina de garant
# garanteixen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡə.ɾənˈtɛ.ʃən/ balear /ɡə.ɾənˈtə.ʃən/, /ɡə.ɾənˈtɛ.ʃən/ Occidental: nord-occidental /ɡa.ɾanˈtej.ʃen/ valencià /ɡa.ɾanˈtej.ʃen/, /ɡa.ɾanˈte.ʃen/
   * Rimes: -ɛjʃen

### Verb

garanteixen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de garantir.

#### Variants

* garantixen
# garantes
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ɡaˈɾan.tes/, meridional \ɡaˈɾaŋ.teh\
       Americà: alt /ɡaˈɾan.t(e)s/, baix \ɡaˈɾaŋ.teh\, austral /ɡaˈɾan.tes/
   * Rimes: -antes

### Adjectiu

garantes inv. pl.
* forma plural de garante

### Nom

garantes m. f. pl.
* forma plural de garante

## Francès

   * Pronúncia: /ɡaˈʁɑ̃t/

### Nom

garantes f. pl.
* forma plural de garante
# garantesc
## Català
### Verb

garantesc
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de garantir.

#### Variants

* garanteix, garanteixo, garanteixi, garantisc, garantixo
# folgenden
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈfɔlɡn̩dən/

### Adjectiu

folgenden
* forma declinada de folgend
# folgendes
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈfɔlɡəndəs/

### Adjectiu

folgendes
* forma declinada de folgend
# folica
## Italià

   * Pronúncia: /ˈfɔː.li.ka/

### Adjectiu

folica f. ‎(plural foliche)
* forma femenina de folico
# foli
## Català

   * Pronúncia: /ˈfɔ.ɫi/
   * Rimes: -ɔli
   * Etimologia: Del llatí folium, doblet de full i fulla.

### Nom

foli m. ‎(plural folis)
* Full de paper que fa 22 cm d'amplada per 32 cm d'alçada.
* Full o pàgina d'un manuscrit numerat.

#### Traduccions

* Anglès: folio $^{(en)}$
* Castellà: folio $^{(es)}$
* Francès: feuillet $^{(fr)}$, folio $^{(fr)}$
* Italià: foglio $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·li (2)
* Anagrama: fiol

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# foliage
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfəʊliɪdʒ/

### Nom

foliage ‎(comptable i incomptable, plural foliages)
* fullatge
# foliche
## Italià

   * Pronúncia: /ˈfɔː.li.ke/

### Adjectiu

foliche f. pl.
* forma plural de folica
# folic acid
## Anglès
### Nom

folic acid ‎(incomptable)
* àcid fòlic

### Vegeu també

* folic acid. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# folgender
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈfɔlɡəndɐ/

### Adjectiu

folgender
* forma declinada de folgend
# foliages
## Anglès
### Nom

foliages
* forma plural de foliage
# fuster
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fusˈte/ Occidental: nord-occidental /fusˈte/, valencià /fusˈteɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: De fusta i el sufix -er, segle XIII.

### Nom

fuster m. ‎(plural fusters, femení fustera)
* (professions) Persona que treballa amb fusta.

#### Relacionats

* fusteria
* fustejar
* fusterejar
* afust
* fusta

#### Traduccions

* Alemany: Zimmermann $^{(de)}$ m., Schreiner $^{(de)}$ m.
* Anglès: carpenter $^{(en)}$
* Àrab: نَجَّار‎ $^{(ar)}$ m.
* Arameu: נגרא‎ $^{(arc)}$ m.
* Armeni: հյուսն $^{(hy)}$ ‎(hiusn)
* Àzeri: dülgər $^{(az)}$
* Belarús: цясля́р $^{(be)}$ m. ‎(tsiasliar)
* Búlgar: дърводе́лец $^{(bg)}$ m. ‎(darvodèlets)
* Castellà: carpintero $^{(es)}$
* Danès: tømrer $^{(da)}$ c.
* Eslovac: tesár $^{(sk)}$ m., truhlár $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: tesar $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: ĉarpentisto $^{(eo)}$
* Estonià: puusepp $^{(et)}$
* Feroès: timburmaður $^{(fo)}$ m.
* Finès: puuseppä $^{(fi)}$
* Francès: charpentier $^{(fr)}$, menuisier $^{(fr)}$ m.
* Gallec: carpinteiro $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: saer coed $^{(cy)}$ m.
* Georgià: ხურო $^{(ka)}$ ‎(khuro)
* Grec: ξυλουργός $^{(el)}$ m. ‎(xilurgós)
* Grec antic: τέκτων $^{(grc)}$ m. ‎(téktōn)
* Hebreu: נגר $^{(he)}$ m.
* Hindi: काष्ठकार $^{(hi)}$
* Hongarès: ács $^{(hu)}$
* Ídix: סטאָליער‎ $^{(yi)}$ m.
* Irlandès: cearpantóir $^{(ga)}$ m.
* Islandès: smiður $^{(is)}$ m.
* Italià: carpentiere $^{(it)}$ m.
* Japonès: 大工 $^{(ja)}$
* Kazakh: ағаш ұстасы $^{(kk)}$ ‎(ağaş ustası/agaix ustassi)
* Kirguís: жыгач устасы $^{(ky)}$ ‎(djugatx ustassu)
* Kurd: necarr $^{(ku)}$
* Letó: galdnieks $^{(lv)}$ m.
* Lituà: dailidė $^{(lt)}$ m.
* Llatí: lignarius $^{(la)}$ m.
* Macedoni: столар $^{(mk)}$ m.
* Maltès: mastrudaxxa $^{(mt)}$ m.
* Mongol: мужаан $^{(mn)}$
* Neerlandès: timmerman $^{(nl)}$ m.
* Noruec: tømrer $^{(no)}$ m.
* Occità: menusièr $^{(oc)}$ m., menusèr $^{(oc)}$ m.
* Panjabi: ਤਰਖਾਣ $^{(pa)}$
* Persa: درودگر‎ $^{(fa)}$
* Polonès: cieśla $^{(pl)}$ m., stolarz $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: marceneiro $^{(pt)}$ m., carpinteiro $^{(pt)}$ m.
* Retoromànic: lainari $^{(rm)}$ m., scrinari $^{(rm)}$ m.
* Romanès: dulgher $^{(ro)}$ m., tâmplar $^{(ro)}$ m.
* Rus: пло́тник $^{(ru)}$ m. ‎(plótnik), столя́р $^{(ru)}$ m. ‎(stoliar)
* Sànscrit: तक्षन् $^{(sa)}$ m.
* Serbocroat: тесар $^{(sh)}$, tesar $^{(sh)}$ m., столар $^{(sh)}$, stolar $^{(sh)}$ m.
* Suahili: seremala $^{(sw)}$
* Suec: timmerman $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: дуредгар $^{(tg)}$
* Tagal: anluwagi $^{(tl)}$
* Tai: ช่างไม้ $^{(th)}$
* Tàmil: தச்சன் $^{(ta)}$
* Turc: dülger $^{(tr)}$
* Txec: tesař $^{(cs)}$ m., truhlář $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: те́сля $^{(uk)}$ m. ‎(tèslia)
* Urdú: بڑھئی‎‎ $^{(ur)}$ m.
* Uzbek: duradgor $^{(uz)}$
* Vènet: marangone $^{(vec)}$ m.
* Vietnamita: thợ mộc $^{(vi)}$
* Volapük: kapenan $^{(vo)}$
* Xinès: 木匠 $^{(zh)}$ ‎(mùjiàng)

### Adjectiu

fuster m. ‎(femení fustera, plural masculí fusters, plural femení fusteres)
* Relatiu a la fusta.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fus·ter (2)
* Heterograma de 6 lletres (efrstu)
* Anagrames: furtes, furtés, trufes, trufés

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# fustet
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fusˈtɛt/ balear /fusˈtət/, /fusˈtɛt/ Occidental: /fusˈtet/
   * Rimes: -ɛt
   * Etimologia: Del català antic fustet, de l'àrab فُسْتَق ‎(fustaq, «festuc»), segle XIII. Doblet de festuc i de pistatxo.

### Nom

fustet m. ‎(plural fustets)
* Arbust de la família de les anacardiàcies, amb infructescències plomoses, la fusta del qual era utilitzada com a colorant groc per a tenyir fibres i pells (Cotinus coggygria).

#### Descendents

* Castellà: fustete
* Portuguès: fustete

#### Traduccions

* Anglès: smoke tree $^{(en)}$, fustet $^{(en)}$
* Castellà: fustete $^{(es)}$ m.
* Francès: fustet $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fus·tet (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Català antic

   * Etimologia: De l'àrab فُسْتَق ‎(fustaq, «festuc»).

### Nom

fustet m. ‎(plural fustets)
* fustet
* Estelles de Cotinus coggygria usades per tintorers.

#### Descendents

* Català: fustet
** Castellà: fustete
** Portuguès: fustete
* Occità antic: fustet
** Francès mitjà: fustet, fustel
*** Francès: fustet, fustel, fustic, fustoc
**** Alemany: Fustet
**** Anglès: fustet, fustic, fustoc
** Occità: fustet

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo, CIVAL
# fustem
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfuːs.tɛm/

### Nom

fūstem
* acusatiu singular de fūstis
# fustera
## Català

   * Pronúncia: oriental /fusˈte.ɾə/, occidental /fusˈte.ɾa/
   * Rimes: -eɾa

### Nom

fustera f. ‎(plural fusteres)
* Forma femenina de fuster.

### Adjectiu

fustera f. ‎(plural fusteres)
* Forma femenina de fuster.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fus·te·ra (3)
* Heterograma de 7 lletres (aefrstu)
* Anagrama: estufar
# fuste
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfus.te/, meridional /ˈfuh.te/
       Americà: alt /ˈfus.t(e)/, baix /ˈfuh.te/
   * Rimes: -uste

### Nom

fuste m. ‎(plural fustes)
* (arquitectura) fust, canya, tronc

#### Sinònims

* caña
* caria

### Miscel·lània

* Síl·labes: fus·te (2)

### Vegeu també

* fuste. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfuːs.tɛ/

### Nom

fūste
* ablatiu singular de fūstis
# gimnasios
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ximˈna.sjos/, meridional /himˈna.sjoh/
       Americà: alt /ximˈna.s(jo)s/, baix /himˈna.sjoh/, austral /ximˈna.sjos/
   * Rimes: -asjos

### Nom

gimnasios m. pl.
* forma plural de gimnasio
# gimnástico
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ximˈnas.ti.ko/, meridional /himˈnah.ti.ko/
       Americà: alt /ximˈnas.t(i).ko/, baix /himˈnah.ti.ko/, austral /ximˈnah.ti.ko/
   * Rimes: -astiko

### Adjectiu

gimnástico m. ‎(femení gimnástica, plural masculí gimnásticos, plural femení gimnásticas)
* gimnàstic

### Miscel·lània

* Síl·labes: gim·nás·ti·co (4)
# gimnàs
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʒimˈnas/, occidental /d͡ʒimˈnas/
   * Rimes: -as
   * Etimologia: Del llatí gymnasium, provinent del grec antic γυμνάσιον ‎(gymnásion), amb el mateix significat, i aquest darrer de γυμνός ‎(gymnós, «nu»), segle XIX.

### Nom

gimnàs m. ‎(plural gimnasos)
* Espai tancat destinat a realitzar exercicis gimnàstics.
* En alguns països, cicle d'estudi de cicle mitjà.

#### Traduccions

* Alemany: Turnhalle $^{(de)}$ f., Sporthalle $^{(de)}$ f.
* Anglès: gymnasium $^{(en)}$, gym $^{(en)}$, fitness center $^{(en)}$
* Armeni: գիմնազիա $^{(hy)}$ ‎(guimnazià)
* Basc: gimnasio $^{(eu)}$
* Castellà: gimnasio $^{(es)}$
* Eslovac: posilňovňa $^{(sk)}$ f., telocvičňa $^{(sk)}$ f.
* Esperanto: gimnastikejo $^{(eo)}$
* Finès: liikuntasali $^{(fi)}$
* Francès: gymnase $^{(fr)}$, gym $^{(fr)}$
* Gallec: ximnasio $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: campfa $^{(cy)}$ f.
* Grec: γυμναστήριο $^{(el)}$ n. ‎(gimnastírio)
* Grec antic: γυμνάσιον $^{(grc)}$ n. ‎(gymnásion)
* Hongarès: tornaterem $^{(hu)}$
* Islandès: íþróttahús $^{(is)}$ n., leikfimisalur $^{(is)}$ m.
* Italià: palestra $^{(it)}$
* Japonès: 体育館 $^{(ja)}$
* Neerlandès: turnzaal $^{(nl)}$ m.
* Noruec: gymnastikksal $^{(no)}$, gymsal $^{(no)}$ m.
* Polonès: siłownia $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: ginásio $^{(pt)}$ m.
* Romanès: sală $^{(ro)}$ f.
* Rus: гимнасти́ческий зал $^{(ru)}$ m. ‎(guimnastítxeski zal), спортза́л $^{(ru)}$ m. ‎(sportzal)
* Serbocroat: теретана $^{(sh)}$, teretana $^{(sh)}$ f.
* Suec: gymnastiksal $^{(sv)}$, sporthall $^{(sv)}$ c.
* Turc: spor salonu $^{(tr)}$
* Txec: tělocvična $^{(cs)}$ f.
* Vietnamita: thể dục $^{(vi)}$
* Volapük: turöp $^{(vo)}$
* Xinès: 健身房 $^{(zh)}$ ‎(jiànshēnfáng)

### Miscel·lània

* Síl·labes: gim·nàs (2)
* Heterograma de 6 lletres (agimns)
* Anagrames: magins, signam

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# gimnástica
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ximˈnas.ti.ka/, meridional /himˈnah.ti.ka/
       Americà: alt /ximˈnas.t(i).ka/, baix /himˈnah.ti.ka/, austral /ximˈnah.ti.ka/
   * Rimes: -astika

### Adjectiu

gimnástica f. ‎(plural gimnásticas)
* forma femenina de gimnástico

### Nom

gimnástica f. ‎(plural gimnásticas)
* forma alternativa de gimnasia

### Miscel·lània

* Síl·labes: gim·nás·ti·ca (4)
# gimnàstic
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʒimˈnas.tik/, occidental /d͡ʒimˈnas.tik/
   * Rimes: -astik
   * Etimologia: Del llatí gymnasticus, segle XIX.

### Adjectiu

gimnàstic m. ‎(femení gimnàstica, plural masculí gimnàstics, plural femení gimnàstiques)
* Dit dels exercicis físics que tenen per objectiu millorar la flexibilitat, l'agilitat i la força muscular.

#### Traduccions

* Anglès: gymnastic $^{(en)}$
* Castellà: gimnástico $^{(es)}$
* Francès: gymnastique $^{(fr)}$
* Italià: ginnastico $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: gim·nàs·tic (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# gimnásticas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ximˈnas.ti.kas/, meridional /himˈnah.ti.kah/
       Americà: alt /ximˈnas.ti.k(a)s/, baix /himˈnah.ti.kah/, austral /ximˈnah.ti.kas/
   * Rimes: -astikas

### Adjectiu

gimnásticas f. pl.
* forma plural de gimnástica
# gatinem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡə.tiˈnɛm/ balear /ɡə.tiˈnəm/, /ɡə.tiˈnɛm/ Occidental: /ɡa.tiˈnem/
   * Rimes: -ɛm

### Verb

gatinem
* Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de gatinar.
* Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb gatinar.
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperatiu del verb gatinar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·ti·nem (3)
* Heterograma de 7 lletres (aegimnt)
* Anagrames: geminat, imatgen, mantegi, mantegí, manteig, teginam
# gatines
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡəˈti.nəs/, occidental /ɡaˈti.nes/
   * Rimes: -ines

### Verb

gatines
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de gatinar.
* (occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb gatinar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·ti·nes (3)
* Heterograma de 7 lletres (aeginst)
* Anagrames: engatis, ginesta, gitanes, teginàs
# gatinen
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡəˈti.nən/, occidental /ɡaˈti.nen/
   * Rimes: -inen

### Verb

gatinen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de gatinar.
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb gatinar.
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb gatinar.

### Miscel·lània

* Anagrama: engatin
# gatinin
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡəˈti.nin/, occidental /ɡaˈti.nin/
   * Rimes: -inin

### Verb

gatinin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb gatinar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb gatinar.
# forasteralla
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fu.ɾəs.təˈɾa.ʎə/ balear /fo.ɾəs.təˈɾa.ʎə/, /fu.ɾəs.təˈɾa.ʎə/ Occidental: /fo.ɾas.teˈɾa.ʎa/
   * Rimes: -aʎa
   * Etimologia: De foraster i el sufix -alla.

### Nom

forasteralla f. ‎(plural forasteralles)
* (despectiu) Conjunt nombrós de forasters.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·ras·te·ra·lla (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# forastero
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fo.ɾasˈte.ɾo/, meridional /fo.ɾahˈte.ɾo/
       Americà: alt /fo.(ɾa)sˈte.ɾo/, baix /fo.ɾahˈte.ɾo/
   * Rimes: -eɾo
   * Etimologia: Del català foraster.

### Adjectiu

forastero m. ‎(femení forastera, plural masculí forasteros, plural femení forasteras)
* foraster

### Nom

forastero m. ‎(plural forasteros, femení forastera)
* foraster

#### Sinònims

* extranjero

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·ras·te·ro (4)
* Anagrama: refrotaos

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre forastero
# forasteras
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fo.ɾasˈte.ɾas/, meridional /fo.ɾahˈte.ɾah/
       Americà: alt /fo.ɾasˈte.(ɾa)s/, baix /fo.ɾahˈte.ɾah/, austral /fo.ɾahˈte.ɾas/
   * Rimes: -eɾas

### Adjectiu

forasteras f. pl.
* forma plural de forastera
# forasteros
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fo.ɾasˈte.ɾos/, meridional /fo.ɾahˈte.ɾoh/
       Americà: alt /fo.ɾasˈte.(ɾo)s/, baix /fo.ɾahˈte.ɾoh/, austral /fo.ɾahˈte.ɾos/
   * Rimes: -eɾos

### Adjectiu

forasteros m. pl.
* forma plural de forastero
# forasteiro
## Portuguès

   * Etimologia: Del castellà forastero, del català foraster.

### Adjectiu

forasteiro
* foraster
# forastera
## Català

   * Pronúncia: oriental /fu.ɾəsˈte.ɾə/, occidental /fo.ɾasˈte.ɾa/
   * Rimes: -eɾa
   * Homòfon: forestera

### Adjectiu

forastera f. ‎(plural forasteres)
* Forma femenina de foraster.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·ras·te·ra (4)
* Anagrama: aforestar

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fo.ɾasˈte.ɾa/, meridional /fo.ɾahˈte.ɾa/
       Americà: alt /fo.(ɾa)sˈte.ɾa/, baix /fo.ɾahˈte.ɾa/
   * Rimes: -eɾa

### Adjectiu

forastera f. ‎(plural forasteras)
* forma femenina de forastero
# gewöhnlicherer
## Alemany
### Adjectiu

gewöhnlicherer
* forma declinada de gewöhnlich
# gewöhnlicheres
## Alemany
### Adjectiu

gewöhnlicheres
* forma declinada de gewöhnlich
# gewöhnliches
## Alemany

   * Pronúncia: /ɡəˈvøːnlɪçəs/

### Adjectiu

gewöhnliches
* forma declinada de gewöhnlich
# gewöhnlichere
## Alemany
### Adjectiu

gewöhnlichere
* forma declinada de gewöhnlich
# gewöhnlicheren
## Alemany
### Adjectiu

gewöhnlicheren
* forma declinada de gewöhnlich
# gewöhnlichstem
## Alemany
### Adjectiu

gewöhnlichstem
* forma declinada de gewöhnlich
# gewöhnlichsten
## Alemany

   * Pronúncia: /ɡəˈvøːnlɪçstn̩/

### Adjectiu

gewöhnlichsten
* forma superlativa de gewöhnlich
# gewöhnlicherem
## Alemany
### Adjectiu

gewöhnlicherem
* forma declinada de gewöhnlich
# gewöhnlichster
## Alemany
### Adjectiu

gewöhnlichster
* forma declinada de gewöhnlich
# gewöhnlichste
## Alemany
### Adjectiu

gewöhnlichste
* forma declinada de gewöhnlich
# garantiva
## Català
### Verb

garantiva
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de garantir.
* (alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de garantir.

#### Variants

* [1] garantia
* [2] garantia

### Miscel·lània

* Anagrames: avinagrat, traginava
# garantiven
## Català
### Verb

garantiven
* (alguerès) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de garantir.

#### Variants

* garantien

### Miscel·lània

* Anagrama: traginaven
# garantixen
## Català
### Verb

garantixen
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de garantir.

#### Variants

* garanteixen
# garantiu
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡə.ɾənˈtiw/, occidental /ɡa.ɾanˈtiw/
   * Rimes: -iw

### Verb

garantiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de garantir.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb garantir.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb garantir.

#### Variants

* [2] garantigueu

### Miscel·lània

* Anagrama: traginau
# garantissis
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡə.ɾənˈti.sis/, occidental /ɡa.ɾanˈti.sis/
   * Rimes: -isis

### Verb

garantissis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb garantir.

#### Variants

* garantisses, garantires

### Miscel·lània

* Anagrama: traginassis
# garantitzar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ɡə.ɾən.tiˈd͡za/ Occidental: nord-occidental /ɡa.ɾan.tiˈd͡za/ valencià /ɡa.ɾan.tiˈzaɾ/, /ɡa.ɾan.tiˈza/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Etimologia: Del castellà garantizar, amb sufix -itzar sense valor sintàctic.

### Verb

garantitzar trans.
* (castellanisme) Forma incorrecta de garantir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·ran·tit·zar (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Optimot
# garantix
## Català
### Verb

garantix
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de garantir.
* (occidental) Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb garantir.

#### Variants

* [1] garanteix
* [2] garanteix
# giscaràs
## Català
### Verb

giscaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de giscar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gis·ca·ràs (3)
* Anagrama: sargisca
# giscaren
## Català
### Verb

giscaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de giscar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gis·ca·ren (3)
* Heterograma de 8 lletres (aceginrs)
* Anagrames: enagrisc, grisenca
# giscares
## Català
### Verb

giscares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de giscar.
# giscarien
## Català
### Verb

giscarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de giscar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gis·ca·ri·en (4)
* Anagrama: ingerisca
# giscaries
## Català
### Verb

giscaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de giscar.

### Miscel·lània

* Anagrama: graciessi