OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# xinaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃiˈna.βən/, balear /ʃiˈna.vən/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃiˈna.βen/ valencià /t͡ʃiˈna.ven/, /t͡ʃiˈna.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

xinaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de xinar.
# xinaràs
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃi.nəˈɾas/, occidental /t͡ʃi.naˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

xinaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de xinar.
# xinaríeu
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃi.nəˈɾi.əw/, occidental /t͡ʃi.naˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

xinaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de xinar.
# xinarà
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃi.nəˈɾa/, occidental /t͡ʃi.naˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

xinarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de xinar.
# xinaré
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃi.nəˈɾe/, occidental /t͡ʃi.naˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

xinaré
* Primera persona del singular (jo) del futur de xinar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xi·na·ré (3)
* Heterograma de 6 lletres (aeinrx)
* Anagrames: nàixer, renaix
# xinaries
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃi.nəˈɾi.əs/, occidental /t͡ʃi.naˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

xinaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de xinar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xi·na·ri·es (4)
* Anagrames: inserixa, renaixis
# قيرميزى
## Turc otomà
### Adjectiu

قيرميزى ‎(manca transliteració)
* roig, vermell

#### Descendents

* Turc: kırmızı
# كتب
## Àrab
### Nom

كُتُب • ‎(manca transliteració) m. pl.
* Plural de llibre.

### Verb

كَتَبَ • ‎(manca transliteració)
* escriure
# كابتشينو
## Àrab

   * Pronúncia: /kaː.but.ʃiː.nuː/, /kaːb.but.ʃiː.nuː/
   * Etimologia: De l'italià cappuccino.

### Nom

كابتشينو • ‎(kābutšīnū) m.
* caputxino

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en àrab
# كبير
## Àrab

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Adjectiu

كَبِير • ‎(manca transliteració) m.
* gran
* important
# كتلاني
## Àrab
### Adjectiu

كتلاني • ‎(manca transliteració) m.
* català
# كحول
## Àrab

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: De l'anglès alcohol, potser del francès alcohol o alcool, del llatí medieval alcohol, al seu torn de l'àrab الْكُحْل‎.

### Nom

كُحُول • ‎(kuḥūl) m. ‎(plural كُحُولَات‎)
* (química) alcohol, licor

#### Derivats

* كُحُولِيّ‎

#### Compostos i expressions

* مدمن بلكحول
* الإدمان بلكحول

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en àrab
# قیرغیزیستان
## Plantilla:-azb-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

قیرغیزیستان ‎(manca transliteració)
* Kirguizstan

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en àzeri meridional
# كاروانسرا
## Àrab
### Nom

كاروانسرا • ‎(manca transliteració)
* caravanserrall.
# كارۋات
## Uigur
### Nom

كارۋات ‎(karwat) ‎(ciríl·lic карват)
* llit
# كتاب
## Àrab
### Nom

كِتَاب • ‎(manca transliteració) m. ‎(plural كُتُب)
* llibre

#### Descendents

* Turc: kitap
# zefiraria
## Català

   * Pronúncia: oriental /zə.fi.ɾəˈɾi.ə/, occidental /ze.fi.ɾaˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

zefiraria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de zefirar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de zefirar.
# zefirarà
## Català

   * Pronúncia: oriental /zə.fi.ɾəˈɾa/, occidental /ze.fi.ɾaˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

zefirarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de zefirar.
# zefirareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /zə.fi.ɾəˈɾɛw/ balear /zə.fi.ɾəˈɾəw/, /zə.fi.ɾəˈɾɛw/ Occidental: /ze.fi.ɾaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

zefirareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de zefirar.
# zefiraré
## Català

   * Pronúncia: oriental /zə.fi.ɾəˈɾe/, occidental /ze.fi.ɾaˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

zefiraré
* Primera persona del singular (jo) del futur de zefirar.
# zefiraríeu
## Català

   * Pronúncia: oriental /zə.fi.ɾəˈɾi.əw/, occidental /ze.fi.ɾaˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

zefiraríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de zefirar.
# zefirarien
## Català

   * Pronúncia: oriental /zə.fi.ɾəˈɾi.ən/, occidental /ze.fi.ɾaˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

zefirarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de zefirar.
# zefiraràs
## Català

   * Pronúncia: oriental /zə.fi.ɾəˈɾas/, occidental /ze.fi.ɾaˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

zefiraràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de zefirar.
# zefirares
## Català

   * Pronúncia: oriental /zə.fiˈɾa.ɾəs/, occidental /ze.fiˈɾa.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

zefirares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de zefirar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb zefirar.
# zefiraries
## Català

   * Pronúncia: oriental /zə.fi.ɾəˈɾi.əs/, occidental /ze.fi.ɾaˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

zefiraries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de zefirar.
# golpes forzados
## Castellà
### Nom

golpes forzados m. pl.
* forma plural de golpe forzado
# golpes francos directos
## Castellà
### Nom

golpes francos directos m. pl.
* forma plural de golpe franco directo
# golpes desnivelados
## Castellà
### Nom

golpes desnivelados m. pl.
* forma plural de golpe desnivelado
# golpes en mano baja
## Castellà
### Nom

golpes en mano baja m. pl.
* forma plural de golpe en mano baja
# golpes finales
## Castellà
### Nom

golpes finales m. pl.
* forma plural de golpe final
# golpes de taco
## Castellà
### Nom

golpes de taco m. pl.
* forma plural de golpe de taco
# golpes defensivos
## Castellà
### Nom

golpes defensivos m. pl.
* forma plural de golpe defensivo
# golpes diagonales inferiores
## Castellà
### Nom

golpes diagonales inferiores m. pl.
* forma plural de golpe diagonal inferior
# golpes francos
## Castellà
### Nom

golpes francos m. pl.
* forma plural de golpe franco
# golpes en mano alta
## Castellà
### Nom

golpes en mano alta m. pl.
* forma plural de golpe en mano alta
# frenopàtica
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾə.nuˈpa.ti.kə/ balear /fɾə.noˈpa.ti.kə/, /fɾə.nuˈpa.ti.kə/ Occidental: /fɾe.noˈpa.ti.ka/
   * Rimes: -atika

### Adjectiu

frenopàtica f. ‎(plural frenopàtiques)
* Forma femenina de frenopàtic.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·no·pà·ti·ca (5)
# freno-
## Català

   * Etimologia: Del grec antic φρήν ‎(phrḗn, «ment»).

### Prefix

freno-
* Forma prefixada que significa diafragma, ment.
    freno- + -patia → frenopatia

#### Derivats
### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# frenillo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fɾeˈni.ʎo/, meridional /fɾeˈni.ʝo/
       Americà: alt /f(ɾe)ˈni.ʝo/, baix /fɾeˈni.ʝo/, austral \fɾeˈni.ʒo\
   * Rimes: -iʎo

### Nom

frenillo m. ‎(plural frenillos)
* (anatomia) fre

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·ni·llo (3)

### Vegeu també

* frenillo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# frenopàtic
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾə.nuˈpa.tik/ balear /fɾə.noˈpa.tik/, /fɾə.nuˈpa.tik/ Occidental: /fɾe.noˈpa.tik/
   * Rimes: -atik
   * Etimologia: De frenopatia i el sufix -ic.

### Adjectiu

frenopàtic m. ‎(femení frenopàtica, plural masculí frenopàtics, plural femení frenopàtiques)
* Relatiu o pertanyent a la frenopatia.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·no·pà·tic (4)
* Heterograma de 10 lletres (acefinoprt)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# frenopatia
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾə.nu.pəˈti.ə/ balear /fɾə.no.pəˈti.ə/, /fɾə.nu.pəˈti.ə/ Occidental: /fɾe.no.paˈti.a/
   * Rimes: -ia
   * Etimologia: Del prefix freno- i el sufix -patia.

### Nom

frenopatia f. ‎(plural frenopaties)
* Branca de la medicina que es dedica a estudiar les malalties mentals.
* (per extensió) malaltia mental

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·no·pa·ti·a (5)
* Anagrama: nefropatia

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# frenopaties
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾə.nu.pəˈti.əs/ balear /fɾə.no.pəˈti.əs/, /fɾə.nu.pəˈti.əs/ Occidental: /fɾe.no.paˈti.es/
   * Rimes: -ies

### Nom

frenopaties f. pl.
* Forma plural de frenopatia.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·no·pa·ti·es (5)
* Anagrama: nefropaties
# frenillos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fɾeˈni.ʎos/, meridional /fɾeˈni.ʝoh/
       Americà: alt /fɾeˈni.ʝ(o)s/, baix /fɾeˈni.ʝoh/, austral \fɾeˈni.ʒos\
   * Rimes: -iʎos

### Nom

frenillos m. pl.
* forma plural de frenillo
# grossesa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡɾuˈsɛ.zə/ balear /ɡɾoˈsə.zə/, /ɡɾuˈsɛ.zə/ Occidental: /ɡɾoˈse.za/
   * Rimes: -ɛza
   * Etimologia: De gros i el sufix -esa, segle XIV.

### Nom

grossesa f. ‎(plural grosseses)
* grossària
* Senyals visibles d’embaràs amb una panxa grossa.

#### Traduccions

* Anglès: baby bump $^{(en)}$
* Castellà: bombo $^{(es)}$ m.
* Francès: grossesse $^{(fr)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gros·se·sa (3)
* Anagrama: rossegàs

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# grosserament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡɾuˌse.ɾəˈmen/ balear /ɡɾoˌse.ɾəˈment/, /ɡɾuˌse.ɾəˈmen/ Occidental: nord-occidental /ɡɾoˌse.ɾaˈmen/ valencià /ɡɾoˌse.ɾaˈment/, /ɡɾoˌse.ɾaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De grossera i el sufix -ment.

### Adverbi

grosserament
* D’una manera grossera.

#### Traduccions

* Anglès: rudely $^{(en)}$
* Castellà: groseramente $^{(es)}$
* Francès: grossièrement $^{(fr)}$
* Italià: grossolanamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: gros·se·ra·ment (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# grosses anguines
## Francès
### Nom

grosses anguines f. pl.
* forma plural de grosse anguine
# grosses caisses
## Francès
### Nom

grosses caisses f. pl.
* forma plural de grosse caisse
# grosses palas
## Francès
### Nom

grosses palas f. pl.
* forma plural de grosse pala
# भ्राता
## Marathi

   * Pronúncia: /bʱraːt̪aː/
   * Etimologia: Del sànscrit भ्राता.

### Nom

भ्राता ‎(bhrātā) m.
* germà

#### Relacionats

अवरज, चिरंजीव, जातिबंधु, दादा, धर्मबंधु, बंधु, बंधुजन, बहिणभावा, बांधव, भय्या, भाई, भाऊ

### Vegeu també

* VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 444.

## Sànscrit

   * Pronúncia: /bʱraːt̪aː/

### Nom

भ्राता ‎(bhrātā) m.
* germà

#### Relacionats

अग्रिम, अनुज, सूनु, सहज, सहोदर, कनिष्ठ, कन्यस

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 185.
# मई
## Hindi

   * Pronúncia: /məi/
   * Etimologia: Maig: de l'anglès May; escala: del sànscrit मदिका.

### Nom

मई ‎(maī) f.
* maig (mes)
* escala (per pujar)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en hindi
* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 1109.
# मखनिया
## Hindi

   * Pronúncia: /məkʰənɪjaː/

### Nom

मखनिया ‎(makhaniyā) m.
* Persona que produeix o ven mantega.

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 1060.
# मखाना
## Hindi

   * Pronúncia: /məkʰaːnaː/

### Nom

मखाना ‎(makhānā) m.
* (botànica) Planta del sacrifici (Euryale ferox) o les seves llavors.
* (botànica) Anneslea spinosa

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en hindi
* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 1060.
# मगर
## Hindi

   * Pronúncia: /məgər/

### Nom

मगर ‎(magar) m.
* cocodril, al·ligàtor

#### Sinònims

* बोच, कुम्हीर, गाह, गोह, घड़ियाल, नाका, नाकू

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en hindi
* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 1061.

## Marathi

   * Pronúncia: /məgər/

### Nom

मगर ‎(magar) f.
* al·ligàtor

#### Sinònims

* सुसर

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en marathi
* VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 444.
# मच्छर
## Hindi

   * Pronúncia: /mətʃtʃʰər/

### Nom

मच्छर ‎(macchar) m.
* mosquit

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en hindi
* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 1006.

## Marathi

   * Pronúncia: /mətʃtʃʰər/

### Nom

मच्छर ‎(macchar) n.
* mosquit

### Vegeu també

* VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 444.
# भ्रू
## Marathi

   * Pronúncia: /bʱru/

### Nom

भ्रू ‎(bhrū) f.
* Cella (pèl).

#### Sinònims

* Cella: भिवई, भुंवई, भंवई

## Sànscrit

   * Pronúncia: /bʱru/

### Nom

भ्रू ‎(bhrū) f.
* Cella (pèl).

### Vegeu també

* ↑ VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 444.
* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 187.
# म
## Multilingüe

   * Pronúncia: /m/ Àudio

### Lletra

म ‎(m)
* Consonant de l'alfabet devanagari (Unicode: 0x092E).
# मछली
## Hindi

   * Pronúncia: /mətʃʰəliː/

### Nom

मछली ‎(machalī) f.
* Peix (animal).

#### Sinònims

* Peix: मछरी, मच्छरी, मच्छली, मत्स्य

### Vegeu també

* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884.
# मंगलवार
## Hindi

   * Pronúncia: /mãgələʋaːr/

### Nom

मंगलवार ‎(mãgalavār)
* Dimarts.
# zilotaraino
## Basc
### Nom

zilotaraino
* terminatiu indefinit de zilo
# zilotako
## Basc
### Nom

zilotako
* genitiu locatiu indefinit de zilo
# zilotzat
## Basc
### Nom

zilotzat
* prolatiu indefinit de zilo
# zilori
## Basc
### Nom

zilori
* datiu indefinit de zilo
# zilotara
## Basc
### Nom

zilotara
* al·latiu indefinit de zilo
# zilotatik
## Basc
### Nom

zilotatik
* ablatiu indefinit de zilo
# zilotik
## Basc
### Nom

zilotik
* ablatiu definit singular de zilo
# zilorik
## Basc
### Nom

zilorik
* partitiu indefinit de zilo
# zilotan
## Basc
### Nom

zilotan
* inessiu indefinit de zilo
# zilotarantz
## Basc
### Nom

zilotarantz
* al·latiu direccional indefinit de zilo
# frontispicio
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fɾon.tisˈpi.θjo/, meridional \fɾoŋ.tihˈpi.θjo\
       Americà: alt /fɾon.t(i)sˈpi.sjo/, baix \fɾoŋ.tihˈpi.sjo\, austral /fɾon.tihˈpi.sjo/
   * Rimes: -iθjo

### Nom

frontispicio m. ‎(plural frontispicios)
* (arquitectura) frontispici, frontis

#### Sinònims

* frontis

### Miscel·lània

* Síl·labes: fron·tis·pi·cio (4)

### Vegeu també

* frontispicio. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# frontispicios
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fɾon.tisˈpi.θjos/, meridional \fɾoŋ.tihˈpi.θjoh\
       Americà: alt /fɾon.tisˈpi.s(jo)s/, baix \fɾoŋ.tihˈpi.sjoh\, austral /fɾon.tihˈpi.sjos/
   * Rimes: -iθjos

### Nom

frontispicios m. pl.
* forma plural de frontispicio
# frontispiece
## Anglès
### Nom

frontispiece ‎(plural frontispieces)
* (arquitectura) frontispici, frontis

#### Sinònims

* front

### Vegeu també

* frontispiece. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# frontis
## Català

   * Pronúncia: /ˈfɾon.tis/
   * Etimologia: Apòcope de frontispici, segle XVII.

### Nom

frontis m. ‎(plural invariable)
* Frontispici d'un edifici.
* Part davantera d'un moble de fusta, d'un altar, d'un armari, etc.
* (pilota, esquaix, raquetbol) Paret extrema d'un frontó o una pista de joc d'esquaix en direcció a la qual es llança la pilota.
* Frontis de Capitania Marítima [1]
* Frontis d'un retaule [2]
* Frontis d'una pista de joc de pilota [3]

#### Sinònims

* Part davantera o fatxada d'un edifici [1]: frontispici, façana

#### Traduccions

* Anglès: facade $^{(en)}$
* Castellà: frontis $^{(es)}$, frontispicio $^{(es)}$, fachada $^{(es)}$, frente $^{(es)}$
* Francès: face $^{(fr)}$, façade $^{(fr)}$
* Italià: facciata $^{(it)}$, faccia $^{(it)}$, fronte $^{(it)}$
* Llatí: frons $^{(la)}$
* Anglès: front wall $^{(en)}$, frontis $^{(en)}$
* Castellà: frontis $^{(es)}$
* Francès: frontis $^{(fr)}$, fronton $^{(fr)}$, mur avant $^{(fr)}$, mur de face $^{(fr)}$, mur de frappe $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fron·tis (2)
* Heterograma de 7 lletres (finorst)
* Anagrames: fòrints, fornits

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom I, p. 997.
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* frontis. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Anglès
### Nom

frontis
* (pilota, esquaix, raquetbol) frontis

#### Sinònims

* front wall

### Vegeu també

* frontis. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfɾon.tis/, meridional \ˈfɾoŋ.tih\
       Americà: alt /ˈfɾon.t(i)s/, baix \ˈfɾoŋ.tih\, austral /ˈfɾon.tis/
   * Rimes: -ontis

### Nom

frontis m. ‎(plural invariable)
* frontis

### Miscel·lània

* Síl·labes: fron·tis (2)
* Heterograma de 7 lletres (finorst)

## Francès
### Nom

frontis m. ‎(plural invariable)
* (pilota, esquaix, raquetbol) frontis

#### Sinònims

* fronton
* mur avant
* mur de face
* mur de frappe

### Vegeu també

* frontis. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfrɔn.tɪs/

### Nom

frontis
* genitiu singular de frōns
# frontispici
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾun.tisˈpi.si/ balear /fɾon.tisˈpi.si/, /fɾun.tisˈpi.si/ Occidental: /fɾon.tisˈpi.si/
   * Rimes: -isi
   * Etimologia: Del llatí frontispicium ‎(literalment «el que mira al front»), segle XVI.

### Nom

frontispici m. ‎(plural frontispicis)
* Façana principal i destacada d’un edifici
* Pàgina del llibre que hi ha davant la portada.
* Frontispici de Capitania Marítima [1]
* Retrat al frontispici d'un llibre [2]

#### Sinònims

* frontis

#### Traduccions

* Anglès: frontispiece $^{(en)}$
* Castellà: frontispicio $^{(es)}$
* Francès: frontispice $^{(fr)}$
* Italià: prospetto $^{(it)}$
* Llatí: fastigium $^{(la)}$
* Suec: frontespis $^{(sv)}$ c.
* Anglès: frontispiece $^{(en)}$
* Castellà: frontispicio $^{(es)}$
* Francès: frontispice $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fron·tis·pi·ci (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Termcat
# frontibus
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfrɔn.tɪ.bʊs/

### Nom

frontibus
* datiu plural de frōns
* ablatiu plural de frōns
# frontispieces
## Anglès
### Nom

frontispieces
* forma plural de frontispiece
# frontissa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾunˈti.sə/ balear /fɾonˈti.sə/, /fɾunˈti.sə/ Occidental: /fɾonˈti.sa/
   * Rimes: -isa
   * Etimologia: De l’antic frantissa, segle XIV, per analogia amb front, de frant amb el sufix -issa, participi de frànyer, del llatí frangere ‎(«trencar»), per la idea d’estar partit en dos.

### Nom

frontissa f. ‎(plural frontisses)
* Mecanisme de dues pales subjectes a un mateix eix que permet el moviment giratori de portes i finestres fixades al bastiment.
* Front desproporcionadament gran en una cara.

#### Sinònims

* blegadissa (septentrional)
* xarnera (septentrional, Empordà)
* cancaret (alguerès)

#### Relacionats

* golfo
* pomel·la
* polleguera

#### Descendents

* Sard: frontissa

#### Traduccions

* Afrikaans: skarnier $^{(af)}$
* Alemany: Scharnier $^{(de)}$ n., Angel $^{(de)}$ f.
* Anglès: hinge $^{(en)}$
* Àrab: مُفَصَّلَة‎ $^{(ar)}$ f.
* Armeni: ծխնի $^{(hy)}$ ‎(tskhní)
* Búlgar: панта $^{(bg)}$ f. ‎(panta)
* Castellà: bisagra $^{(es)}$
* Coreà: 경첩 $^{(ko)}$ ‎(gyeongcheop)
* Danès: hængsel $^{(da)}$ n.
* Esperanto: ĉarniro $^{(eo)}$
* Finès: sarana $^{(fi)}$
* Francès: charnière $^{(fr)}$, gond $^{(fr)}$ m.
* Gallec: gonzo $^{(gl)}$ m., porlón $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: colyn $^{(cy)}$ m.
* Grec: μεντεσές $^{(el)}$ m. ‎(mendessés)
* Grec antic: στρόφιγξ $^{(grc)}$ m. ‎(stróphinx), γίγγλυμος $^{(grc)}$ m. ‎(gínglymos)
* Hindi: चूल $^{(hi)}$
* Hongarès: pánt $^{(hu)}$
* Indonesi: engsel $^{(id)}$
* Irlandès: inse $^{(ga)}$ m.
* Islandès: hjara $^{(is)}$ f.
* Italià: cerniera $^{(it)}$
* Japonès: 蝶番 $^{(ja)}$
* Laosià: ບານພັບ $^{(lo)}$
* Llatí: cardo $^{(la)}$ m.
* Macedoni: шарка $^{(mk)}$ f.
* Maori: kauhuri $^{(mi)}$
* Neerlandès: scharnier $^{(nl)}$ n.
* Noruec: hengsel $^{(no)}$
* Persa: لولا‎ $^{(fa)}$
* Polonès: zawias $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: dobradiça $^{(pt)}$ f.
* Romanès: balama $^{(ro)}$ f., șarnieră $^{(ro)}$ f.
* Rus: пе́тля $^{(ru)}$ f. ‎(pétlia)
* Serbocroat: šarka $^{(sh)}$ f.
* Suec: gångjärn $^{(sv)}$ n.
* Tagal: kawit-kawit $^{(tl)}$
* Tai: บานพับ $^{(th)}$
* Turc: menteşe $^{(tr)}$
* Txec: pant $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: заві́са $^{(uk)}$ f. ‎(zavissa)
* Való: flitche $^{(wa)}$ f.
* Volapük: fleged $^{(vo)}$
* Xinès: 鉸鏈 $^{(zh)}$ ‎(铰链, jiǎoliàn)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fron·tis·sa (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
* Petit Atles Lingüístic del Domini Català

## Sard

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: Del català frontissa

### Nom

frontissa f.
* (nuorès) frontissa

#### Sinònims

* bandhella, càncara

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Ditzionàriu in línia de sa Limba e Cultura Sarda sobre frontissa
# half spearhead
## Anglès
### Nom

half spearhead
* (futbol) mitjapunta

### Vegeu també

* half spearhead. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# half way flag
## Anglès
### Nom

half way flag
* (rugbi) banderó de mig camp

#### Sinònims

* center flag
* centre flag
* halfway line flag

### Vegeu també

* half way flag. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# halfback line
## Anglès
### Nom

halfback line
* (futbol, hoquei sobre herba) línia de mitjos

#### Sinònims

* midfield line

### Vegeu també

* halfback line. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# half swing
## Anglès
### Nom

half swing
* (golf, anglicisme) mig swing

### Vegeu també

* half swing. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# halfback
## Anglès
### Nom

halfback ‎(plural halfbacks)
* (futbol americà) corredor d'habilitat

#### Sinònims

* tailback

### Vegeu també

* halfback. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Castellà
### Nom

halfback m.
* (futbol americà, anglicisme) corredor d'habilitat

#### Sinònims

* corredor de bola

### Vegeu també

* halfback. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Francès
### Nom

halfback m.
* (futbol americà, anglicisme) corredor d'habilitat

### Vegeu també

* halfback. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# halfbacks
## Anglès
### Nom

halfbacks
* forma plural de halfback
# half volley
## Anglès
### Nom

half volley ‎(plural half volleys)
* (pilota, esports de raqueta) cop de sobrebot

#### Sinònims

* early ball
* pickup shot

### Vegeu també

* half volley. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# half volleys
## Anglès
### Nom

half volleys
* forma plural de half volley
# half time
## Anglès
### Nom

half time ‎(plural half times)
* (esports de pilota) mitja part

### Vegeu també

* half time. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# half times
## Anglès
### Nom

half times
* forma plural de half time
# gorrinàrem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡu.riˈna.ɾəm/ balear /ɡo.riˈna.ɾəm/, /ɡu.riˈna.ɾəm/ Occidental: /ɡo.riˈna.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

gorrinàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de gorrinar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb gorrinar.