OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# frenulum linguae
## Llatí
### Nom

frenulum linguae
* (Terminologia Anatomica) fre lingual

### Vegeu també

* frenulum linguae. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# frenulum ostii ileales
## Llatí
### Nom

frenulum ostii ileales
* (Terminologia Anatomica) fre de l'orifici ileal

### Vegeu també

* frenulum ostii ileales. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# frenulum praeputii
## Llatí
### Nom

frenulum praeputii
* (Terminologia Anatomica) fre del prepuci

### Vegeu també

* frenulum praeputii. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# frenètic
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɾəˈnɛ.tik/, occidental /fɾeˈnɛ.tik/
   * Rimes: -ɛtik
   * Etimologia: Del llatí phrenētĭcus, segle XIII.

### Adjectiu

frenètic m. ‎(femení frenètica, plural masculí frenètics, plural femení frenètiques)
* Que té frenesia.

#### Traduccions

* Castellà: frenético $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·nè·tic (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# frenulums
## Anglès
### Nom

frenulums
* forma plural de frenulum
# frenulum labiorum pudendi
## Llatí
### Nom

frenulum labiorum pudendi
* (Terminologia Anatomica) fre dels llavis púdics, fre púdic

### Vegeu també

* frenulum labiorum pudendi. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# frenum
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfreː.nʊm/
   * Etimologia: Del protoindoeuropeu *dʰer- («retenir»).

### Nom

frēnum n. ‎(genitiu frēnī)
* brida

#### Declinació

2a declinació -um, -ī :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | frēnum | frēna |
| Vocatiu | frēnum | frēna |
| Acusatiu | frēnum | frēna |
| Genitiu | frēnī | frēnōrum |
| Datiu | frēnō | frēnīs |
| Ablatiu | frēnō | frēnīs |
# furrogaren
## Català
### Verb

furrogaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de furrogar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ro·ga·ren (4)
# furrogareu
## Català
### Verb

furrogareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de furrogar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ro·ga·reu (4)
# furrogariva
## Català
### Verb

furrogariva
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) del condicional de furrogar.
* (alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de furrogar.

#### Variants

* [1] furrogaria
* [2] furrogaria

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ro·ga·ri·va (5)
# furrogaran
## Català
### Verb

furrogaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de furrogar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ro·ga·ran (4)
# furrogaries
## Català
### Verb

furrogaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de furrogar.

#### Variants

* furrogarives

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ro·ga·ri·es (5)
# furrogarien
## Català
### Verb

furrogarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de furrogar.

#### Variants

* furrogariven

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ro·ga·ri·en (5)
# furrogariven
## Català
### Verb

furrogariven
* (alguerès) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de furrogar.

#### Variants

* furrogarien

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ro·ga·ri·ven (5)
# furrogarem
## Català
### Verb

furrogarem
* Primera persona del plural (nosaltres) del futur de furrogar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ro·ga·rem (4)
# furrogares
## Català
### Verb

furrogares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de furrogar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ro·ga·res (4)
# furrogaria
## Català
### Verb

furrogaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de furrogar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de furrogar.

#### Variants

* [1] furrogariva
* [2] furrogariva

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ro·ga·ri·a (5)
# Stärken
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈʃtɛʁkn̩/ àudio

### Nom

Stärken
* forma plural de Stärke
# Stäten
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈʃtɛːtn̩/

### Nom

Stäten
* datiu plural de Staat
# Stück
## Alemany

   * Pronúncia: /ʃtʏk/
   * Etimologia: Del protogermànic *stukkiją.

### Nom

Stück n. ‎(genitiu Stücks o Stückes, plural Stücke)
* peça, porció, tros
    Brich mir bitte ein Stück Brot ab.Si us plau, atansi'm un tros de pa.
    Möchtest du ein Stück Kuchen?Vols un tall de pastís?
* obra, drama, concert, òpera
    Die ‚Kleine Nachtmusik‘ ist ein Stück von W. A. Mozart.La "Petita serenata" és una obra de Mozart.
* (sense plural) unitat, peça, exemplar, article; abreujat: Stk., St.
    Von Energiesparlampen haben wir genau dreizehn Stück in der Wohnung.De llums de baix consum en tenim tretze unitats a casa.

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | das | Stück | die | Stücke |
| Genitiu | des | Stücks Stückes | der | Stücke |
| Datiu | dem | Stück Stücke | den | Stücken |
| Acusatiu | das | Stück | die | Stücke |

#### Compostos i expressions

* große Stücke: molt
* aus freien Stücken: lliurement
* Stück für Stück: pas a pas, de mica en mica
# Stückes
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈʃtʏkəs/

### Nom

Stückes
* genitiu singular de Stück
# Stücken
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈʃtʏkn̩/ àudio àudio

### Nom

Stücken
* datiu plural de Stück
# Stützpunkt
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈʃtʏʦˌpʊŋkt/

### Nom

Stützpunkt m. ‎(genitiu Stützpunkts o Stützpunktes, plural Stützpunkte)
* base militar

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | der | Stützpunkt | die | Stützpunkte |
| Genitiu | des | Stützpunkts Stützpunktes | der | Stützpunkte |
| Datiu | dem | Stützpunkt Stützpunkte | den | Stützpunkten |
| Acusatiu | den | Stützpunkt | die | Stützpunkte |
# Stärke
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈʃtɛʁkə/ àudio àudio (Àustria)

### Nom

Stärke f. ‎(genitiu Stärke, plural Stärken)
* força, fortitud

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | die | Stärke | die | Stärken |
| Genitiu | der | Stärke | der | Stärken |
| Datiu | der | Stärke | den | Stärken |
| Acusatiu | die | Stärke | die | Stärken |
# Stäte
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈʃtɛːtə/

### Nom

Stäte
* forma plural de Staat
# Stücke
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈʃtʏkə/ àudio

### Nom

Stücke
* forma plural de Stück
# Stücks
## Alemany

   * Pronúncia: /ʃtʏks/

### Nom

Stücks
* genitiu singular de Stück
# abererekin
## Basc
### Nom

abererekin
* comitatiu indefinit de abere
# abereengandik
## Basc
### Nom

abereengandik
* ablatiu definit plural de abere
# abereentzat
## Basc
### Nom

abereentzat
* benefactiu definit plural de abere
# aberek
## Basc
### Nom

aberek
* ergatiu indefinit de abere
# abereren
## Basc
### Nom

abereren
* genitiu indefinit de abere
# abereenganantz
## Basc
### Nom

abereenganantz
* al·latiu direccional definit plural de abere
# abereez
## Basc
### Nom

abereez
* instrumental definit plural de abere
# abererengan
## Basc
### Nom

abererengan
* inessiu indefinit de abere
# abereengatik
## Basc
### Nom

abereengatik
* causal definit plural de abere
# abererengana
## Basc
### Nom

abererengana
* al·latiu indefinit de abere
# funcional
## Català

   * Pronúncia: oriental /fun.si.uˈnaɫ/, occidental /fun.si.oˈnaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: De funció i el sufix -al ‎(«qualitat de»).

### Adjectiu

funcional inv. ‎(plural funcionals)
* Dit d'allò que s'adapta correctament a les seves funcions.
* Relatiu a una expressió numèrica que depèn d'una variable.
* Dit del trastorn que no va acompanyat d'alteracions físiques.

#### Traduccions

* Anglès: functional $^{(en)}$
* Castellà: funcional $^{(es)}$
* Francès: fonctionnel $^{(fr)}$
* Italià: funzionale $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fun·ci·o·nal (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fun.θjoˈnal/, meridional \fuŋ.θjoˈnal\
       Americà: alt /f(u)n.sjoˈnal/, baix \fuŋ.sjoˈnal\, austral /fun.sjoˈnal/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: De función i el sufix -al.

### Adjectiu

funcional inv. ‎(plural funcionales)
* funcional

#### Antònims

* disfuncional

#### Derivats

* disfuncional

### Miscel·lània

* Síl·labes: fun·cio·nal (3)
* Anagrama: confluían

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre funcional
# funcionales
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fun.θjoˈna.les/, meridional \fuŋ.θjoˈna.leh\
       Americà: alt /fun.sjoˈna.l(e)s/, baix \fuŋ.sjoˈna.leh\, austral /fun.sjoˈna.les/
   * Rimes: -ales

### Adjectiu

funcionales inv. pl.
* forma plural de funcional

### Miscel·lània

* Síl·labes: fun·cio·na·les (4)
# funciona
## Català

   * Pronúncia: oriental /fun.siˈo.nə/, occidental /fun.siˈo.na/
   * Rimes: -ona

### Verb

funciona
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de funcionar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb funcionar.
# funcionament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fun.si.u.nəˈmen/ balear /fun.si.o.nəˈment/, /fun.si.u.nəˈmen/ Occidental: nord-occidental /fun.si.o.naˈmen/ valencià /fun.si.o.naˈment/, /fun.si.o.naˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

funcionament m. ‎(plural funcionaments)
* Acció i efecte de funcionar.
* Manera en com funciona quelcom.
    Les normes de funcionament de l'hospital. El funcionament d'una vàlvula.

#### Derivats

* funció
* funcionar

#### Compostos i expressions

* posar en funcionament

#### Traduccions

* Anglès: function $^{(en)}$, functioning $^{(en)}$
* Castellà: funcionamiento $^{(es)}$ m.
* Francès: fonctionnement $^{(fr)}$ m.
* Llengua de signes catalana: FUNCIONAR $^{(csc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fun·ci·o·na·ment (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# funcionam
## Català
### Verb

funcionam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de funcionar.
# funcionamiento
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fun.θjo.naˈmjen.to/, meridional \fuŋ.θjo.naˈmjeŋ.to\
       Americà: alt /fun.sjo.naˈmjen.t(o)/, baix \fuŋ.sjo.naˈmjeŋ.to\, austral /fun.sjo.naˈmjen.to/
   * Rimes: -ento

### Nom

funcionamiento m. ‎(plural funcionamientos)
* funcionament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fun·cio·na·mien·to (5)
# fer volar coloms
## Català
### Frase feta

fer volar coloms
* Tenir il·lusions difícils o inassolibles.

#### Sinònims

* somiar truites, demanar la lluna en un cove

#### Compostos i expressions

* ésser bo per fer volar coloms

#### Traduccions
### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DSFF, PCCD, Rodamots
# ferae
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɛ.raj/

### Adjectiu

ferae
* nominatiu femení plural de ferus
* vocatiu femení plural de ferus
* genitiu femení singular de ferus
* datiu femení singular de ferus
# ferams
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəˈɾams/, occidental /feˈɾams/
   * Rimes: -ams

### Nom

ferams f. pl.
* Forma plural de feram.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·rams (2)
* Heterograma de 6 lletres (aefmrs)
* Anagrama: marfes
# fer via
## Català
### Verb

fer via
* Caminar per un lloc, anar a un lloc determinat.
    «Anem fent via entre les altes herbes amb penes i treballs, i a la primera clariana ensopeguem amb un bassal.» (Aurora Bertrana, Paradisos oceànics, 1930)
* Anar de pressa per acabar de fer una cosa.
    «Els que no heu disparat, aneu a cavar les tombes. Feu via, que marxarem de seguida que els hàgim enterrat.» (Joan-Lluís Lluís, Jo soc aquell que va matar Franco, 2018)

#### Traduccions

* Anglès: walk $^{(en)}$
* Castellà: andar $^{(es)}$
* Francès: marcher $^{(fr)}$
* Italià: camminare $^{(it)}$
* Anglès: hasten $^{(en)}$
* Castellà: darse prisa $^{(es)}$
* Francès: se presser $^{(fr)}$
* Italià: affrettarsi $^{(it)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DSFF
# ferament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌfe.ɾəˈmen/ balear /ˌfe.ɾəˈment/, /ˌfe.ɾəˈmen/ Occidental: nord-occidental /ˌfe.ɾaˈmen/ valencià /ˌfe.ɾaˈment/, /ˌfe.ɾaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De fera i el sufix -ment.

### Adverbi

ferament
* D’una manera fera, amb feresa.

#### Traduccions

* Anglès: fiercely $^{(en)}$
* Castellà: fieramente $^{(es)}$
* Francès: férocement $^{(fr)}$
* Italià: ferocemente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·ra·ment (3)
* Anagrama: enfermat

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# feras
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɛ.raːs/

### Adjectiu

ferās
* acusatiu femení plural de ferus
# feram
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəˈɾam/, occidental /feˈɾam/
   * Rimes: -am
   * Etimologia: De fer i el sufix -am ‎(literalment «conjunt de feres»).

### Nom

feram f. ‎(plural ferams)
* Grup de feres, d’animals salvatges o bèsties fantàstiques.
* (incomptable) aviram, ocellam
* (incomptable) gentalla

#### Relacionats

* (feres, en plural) bèl·lua, feristela, salvatgina

#### Traduccions

* Castellà: salvajinas $^{(es)}$ f. pl., alimañas $^{(es)}$ f. pl.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·ram (2)
* Anagrames: aferm, farem, femar, ferma

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɛ.ram/

### Adjectiu

feram
* acusatiu femení singular de ferus
# fer una volea
## Català
### Verb

fer una volea intr.
* (esports de pilota) Colpejar la pilota abans que toqui a terra.

#### Traduccions

* Anglès: volley $^{(en)}$
* Castellà: volear $^{(es)}$
* Francès: volleyer $^{(fr)}$

### Vegeu també

* fer una volea. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# fera
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfe.ɾə/, occidental /ˈfe.ɾa/
   * Rimes: -eɾa

### Nom

fera f. ‎(plural feres)
* Animal feroç.

#### Traduccions

* Anglès: beast $^{(en)}$
* Asturià: fiera $^{(ast)}$ f.
* Castellà: fiera $^{(es)}$ f.
* Francès: fauve $^{(fr)}$ m.

### Adjectiu

fera f. ‎(plural feres)
* Forma femenina de fer.

### Verb

fera
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb fer.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb fer.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·ra (2)
* Anagrames: afer, faré

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DCVB, Optimot

## Català antic
### Verb

fera
* primera persona singular (io, yo, jo) de l'imperfet de subjuntiu de fer
* tercera persona singular (él, eyl, ell) de l'imperfet de subjuntiu de fer

#### Variants

* [1] fasés, facés, faés, fes, faera
* [2] fasés, facés, faés, fes, faera

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɛ.raː/, /ˈfɛ.ra/

### Adjectiu

ferā
* ablatiu femení singular de ferus
fera
* nominatiu femení singular de ferus
* nominatiu neutre plural de ferus
* vocatiu femení singular de ferus
* vocatiu neutre plural de ferus
* acusatiu neutre plural de ferus
# ferarum
## Llatí

   * Pronúncia: /fɛˈraː.rʊm/

### Adjectiu

ferārum
* genitiu femení plural de ferus
# Puchol
## Català

   * Pronúncia: /puˈt͡ʃɔɫ/
   * Rimes: -ɔl
   * Etimologia: Variant de Pujol per la pronúncia apitxada valenciana central amb ortografia arcaica.

### Nom propi

Puchol
* Cognom d’origen toponímic

### Miscel·lània

* Síl·labes: Puc·hol (2)
* Heterograma de 6 lletres (chlopu)

### Vegeu també

* Cerca Puchol a Wikidata
* Obres de referència: DCVB
* Cognoms de la població, Idescat
# Puerto Rico
## Català

   * Pronúncia: /puˌer.toˈɾi.ko/
   * Etimologia: Del castellà Puerto Rico ‎(literalment «port ric»).

### Nom propi

Puerto Rico m.
* Illa i estat de les Antilles associat als Estats Units.

#### Derivats

* porto-riqueny

#### Traduccions

* Anglès: Puerto Rico $^{(en)}$
* Castellà: Puerto Rico $^{(es)}$ m.
* Francès: Porto Rico $^{(fr)}$ m.
* Gallec: Porto Rico $^{(gl)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GEC
# Pui
## Català

   * Pronúncia: /ˈpuj/
   * Rimes: -uj
   * Etimologia: De pui, variant de puig en català nord-occidental septentrional.

### Nom propi

Pui
* Cognom d’origen geogràfic

#### Variants

* Puy

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: piu

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Cognoms de la població, Idescat
# Puig-gros
## Català

   * Pronúncia: /ˌpud͡ʒˈɣɾɔs/
   * Rimes: -ɔs
   * Etimologia: Variant de Puiggròs.

### Nom propi

Puig-gros
* Cognom

#### Variants

* Puigròs, Puiggròs

### Miscel·lània

* Síl·labes: Puig·gros (2)

### Vegeu també

* Cerca Puig-gros a Wikidata
* Obres de referència: DCVB, Optimot
# Pucheu
## Francès

   * Etimologia: De l’occità, provinent del llatí pulsivus.

### Nom propi

Pucheu
* Cognom

#### Relacionats

* Pacheu, Pouchieu, Puchéou, Puchieu, Puchieu, Puchouau

### Vegeu també

* Grosclaude, Michel. Dictionnaire étymologique des noms de familles gascons, 2003. Per Noste, Ràdio País, 1992, p. 218. ISBN 2-86866-031-2.
# Puffer-Speicher
## Alemany
### Nom

Puffer-Speicher ?
* (videojocs) memòria intermèdia

### Vegeu també

* Puffer-Speicher. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# Puig
## Català

   * Pronúncia: /ˈput͡ʃ/
   * Rimes: -utʃ
   * Etimologia: De puig com a lloc geogràfic de procedència, potser a través d’algun dels nombrosos topònims.

### Nom propi

Puig
* Cognom d’origen geogràfic

#### Variants

* Puch, Pui, Puy

#### Derivats

* Espuig, Despuig

#### Compostos i expressions

* Puigdemont, Puigmitjà, Puignau, Puigpei

#### Relacionats

* Pujal, Pujol, Pujolar

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: guip, pugi, pugí

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, Optimot
* Enciclopèdia de Cognoms Catalans
* Cognoms de la població, Idescat
# Puche
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈpu.t͡ʃə/, occidental /ˈpu.t͡ʃe/
   * Etimologia: Forma castellanitzada de Puig.

### Nom propi

Puche
* Cognom d’origen geogràfic

### Miscel·lània

* Síl·labes: Pu·che (2)

### Vegeu també

* Cerca Puche a Wikidata
* Obres de referència: DCVB
* Cognoms de la població, Idescat
# Puig-oriol
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌpu.d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/ balear /ˌpu.d͡ʒo.ɾiˈɔɫ/, /ˌpu.d͡ʒu.ɾiˈɔɫ/ Occidental: /ˌpu.d͡ʒo.ɾiˈɔɫ/
   * Rimes: -ɔl
   * Etimologia: Del llatí podiu Aureoli ‎(«puig d’Oriol»).

### Nom propi

Puig-oriol
* Cognom

#### Variants

* Puigoriol, Puigdoriol

### Miscel·lània

* Síl·labes: Puig·o·ri·ol (4)

### Vegeu també

* Cerca Puig-oriol a Wikidata
* Obres de referència: DCVB, Optimot
# Puig-reig
## Català

   * Pronúncia: /ˌpud͡ʒˈret͡ʃ/
       Informal: local /puˈret͡ʃ/
   * Rimes: -etʃ
   * Etimologia: Del llatí podium regis, documentant Puioregis al segle IX, equivalent a puig i reig, «puig del rei».

### Nom propi

Puig-reig
* Municipi del Berguedà originat en un turó del camí ral a la dreta del Llobregat entre Gironella i Navàs.

#### Derivats

* (gentilici) puig-regenc (gentilici més comú), purretxenc, purreixtenc, purreigtenc

### Miscel·lània

* Síl·labes: Puig·reig (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, GEC, ésAdir
# ablami
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈβɫa.mi/, occidental /aˈbɫa.mi/
   * Rimes: -ami

### Verb

ablami
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de ablamar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb ablamar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb ablamar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb ablamar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bla·mi (3)
* Anagrames: abalim, ablaïm, alambí
# ablamis
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈβɫa.mis/, occidental /aˈbɫa.mis/
   * Rimes: -amis

### Verb

ablamis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb ablamar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bla·mis (3)
* Anagrama: balisam
# ablamen
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈβɫa.mən/, occidental /aˈbɫa.men/
   * Rimes: -amen

### Verb

ablamen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de ablamar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb ablamar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb ablamar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bla·men (3)
* Anagrama: ablenam
# ablamin
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈβɫa.min/, occidental /aˈbɫa.min/
   * Rimes: -amin

### Verb

ablamin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb ablamar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb ablamar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bla·min (3)
* Anagrames: ablanim, alambín
# ganibetean
## Basc
### Nom

ganibetean
* inessiu definit singular de ganibet
# ganibetek
## Basc
### Nom

ganibetek
* ergatiu indefinit de ganibet
* ergatiu definit plural de ganibet
# ganibetentzat
## Basc
### Nom

ganibetentzat
* benefactiu indefinit de ganibet
* benefactiu definit plural de ganibet
# ganibetari
## Basc
### Nom

ganibetari
* datiu definit singular de ganibet
# ganibeten
## Basc
### Nom

ganibeten
* genitiu indefinit de ganibet
* genitiu definit plural de ganibet
# ganibetengatik
## Basc
### Nom

ganibetengatik
* causal indefinit de ganibet
* causal definit plural de ganibet
# ganibetaz
## Basc
### Nom

ganibetaz
* instrumental definit singular de ganibet
# ganibetei
## Basc
### Nom

ganibetei
* datiu definit plural de ganibet
# ganibetekin
## Basc
### Nom

ganibetekin
* comitatiu definit plural de ganibet
* comitatiu indefinit de ganibet
# ganibeteko
## Basc
### Nom

ganibeteko
* genitiu locatiu definit singular de ganibet
# fiquéssim
## Català

   * Pronúncia: /fiˈke.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

fiquéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb ficar.
# fiquíem
## Català
### Verb

fiquíem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de fiquir.

#### Variants

* fiquívem

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·quí·em (3)
# fiquiven
## Català
### Verb

fiquiven
* (alguerès) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de fiquir.

#### Variants

* fiquien

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·qui·ven (3)
# fiqué
## Català antic
### Verb

fiqué
* primera persona singular (io, yo, jo) del passat de ficar
# fiquéssem
## Català

   * Pronúncia: oriental /fiˈke.səm/, occidental /fiˈke.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

fiquéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb ficar.
# fiquives
## Català
### Verb

fiquives
* (alguerès) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de fiquir.

#### Variants

* fiquies

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·qui·ves (3)
# fiquésseu
## Català

   * Pronúncia: oriental /fiˈke.səw/, occidental /fiˈke.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

fiquésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb ficar.
# fiquéssiu
## Català

   * Pronúncia: /fiˈke.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

fiquéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb ficar.
# fiquí
## Català

   * Pronúncia: /fiˈki/
   * Rimes: -i

### Verb

fiquí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de ficar.
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) del passat simple de fiquir.
* (alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de fiquir.

## Català antic
### Verb

fiquí
* primera persona singular (io, yo, jo) del passat de ficar
# furtaries
## Català

   * Pronúncia: oriental /fur.təˈɾi.əs/, occidental /fuɾ.taˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

furtaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de furtar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ta·ri·es (4)
* Anagrama: trufaries
# furtares
## Català

   * Pronúncia: oriental /furˈta.ɾəs/, occidental /fuɾˈta.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

furtares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de furtar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb furtar.

#### Variants

* [2] furteguesses, furtessis, furtesses, furtassis, furtasses

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ta·res (3)
* Anagrames: futarres, trufar-se, trufares