OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# ganarra
## Català

   * Pronúncia: septentrional /ɡəˈna.rə/
   * Rimes: -ara
   * Etimologia: D'origen incert, segle XX.

### Nom

ganarra f. ‎(plural ganarres)
* (septentrional) mandra, ganduleria

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·nar·ra (3)
* Anagrama: agranar

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# gananing-gananang
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡə.nəˌniŋ.ɡə.nəˈnaŋ/, balear /ɡə.nəˌniŋ.ɡə.nəˈnaŋk/ Occidental: nord-occidental /ɡa.naˌniŋ.ɡa.naˈnaŋ/ valencià /ɡa.naˌniŋ.ɡa.naˈnaŋk/, /ɡa.naˌniŋ.ɡa.naˈnaŋ/
   * Rimes: -aŋk
   * Etimologia: D'origen onomatopeic.

### Nom

gananing-gananang m. ‎(plural gananing-gananangs)
* Onomatopeia del repic d'una campana.

#### Relacionats

* ning-nang

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·na·ning·ga·na·nang (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# ganapán
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ɡa.naˈpan/, meridional \ɡa.naˈpaŋ\
       Americà: alt /ɡa.naˈpan/, baix \ɡa.naˈpaŋ\, austral /ɡa.naˈpan/
   * Rimes: -an
   * Etimologia: De ganar i pan.

### Nom

ganapán m. ‎(plural ganapanes)
* bastaix

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·na·pán (3)
# ganancia
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ɡaˈnan.θja/, meridional \ɡaˈnaŋ.θja\
       Americà: alt /ɡaˈnan.sja/, baix \ɡaˈnaŋ.sja\, austral /ɡaˈnan.sja/
   * Rimes: -anθja
   * Etimologia: De ganar i el sufix -ancia.

### Nom

ganancia f. ‎(plural ganancias)
* guany

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·nan·cia (3)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre ganancia
# ganancias
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ɡaˈnan.θjas/, meridional \ɡaˈnaŋ.θjah\
       Americà: alt /ɡaˈnan.s(ja)s/, baix \ɡaˈnaŋ.sjah\, austral /ɡaˈnan.sjas/
   * Rimes: -anθjas

### Nom

ganancias f. pl.
* forma plural de ganancia
# ganar
## Castellà

   * Pronúncia: /ɡaˈnaɾ/
   * Rimes: -aɾ
   * Etimologia: (pendent)

### Verb

ganar ‎(present gano, passat gané, futur ganaré)
* vèncer, guanyar

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·nar (2)
# faisons
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəjˈzons/, occidental /fajˈzons/
   * Rimes: -ons

### Nom

faisons f. pl.
* Forma plural de faisó.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fai·sons (2)
# faithful
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfeɪθ.fəl/ àudio (EUA)

### Adjectiu

faithful ‎(comparatiu more faithful, superlatiu most faithful)
* fidel

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# faisan
## Occità

   * Pronúncia: /fajˈza/
   * Etimologia: De l'occità antic faisan, del llatí phāsiānus, del grec antic φᾱσιανός ‎(phāsianós), de Φᾶσις ‎(Phâsis), riu del Caucas d’on es va propagar l’ocell cap a l’oest.

### Nom

faisan m. ‎(plural faisans)
* faisà

## Occità antic

   * Etimologia: Del llatí phāsiānus, del grec antic φᾱσιανός ‎(phāsianós), de Φᾶσις ‎(Phâsis).

### Nom

faisan m.
* faisà
* gall

#### Variants

* faizan, faian, fazan
# faisà
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəjˈza/, occidental /fajˈza/
   * Rimes: -a
   * Etimologia: De l'occità antic faisan, del llatí phāsiānus, del grec antic φᾱσιανός ‎(phāsianós), de Φᾶσις ‎(Phâsis, «Fasis»), riu del Caucas d’on es va propagar l’ocell cap a l’oest, segle XIV.

### Nom

faisà m. ‎(plural faisans)
* Ocell de la família dels fasiànids de colors molt vius i cua llarga en el mascle (Phasianus colchicus).

#### Traduccions

* Anglès: pheasant $^{(en)}$
* Castellà: faisán $^{(es)}$ m.
* Francès: faisan $^{(fr)}$ m.
* Italià: fagiano $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fai·sà (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# faith
## Anglès
### Nom

faith ‎(comptable i incomptable, plural faiths)
* fe
# fais
## Català

   * Pronúncia: /ˈfajs/
   * Rimes: -ajs

### Nom

fais m. pl.
* Forma plural de fai.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
# faisó
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəjˈzo/, occidental /fajˈzo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Variant de faiçó, segle XIV.

### Nom

faisó f. ‎(plural faisons)
* (arcaisme) manera

### Miscel·lània

* Síl·labes: fai·só (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC, DCVB
# faithfully
## Anglès

   * Etimologia: De faithful i el sufix -ly.

### Adverbi

faithfully ‎(comparatiu more faithfully, superlatiu most faithfully)
* fidelment
# faiths
## Anglès
### Nom

faiths
* forma plural de faith
# gatz
## Basc

   * Àudio: Donostia

### Nom

gatz inan.
* sal

#### Declinació

Nom comú inanimat en consonant
Cas
Indefinit
Singular
Plural
Absolutiu
gatz
gatza
gatzak
Ergatiu
gatzek
gatzak
gatzek
Datiu
gatzi
gatzari
gatzei
Genitiu
gatzen
gatzaren
gatzen
Comitatiu
gatzekin
gatzarekin
gatzekin
Benefactiu
gatzentzat
gatzarentzat
gatzentzat
Instrumental
gatzez
gatzaz
gatzez
Partitiu
gatzik
Prolatiu
gatztzat
Causal
gatzengatik
gatzarengatik
gatzengatik
Locatius
Inessiu
gatzetan
gatzean
gatzetan
Ablatiu
gatzetatik
gatzetik
gatzetatik
Al·latiu
gatzetara
gatzera
gatzetara
Terminatiu
gatzetaraino
gatzeraino
gatzetaraino
Al·l. direcional
gatzetarantz
gatzerantz
gatzetarantz
Gen. locatiu
gatzetako
gatzeko
gatzetako :
# gatzaren
## Basc
### Nom

gatzaren
* genitiu definit singular de gatz
# gatzarentzat
## Basc
### Nom

gatzarentzat
* benefactiu definit singular de gatz
# gatza
## Basc
### Nom

gatza
* absolutiu definit singular de gatz
# gatzak
## Basc
### Nom

gatzak
* absolutiu definit plural de gatz
* ergatiu definit singular de gatz
# gatzara
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡəˈd͡za.ɾə/, occidental /ɡaˈd͡za.ɾa/
   * Rimes: -aɾa
   * Etimologia: De l'àrab الغَزَارَة ‎(al-ḡazāra, «abundància, amplitud»), segle XIII.

### Nom

gatzara f. ‎(plural gatzares)
* Cridòria o brogit amb què una colla de gent expressa la seva alegria.

#### Derivats

* gatzarejar

#### Traduccions

* Alemany: Geschrei $^{(de)}$ [1], Heckmeck $^{(de)}$ m.
* Anglès: uproar $^{(en)}$ [1]
* Castellà: algazara $^{(es)}$ f. [1]
* Francès: bruit $^{(fr)}$ [1]

### Miscel·lània

* Síl·labes: gat·za·ra (3)
# gatzarengatik
## Basc
### Nom

gatzarengatik
* causal definit singular de gatz
# gatvaires
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌɡadˈbaj.ɾəs/, balear /ˌɡabˈvaj.ɾəs/ Occidental: nord-occidental /ˌɡadˈbaj.ɾes/ valencià /ˌɡadˈvaj.ɾes/, /ˌɡadˈbaj.ɾes/
   * Rimes: -ajɾes

### Nom

gatvaires m. pl.
* Forma plural de gatvaire.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gat·vai·res (3)
* Anagrama: artigaves
# gatzarekin
## Basc
### Nom

gatzarekin
* comitatiu definit singular de gatz
# forquin
## Català

   * Pronúncia: /ˈfor.kin/

### Verb

forquin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb forcar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb forcar.

#### Variants

* [1] forquen
* [2] forquen
# forquésseu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /furˈke.səw/ balear /foɾˈke.səw/, /furˈke.səw/ Occidental: /foɾˈke.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

forquésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb forcar.

#### Variants

* forquéssiu, forcàssiu, forcàsseu, forcàreu
# forqui
## Català

   * Pronúncia: /ˈfor.ki/

### Verb

forqui
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de forcar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb forcar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb forcar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb forcar.

#### Variants

* [1] forco, forque, forc
* [2] forque
* [3] forque
* [4] forque
# forquis
## Català

   * Pronúncia: /ˈfor.kis/

### Verb

forquis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb forcar.

#### Variants

* forques
# forquéssiu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /furˈke.siw/ balear /foɾˈke.siw/, /furˈke.siw/ Occidental: /foɾˈke.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

forquéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb forcar.

#### Variants

* forquésseu, forcàssiu, forcàsseu, forcàreu
# forqués
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /furˈkes/ balear /foɾˈkes/, /furˈkes/ Occidental: /foɾˈkes/
   * Rimes: -es

### Verb

forqués
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb forcar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb forcar.

#### Variants

* [1] forcàs, forcara
* [2] forcàs, forcara
# forquéssem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /furˈke.səm/ balear /foɾˈke.səm/, /furˈke.səm/ Occidental: /foɾˈke.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

forquéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb forcar.

#### Variants

* forquéssim, forcàssim, forcàssem, forcàrem
# forquéssim
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /furˈke.sim/ balear /foɾˈke.sim/, /furˈke.sim/ Occidental: /foɾˈke.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

forquéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb forcar.

#### Variants

* forquéssem, forcàssim, forcàssem, forcàrem

### Miscel·lània

* Anagrames: morfesquis, morfisques
# forquilla
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /furˈki.ʎə/ balear /foɾˈki.ʎə/, /furˈki.ʎə/ Occidental: /foɾˈki.ʎa/
   * Rimes: -iʎa
   * Etimologia: De forca i el sufix -illa, calc del castellà horquilla, segle XVII.

### Nom

forquilla f. ‎(plural forquilles)
* Cobert per menjar dotat de vàries puntes.
* Rang de variació d'un fenomen
    Forquilla de possibles escons.

#### Variants

* forqueta

#### Traduccions

* Alemany: Gabel $^{(de)}$ f.
* Anglès: fork $^{(en)}$
* Basc: sardexka $^{(eu)}$
* Castellà: tenedor $^{(es)}$ m.
* Danès: gaffel $^{(da)}$ c.
* Eslovac: vidlička $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: vilice $^{(sl)}$ f. pl.
* Esperanto: forko $^{(eo)}$
* Francès: fourchette $^{(fr)}$ f.
* Friülà: piron $^{(fur)}$ m.
* Gallec: garfo $^{(gl)}$ m.
* Grec: πιρούνι $^{(el)}$ n. ‎(piruni)
* Hebreu: מַזְלֵג‎ $^{(he)}$ m.
* Ido: forketo $^{(io)}$
* Italià: forchetta $^{(it)}$ f.
* Llatí: furca $^{(la)}$ f.
* Llengua de signes catalana: FORQUILLA $^{(csc)}$
* Neerlandès: vork $^{(nl)}$ f.
* Occità: forqueta $^{(oc)}$ f.
* Polonès: widelec $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: garfo $^{(pt)}$ m.
* Retoromànic: furtgetta $^{(rm)}$ f., furchetta $^{(rm)}$ f.
* Romanès: furculiță $^{(ro)}$ f.
* Rus: ви́лка $^{(ru)}$ f. ‎(vilka)
* Sard: furchita $^{(sc)}$ f.
* Suec: gaffel $^{(sv)}$ c.
* Turc: çatal $^{(tr)}$
* Txec: vidlička $^{(cs)}$
* Xinès: 叉子 $^{(zh)}$ ‎(chāzǐ)

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·qui·lla (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* Petit Atles Lingüístic del Domini Català
# fillas
## Gallec
### Nom

fillas f. pl.
* forma plural de filla
# fillastra
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fiˈʎas.tɾə/ balear /fiˈʎas.tɾə/, /fiˈjas.tɾə/ Occidental: /fiˈʎas.tɾa/
   * Rimes: -astɾa
   * Homòfon: fillastre
   * Etimologia: Forma femenina de fillastre.

### Nom

fillastra f. ‎(plural fillastres)
* Filla del cònjuge.

#### Traduccions

* Alemany: Stieftochter $^{(de)}$ f.
* Amazic marroquí: ⵜⴰⵔⴱⵉⴱⵜ $^{(zgh)}$ ‎(tarbibt)
* Anglès: stepdaughter $^{(en)}$
* Castellà: hijastra $^{(es)}$ f.
* Francès: beau-fille $^{(fr)}$ f.
* Italià: figliastra $^{(it)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·llas·tra (3)
# fille
## Francès
### Nom

fille f. ‎(plural filles)
* filla
* noia

#### Relacionats

* fillette

#### Compostos i expressions

* belle-fille
* courir les filles
* fille d'honneur
* fille de joie
* fille de qualité
* fille de quartier
* fille de salle
* fille-mère
* fille publique
* grande fille
* jeune fille
* petite fille
* petite-fille
* vieille fille

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en francès
* Entrada «fille» al Trésor de la langue française informatisé (TLFi).
# fillades de puta
## Català
### Nom

fillades de puta f. pl.
* Forma plural de fillada de puta.
# fillastre
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fiˈʎas.tɾə/ balear /fiˈʎas.tɾə/, /fiˈjas.tɾə/ Occidental: /fiˈʎas.tɾe/
   * Rimes: -astɾe
   * Homòfon: fillastra
   * Etimologia: Del llatí filiaster.

### Nom

fillastre m. ‎(plural fillastres, femení fillastra)
* Fill del cònjuge i d'una parella anterior.

#### Relacionats

* padrastre, madrastra

#### Traduccions

* Alemany: Stiefsohn $^{(de)}$
* Amazic marroquí: ⴰⵔⴱⵉⴱ $^{(zgh)}$ ‎(arbib)
* Anglès: stepson $^{(en)}$
* Castellà: hijastro $^{(es)}$
* Francès: beau-fils $^{(fr)}$
* Italià: figliastro $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·llas·tre (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# fillada de puta
## Català
### Nom

fillada de puta f. ‎(plural fillades de puta)
* (vulgarisme, valencià) malifeta

#### Relacionats

* fill de puta

#### Traduccions

* Castellà: hijoputada $^{(es)}$ f.

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# fillades
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fiˈʎa.ðəs/ balear /fiˈʎa.ðəs/, /fiˈja.ðəs/ Occidental: /fiˈʎa.ðes/
   * Rimes: -ades

### Nom

fillades f. pl.
* Forma plural de fillada.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·lla·des (3)
* Anagrama: fallides
# filla política
## Català
### Nom

filla política f. ‎(plural filles polítiques)
* nora

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
# fillada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fiˈʎa.ðə/ balear /fiˈʎa.ðə/, /fiˈja.ðə/ Occidental: /fiˈʎa.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De fill i el sufix -ada, segle XIX.

### Nom

fillada f. ‎(plural fillades)
* Conjunt dels fills.

#### Sinònims

* progenitura, prole, fills (plural), ventrada (animal), cria (animal), llocada (parcial), covada (parcial)

#### Hiperònims

* descendència, descendents (plural), família, nissaga, progènie

#### Compostos i expressions

* fillada de puta

#### Traduccions

* Castellà: prole $^{(es)}$ f., hijos $^{(es)}$ m. pl.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·lla·da (3)
* Anagrama: fallida

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
* Per a més informació vegeu l'entrada al Rodamots sobre fillada
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: fillada
# finirebbero
## Italià
### Verb

finirebbero
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del condicional de finire
# finiremmo
## Italià
### Verb

finiremmo
* primera persona plural (noi) del condicional de finire
# finiremo
## Italià
### Verb

finiremo
* primera persona plural (noi) del futur de finire
# finiranno
## Italià
### Verb

finiranno
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del futur de finire
# finire
## Italià

   * Pronúncia: /fiˈniː.re/ àudio
   * Etimologia: Del llatí fīnīre.

### Verb

finire trans., intr.
* (transitiu) acabar, finalitzar
    finire in una bolla di sapone - quedar en foc d'encenalls
* (transitiu) rematar
* (intransitiu) acabar
* (intransitiu) parar
    andare a finire - anar a parar

#### Conjugació
### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·nì·re (3)

## Llatí

   * Pronúncia: /fiːˈniː.rɛ/

### Verb

fīnīre
* infinitiu del present actiu de fīniō
# finirei
## Italià
### Verb

finirei
* primera persona singular (io) del condicional de finire
# finirai
## Italià
### Verb

finirai
* segona persona singular (tu) del futur de finire
# finiran
## Català

   * Pronúncia: /fi.niˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

finiran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de finir.

## Català antic
### Verb

finiran
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) del futur de finir
# finirebbe
## Italià
### Verb

finirebbe
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del condicional de finire
# frère
## Francès
### Nom

frère m. ‎(plural frères, femení sœur)
* germà
# frégate
## Francès

   * Pronúncia: /fʁeˈɡat/

### Nom

frégate f. ‎(plural frégates)
* fragata
# frémissement
## Francès
### Nom

frémissement m. ‎(plural frémissements)
* Estremiment

#### Compostos i expressions

* frémissement cataire

### Vegeu també

* Entrada «frémissement» al Trésor de la langue française informatisé (TLFi).
# frémissement cataire
## Francès
### Nom

frémissement cataire m. ‎(plural frémissements cataires)
* estremiment catari

#### Hiperònims

* frémissement

### Vegeu també

* Quevauvilliers, Jacques. Dictionnaire médical, 2008 (en francès). Issy-les-Moulineaux: Elsevier Masson, 2007, p. 373. ISBN 978-2-294-01941-8.
* Entrada «cataire» al Trésor de la langue française informatisé (TLFi).
# frères
## Francès

   * Pronúncia: /fʁɛʁ/

### Nom

frères m. pl.
* forma plural de frère
# frèvol
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈfɾɛ.βuɫ/ balear /ˈfɾɛ.voɫ/, /ˈfɾɛ.vuɫ/ Occidental: nord-occidental /ˈfɾe.βoɫ/ valencià /ˈfɾe.voɫ/, /ˈfɾe.βoɫ/
   * Rimes: -ɛvol
   * Etimologia: Del llatí flēbile, segle XIII, forma neutra de flēbilis ‎(«afligit»), doblet de feble.

### Adjectiu

frèvol m. ‎(femení frèvola, plural masculí frèvols, plural femení frèvoles)
* (antic, literari) Sense forces.

#### Variants

* frévol (valencià)

#### Sinònims

* feble

#### Derivats

* frevolesa

#### Traduccions

* Castellà: endeble $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: frè·vol (2)
* Heterograma de 6 lletres (eflorv)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Català antic
### Adjectiu

frèvol inv. ‎(plural frèvols)
* frèvol, frèvola
    «Tu e ta muller exirets de aquesta frèvol vida, e les vostres ànimes iran a la glòria celestial»Arnau de Lieja, Recull d'exemples i miracles

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, DTCA
# frégates
## Francès

   * Pronúncia: /fʁeˈɡat/

### Nom

frégates f. pl.
* forma plural de frégate
# gabatx
## Català
### Adjectiu

gabatx m. ‎(femení gabatxa, plural masculí gabatxos, plural femení gabatxes)
* Antigament, gavatx (francès).

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·batx (2)

### Vegeu també

* Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom I.
# gabats
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡəˈβats/, occidental /ɡaˈbats/
   * Rimes: -ats

### Verb

gabats
* Participi masculí plural del verb gabar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·bats (2)

## Català antic
### Verb

gabats
* segona persona plural (vós, vosaltres) del present d'indicatiu de gabar
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperatiu de gabar

#### Variants

* [1] gabau
* [2] gabau
# gabaríeu
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡə.βəˈɾi.əw/, occidental /ɡa.baˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

gabaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de gabar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·ba·rí·eu (4)
* Anagrames: agarbíeu, Bagueria

## Català antic
### Verb

gabaríeu
* segona persona plural (vós, vosaltres) del condicional de gabar

#### Variants

* gabaríets
# gabassen
## Català
### Verb

gabassen
* (valencià, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb gabar.

#### Variants

* gabessin, gabessen, gabassin, gabaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·bas·sen (3)

## Català antic
### Verb

gabassen
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) de l'imperfet de subjuntiu de gabar

#### Variants

* gabaren
# gabassis
## Català
### Verb

gabassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb gabar.

#### Variants

* gabessis, gabesses, gabasses, gabares

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·bas·sis (3)
# gabasses
## Català
### Verb

gabasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb gabar.

#### Variants

* gabessis, gabesses, gabassis, gabares

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·bas·ses (3)
* Anagrama: bagasses

## Català antic
### Verb

gabasses
* segona persona singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu de gabar

#### Variants

* gabares
# gabat
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡəˈβat/, occidental /ɡaˈbat/
   * Rimes: -at

### Verb

gabat
* Participi masculí singular del verb gabar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·bat (2)

## Català antic
### Verb

gabat
* participi masculí singular de gabar
# gabassin
## Català
### Verb

gabassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb gabar.

#### Variants

* gabessin, gabessen, gabassen, gabaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·bas·sin (3)
# gabast
## Català antic
### Verb

gabast
* segona persona singular (tu) del passat de gabar

#### Variants

* gabist, gabares
# glai
## Català antic

   * Etimologia: Del llatí gladium.

### Nom

glai m.
* espasa

#### Variants

* glavi
* glay

#### Relacionats

* esglai, esglaiar

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# glances
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Nom

glances
* forma plural de glance
# glande
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈɡlan.de/, meridional \ˈɡlaŋ.de\
       Americà: alt /ˈɡlan.de/, baix \ˈɡlaŋ.de\, austral /ˈɡlan.de/
   * Rimes: -ande

### Nom

glande m. ‎(plural glandes)
* (anatomia) gland del penis.

### Miscel·lània

* Síl·labes: glan·de (2)
* Heterograma de 6 lletres (adegln)

## Francès
### Nom

glande f. ‎(plural glandes)
* glàndula

### Vegeu també

* glande. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# glanders
## Anglès
### Nom

glanders ‎(incomptable)
* (medicina) borm

### Vegeu també

* glanders. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# glamorous
## Anglès
### Adjectiu

glamorous ‎(comparatiu more glamorous, superlatiu most glamorous)
* sofisticat, seductor, atractiu, encantador, fascinador

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# gladnekibis
## Neerlandès

   * Etimologia: De glad ‎(«llis»), nek ‎(«clatell, coll») i ibis ‎(«ibis»), denominació compartida amb l'alemany Glattnackenibis (també Glattnackenrapp i Kahlkopfibis).

### Nom

gladnekibis m. ‎(plural gladnekibissen)
* (ornitologia) ibis calb (Geronticus calvus)

#### Sinònims

* Kaapse ibis

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# gladly
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Adverbi

gladly ‎(comparatiu gladlier o more gladly, superlatiu gladliest o most gladly)
* gustosament, amb molt de gust
    I would gladly give my life for my country
    The American told the policeman that he would gladly accompany him to the police station if he chose to arrest him, but that he would also sue him for wrongful arrest later

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# glance
## Anglès
### Nom

glance ‎(plural glances)
* cop d'ull

#### Exemples

    : He had given a quick glance up and down the street and then had slipped inside and bought the book for two dollars fifty. — Abans d'entrar a la botiga va fer un ràpid cop d'ull al carrer, amunt i avall, va lliscar endins i va comprar el llibre per dos dòlars i mig.

### Vegeu també

* ↑ Orwell, George. Nineteen Eighty-Four, 1989 (en anglès). Londres: Penguin Books, 1948, p. 8. ISBN 978-0-141-18776-1.
* ↑ Baulenas, Lluís-Anton (trad.). 1984, 2010. Edicions 62, 2003. ISBN 978-84-297-6595-3.
# glandes
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈɡlan.des/, meridional \ˈɡlaŋ.deh\
       Americà: alt /ˈɡlan.d(e)s/, baix \ˈɡlaŋ.deh\, austral /ˈɡlan.des/
   * Rimes: -andes

### Nom

glandes m. pl.
* forma plural de glande

## Francès
### Nom

glandes f. pl.
* forma plural de glande
# fragilitzà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾə.ʒi.ɫiˈd͡za/ Occidental: nord-occidental /fɾa.ʒi.ɫiˈd͡za/, valencià /fɾa.d͡ʒi.ɫiˈza/
   * Rimes: -a

### Verb

fragilitzà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de fragilitzar.
# fragilitzàsseu
## Català
### Verb

fragilitzàsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb fragilitzar.
# fragilitzàssem
## Català
### Verb

fragilitzàssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fragilitzar.
# fragilitzàssim
## Català
### Verb

fragilitzàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fragilitzar.
# fragilitzàssiu
## Català
### Verb

fragilitzàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb fragilitzar.