OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# ciego
## Català

   * Pronúncia: oriental /siˈe.ɣu/, /siˈɛ.ɣu/, occidental /siˈe.ɣo/, /siˈɛ.ɣo/
   * Rimes: -ɛɡo
   * Etimologia: Del castellà ciego, afavorit per evitar l’homofonia en occidental i septentrional de cec i sec més el valor eufemístic d’un estrangerisme reforçat amb la pronúncia oberta.

### Adjectiu

ciego m. ‎(femení ciega, plural masculí ciegos, plural femení ciegues)
* (col·loquial nord-occidental i septentrional) cec

### Nom

ciego m. ‎(plural ciegos, femení ciega)
* (col·loquial nord-occidental i septentrional) cec

### Miscel·lània

* Síl·labes: ci·e·go (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
* Petit Atles Lingüístic del Domini Català

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈθje.ɣo\
       Americà: alt /ˈsje.ɡo/, baix \ˈsje.ɣo\
   * Rimes: -eɡo

### Adjectiu

ciego m. ‎(femení ciega, plural masculí ciegos, plural femení ciegas)
* cec

### Nom

ciego m. ‎(plural ciegos, femení ciega)
* cec

#### Sinònims

* invidente

### Miscel·lània

* Síl·labes: cie·go (2)
# cidoniujon
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡si.do.niˈuj.on/

### Nom

cidoniujon
* acusatiu de cidoniujo
# cieca
## Italià

   * Pronúncia: /ˈt͡ʃɛː.ka/

### Adjectiu

cieca f. ‎(plural cieche)
* forma femenina de cieco

### Nom

cieca f. ‎(plural cieche)
* forma femenina de cieco
# ciecamente
## Italià

   * Pronúncia: /ˌt͡ʃɛ.kaˈmen.te/
   * Etimologia: De cieco i el sufix -mente.

### Adverbi

ciecamente
* cegament

### Miscel·lània

* Síl·labes: cie·ca·mén·te (4)
# ciechi
## Italià

   * Pronúncia: /ˈt͡ʃɛː.ki/

### Adjectiu

ciechi m. pl.
* forma plural de cieco

### Nom

ciechi m. pl.
* forma plural de cieco
# ciegamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˌθje.ɣaˈmen.te\
       Americà: alt /ˌsje.ɡaˈmen.t(e)/, baix \ˌsje.ɣaˈmen.te\
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De ciego i el sufix -mente.

### Adverbi

ciegamente
* cegament

### Miscel·lània

* Síl·labes: cie·ga·men·te (4)
# clientelisme
## Català

   * Pronúncia: oriental /kɫi.ən.təˈɫiz.mə/, occidental /kɫi.en.teˈɫiz.me/
   * Rimes: -izme

### Nom

clientelisme m. ‎(plural clientelismes)
* Sistema de protecció on els poderosos patrocinen als seus defensats a canvi de la submissió i dels seus serveis.

#### Traduccions

* Castellà: clientelismo $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: cli·en·te·lis·me (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# clientas
## Occità

   * Pronúncia: /kliˈen.to̞s/

### Nom

clientas f. pl.
* forma plural de clienta
# cliffs
## Anglès
### Nom

cliffs
* forma plural de cliff
# cliff
## Anglès
### Nom

cliff ‎(plural cliffs)
* penya-segat
# client
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kɫiˈen/ balear /kɫiˈent/, /kɫiˈen/ Occidental: nord-occidental /kɫiˈen/ valencià /kɫiˈent/, /kɫiˈen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: Del llatí cliente(m), acusatiu de cliēns ‎(«protegit d’un patrici»), segle XVII.

### Nom

client m. ‎(plural clients, femení clienta)
* Qui usa els serveis d’un professional.
* Qui compra habitualment en un establiment.

#### Traduccions

* Albanès: klient $^{(sq)}$
* Alemany: Kunde $^{(de)}$ m., Käufer $^{(de)}$ m.
* Anglès: client $^{(en)}$ (d’un professional), customer $^{(en)}$ (d’un establiment)
* Àrab: زَبُون‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: հաճախորդ $^{(hy)}$ ‎(hatxakhord)
* Basc: bezero $^{(eu)}$
* Belarús: кліе́нт $^{(be)}$ m. ‎(klient)
* Castellà: cliente $^{(es)}$
* Coreà: 손님 $^{(ko)}$ ‎(sonnim)
* Danès: kunde $^{(da)}$ c.
* Eslovac: zákazník $^{(sk)}$, klient $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: klient $^{(sl)}$
* Esperanto: kliento $^{(eo)}$
* Estonià: klient $^{(et)}$
* Feroès: kundi $^{(fo)}$ m.
* Francès: client $^{(fr)}$
* Friülà: client $^{(fur)}$ m.
* Gallec: cliente $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: cwsmer $^{(cy)}$ m.
* Georgià: მყიდველი $^{(ka)}$ ‎(mkídveli)
* Grec: πελάτης $^{(el)}$ m. ‎(pelatis)
* Grec antic: ὠνητής $^{(grc)}$ m. ‎(ōnētḗs)
* Hebreu: לקוח‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: ग्राहक $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: vevő $^{(hu)}$
* Irlandès: custaiméir $^{(ga)}$ m.
* Islandès: viðskiptavinur $^{(is)}$ m.
* Italià: cliente $^{(it)}$ m.
* Japonès: 客 $^{(ja)}$
* Kazakh: клиент $^{(kk)}$ ‎(klïent/klient)
* Llatí: emptor $^{(la)}$ m.
* Macedoni: купувач $^{(mk)}$ m.
* Mongol: үйлчлүүлэгч $^{(mn)}$
* Neerlandès: klant $^{(nl)}$ m.
* Noruec: kunde $^{(no)}$
* Occità: client $^{(oc)}$
* Polonès: klient $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: cliente $^{(pt)}$ m., freguês $^{(pt)}$ m.
* Rus: клие́нт $^{(ru)}$ m. ‎(klient), зака́зчик $^{(ru)}$ m. ‎(zakàztxik)
* Serbocroat: купац $^{(sh)}$, kupac $^{(sh)}$ m.
* Suahili: mteja $^{(sw)}$
* Suec: kund $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: муштарӣ $^{(tg)}$
* Tai: ลูกค้า $^{(th)}$
* Turc: müşteri $^{(tr)}$
* Txec: klient $^{(cs)}$ m., zákazník $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: кліє́нт $^{(uk)}$ m. ‎(klient)
* Xinès: 顧客 $^{(zh)}$ ‎(顾客, gùkè)

### Miscel·lània

* Síl·labes: cli·ent (2)
* Heterograma de 6 lletres (ceilnt)
* Anagrama: centil

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Occità

   * Pronúncia: /kliˈen/

### Nom

client m. ‎(plural clients, femení clienta)
* client
# clients
## Català

   * Pronúncia: /kɫiˈens/
   * Rimes: -ens

### Nom

clients m. pl.
* Forma plural de client.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cli·ents (2)
* Heterograma de 7 lletres (ceilnst)
* Anagrama: centils

## Occità

   * Pronúncia: /kliˈent͡s/

### Nom

clients m. pl.
* forma plural de client
# comtes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈkom.təs/, balear /ˈkɔm.təs/ Occidental: /ˈkom.tes/
   * Rimes: -omtes
   * Homòfon: comptes
   * Parònim: contes

### Nom

comtes m. pl.
* Forma plural de comte.

### Miscel·lània

* Síl·labes: com·tes (2)
* Heterograma de 6 lletres (cemost)
* Anagrama: costem

## Francès

   * Pronúncia: /kɔ̃t/

### Nom

comtes m. pl.
* forma plural de comte
# comtés
## Francès

   * Pronúncia: /kɔ̃ˈte/

### Nom

comtés m. pl.
* forma plural de comté
# comu
## Sicilià
### Adverbi

comu
* com
# comte
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈkom.tə/, balear /ˈkɔm.tə/ Occidental: /ˈkom.te/
   * Rimes: -omte
   * Homòfons: compta, compte
   * Parònim: conte
   * Etimologia: Del llatí comite(m), acusatiu de comes, segle XI. Doblet del semicultisme còmit.

### Nom

comte m. ‎(plural comtes, femení comtessa)
* Títol nobiliari que posseeix l'amo d'un comtat.

#### Traduccions

* Alemany: Graf $^{(de)}$ m.
* Anglès: count $^{(en)}$
* Castellà: conde $^{(es)}$ m.
* Eslovac: gróf $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: grafo $^{(eo)}$
* Francès: comte $^{(fr)}$ m.
* Italià: conte $^{(it)}$ m.
* Polonès: hrabia $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: conde $^{(pt)}$ m.
* Rus: граф $^{(ru)}$ m. ‎(graf)

### Miscel·lània

* Síl·labes: com·te (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Francès
### Nom

comte m. ‎(plural comtes, femení comtesse)
* comte
# comtaux
## Francès
### Adjectiu

comtaux m. pl.
* forma plural de comtal
# comtessa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kumˈtɛ.sə/ balear /komˈtə.sə/, /kumˈtɛ.sə/ Occidental: /komˈte.sa/
   * Rimes: -ɛsa
   * Etimologia: Del llatí comitissa, segle XI, equivalent a comte i el sufix -essa.

### Nom

comtessa f. ‎(plural comtesses)
* Dona titular d’un comtat.
* Muller d’un comte.

#### Traduccions

* Anglès: countess $^{(en)}$
* Castellà: condesa $^{(es)}$ f.
* Francès: comtesse $^{(fr)}$ f.
* Italià: contessa $^{(it)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: com·tes·sa (3)
* Anagrames: escamots, estómacs, mascotes, tocàssem

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# comtesse
## Francès

   * Pronúncia: /kɔ̃ˈtɛs/

### Nom

comtesse f. ‎(plural comtesses)
* forma femenina de comte
# comtesses
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kumˈtɛ.səs/ balear /komˈtə.səs/, /kumˈtɛ.səs/ Occidental: /komˈte.ses/
   * Rimes: -ɛses

### Nom

comtesses f. pl.
* Forma plural de comtessa.

### Miscel·lània

* Síl·labes: com·tes·ses (3)
* Anagrama: costéssem

## Francès

   * Pronúncia: /kɔ̃ˈtɛs/

### Nom

comtesses f. pl.
* forma plural de comtesse
# comté
## Francès

   * Pronúncia: /kɔ̃.te/
   * Etimologia: Derivat del llatí comes.

### Nom

comté m. ‎(plural comtés)
* comtat
# circa
## Català

   * Pronúncia: /ˈsir.ka/
   * Etimologia: Del llatí cĭrca com a forma erudita.

### Adverbi

circa
* al voltant de

#### Notes

S'utilitza habitualment de forma abreujada com ca. o c. per indicar una data aproximada.

#### Traduccions

* Anglès: circa $^{(en)}$
* Castellà: circa $^{(es)}$
* Francès: circa $^{(fr)}$
* Italià: circa $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: cir·ca (2)
* Anagrama: Cirac

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /ˈsɜːkə/

### Adverbi

circa
* circa

#### Notes

S'utilitza sovint de forma abreujada com ca. o c., sempre davant d'una data o mesura.

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈθiɾ.ka/
       Americà: alt /ˈsiɾ.k(a)/, baix /ˈsiɾ.ka/
   * Rimes: -iɾka
   * Etimologia: Del llatí cĭrca.

### Adverbi

circa
* circa

#### Sinònims

* hacia

### Miscel·lània

* Síl·labes: cir·ca (2)

## Italià

   * Pronúncia: /ˈt͡ʃir.ka/
   * Etimologia: Del llatí circa.

### Adverbi

circa
* aproximadament, al voltant de

### Preposició

circa
* envers, sobre

### Miscel·lània

* Síl·labes: cìr·ca (2)

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkɪr.ka/
   * Etimologia: Derivat de circus ‎(«cercle»).

### Adverbi

circa
* al voltant

### Preposició

cĭrca
* al voltant de, prop
* amb un numeral, aproximadament
* envers, sobre

#### Derivats

* circa, llatinisme culte i en italià
* cerca, en català arcaic, en castellà i portuguès

## Sicilià
### Adverbi

circa
* prop
# ciprino
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /θiˈpɾi.no/
       Americà: alt /s(i)ˈpɾi.no/, baix /siˈpɾi.no/
   * Rimes: -ino

### Nom

ciprino m. ‎(plural ciprinos)
* (peixos) cap-roig

### Miscel·lània

* Síl·labes: ci·pri·no (3)

### Vegeu també

* ciprino. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# ciprinodòntid
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /si.pɾi.nuˈðɔn.tit/ balear /si.pɾi.noˈðɔn.tit/, /si.pɾi.nuˈðɔn.tit/ Occidental: /si.pɾi.noˈðɔn.tit/

### Nom

ciprinodòntid m. ‎(plural ciprinodòntids)
* Peix de la família Cyprinodontidae.

#### Traduccions

* Anglès: killifish $^{(en)}$
* Castellà: cipriodóntido $^{(es)}$
* Francès: cyprinodonte $^{(fr)}$, fondule $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ci·pri·no·dòn·tid (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
* ciprinodòntids. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# cipriodóntido
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \θi.pɾjoˈðon.ti.ðo\, meridional \θi.pɾjoˈðoŋ.ti.ðo\
       Americà: alt /si.pɾjoˈdon.t(i).do/, baix \si.pɾjoˈðoŋ.ti.ðo\, austral \si.pɾjoˈðon.ti.ðo\
   * Rimes: -ontido

### Nom

cipriodóntido m. ‎(plural cipriodóntidos)
* ciprinodòntid

### Miscel·lània

* Síl·labes: ci·prio·dón·ti·do (5)
# cipriodóntidos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \θi.pɾjoˈðon.ti.ðos\, meridional \θi.pɾjoˈðoŋ.ti.ðoh\
       Americà: alt /si.pɾjoˈdon.ti.d(o)s/, baix \si.pɾjoˈðoŋ.ti.ðoh\, austral \si.pɾjoˈðon.ti.ðos\
   * Rimes: -ontidos

### Nom

cipriodóntidos m. pl.
* forma plural de cipriodóntido
# ciprés
## Català

   * Pronúncia: /siˈpɾes/
   * Rimes: -es
   * Etimologia: Del llatí vulgar cypressus, en llatí clàssic cuprĕssus

### Nom

ciprés m. ‎(plural cipressos)
* (occidental) xiprer

#### Derivats

* ciprer, xiprer

### Miscel·lània

* Síl·labes: ci·prés (2)
* Heterograma de 6 lletres (ceiprs)
* Anagrames: crepis, crespi, crespí, crispe, perisc, pèrsic, precís, repics

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /θiˈpɾes/, meridional /θiˈpɾeh/
       Americà: alt /s(i)ˈpɾes/, baix /siˈpɾeh/, austral /siˈpɾes/
   * Rimes: -es

### Nom

ciprés m. ‎(plural cipreses)
* xiprer
* xiprer mediterrani (Cupressus sempervirens L.

#### Compostos i expressions

* agalla de ciprés
* ciprés de Cartagena
* ciprés de Levante
* ciprés ramoso
* nuez de ciprés
* piña de ciprés

### Miscel·lània

* Síl·labes: ci·prés (2)
* Heterograma de 6 lletres (ceiprs)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre ciprés
* Font Quer, Pío. «37. CIPRÉS». A: Plantas medicinales - El Dioscórides renovado, 2002 (en castellà). Barcelona: Península, 1999, 79-81. ISBN 8483072422.
# ciprinos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /θiˈpɾi.nos/, meridional /θiˈpɾi.noh/
       Americà: alt /siˈpɾi.n(o)s/, baix /siˈpɾi.noh/, austral /siˈpɾi.nos/
   * Rimes: -inos

### Nom

ciprinos m. pl.
* forma plural de ciprino
# circadiari
## Català

   * Pronúncia: oriental /sir.kə.ðiˈa.ɾi/, occidental /siɾ.ka.ðiˈa.ɾi/
   * Rimes: -aɾi
   * Etimologia: Del llatí circā i diari, calc de l’anglès circadian encunyat per Franz Halberg el 1959.

### Adjectiu

circadiari m. ‎(femení circadiària, plural masculí circadiaris, plural femení circadiàries)
* Que té un ritme biològic aproximat de vint-i-quatre hores en què tenen lloc certs fenòmens biològics cíclics.

#### Traduccions

* Anglès: circadian $^{(en)}$
* Castellà: circadiano $^{(es)}$
* Francès: circadien $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: cir·ca·di·a·ri (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, GDLC, Optimot
# cornette
## Italià

   * Pronúncia: /korˈnet.te/

### Nom

cornette f. pl.
* forma plural de cornetta
# cornetts
## Anglès
### Nom

cornetts
* forma plural de cornett
# corneum
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkɔr.newm/

### Adjectiu

corneum
* nominatiu neutre singular de corneus
* vocatiu neutre singular de corneus
* acusatiu masculí singular de corneus
* acusatiu neutre singular de corneus
# corneus
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkɔr.news/
   * Etimologia: Derivat de cornū ‎(«banya»).

### Adjectiu

corneus m., cornea f., corneum n.
* banyut
* fort o resistent com una banya
* color de banya, ivori
* relatiu al gènere botànic Cornus

#### Declinació

Primera i segona declinació, -us, -a, -um.
| Cas | Singular | Singular | Singular | Plural | Plural | Plural |
| Cas | Masculí | Femení | Neutre | Masculí | Femení | Neutre |
| Nominatiu | corneus | cornea | corneum | corneī | corneae | cornea |
| Vocatiu | cornee | cornea | corneum | corneī | corneae | cornea |
| Acusatiu | corneum | corneam | corneum | corneōs | corneās | cornea |
| Genitiu | corneī | corneae | corneī | corneōrum | corneārum | corneōrum |
| Datiu | corneō | corneae | corneō | corneīs | corneīs | corneīs |
| Ablatiu | corneō | corneā | corneō | corneīs | corneīs | corneīs |

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
# cornice
## Anglès
### Nom

cornice ‎(plural cornices)
* (arquitectura) cornisa

### Vegeu també

* cornice. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# cornetta
## Italià

   * Pronúncia: /korˈnet.ta/

### Nom

cornetta f. ‎(plural cornette)
* corneta

### Miscel·lània

* Síl·labes: cor·nét·ta (3)
# cornetí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kur.nəˈti/ balear /koɾ.nəˈti/, /kur.nəˈti/ Occidental: /koɾ.neˈti/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: De corneta i el sufix -í, segle XIX.

### Nom

cornetí m. ‎(plural cornetins)
* Instrument aeròfon de metall, de perforació lleugerament més cònica que la de la trompeta i que, per tant, produeix un so menys brillant que aquesta.

#### Sinònims

* corneta de pistons

#### Traduccions

* Anglès: cornet $^{(en)}$, cornett $^{(en)}$
* Basc: turuta $^{(eu)}$
* Castellà: cornetín $^{(es)}$, turuta $^{(es)}$
* Francès: cornet à pistons $^{(fr)}$

### Nom

cornetí m. f. ‎(plural cornetins)
* Músic que toca el cornetí

### Miscel·lània

* Síl·labes: cor·ne·tí (3)
* Heterograma de 7 lletres (ceinort)
* Anagrames: reconti, recontí, torcien

### Vegeu també

* cornetí. Terminologia dels instruments musicals. Informació cedida per TERMCAT.
* Obres de referència: DIEC, Optimot
# cornetín
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /koɾ.neˈtin/, meridional \koɾ.neˈtiŋ\
       Americà: alt /k(o)ɾ.neˈtin/, baix \koɾ.neˈtiŋ\, austral /koɾ.neˈtin/
   * Rimes: -in

### Nom

cornetín m. ‎(plural cornetines)
* cornetí

#### Sinònims

* turuta

### Miscel·lània

* Síl·labes: cor·ne·tín (3)

### Vegeu també

* cornetín. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# corni inglesi
## Italià
### Nom

corni inglesi m. pl.
* forma plural de corno inglese
# clànica
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈkɫa.ni.kə/, occidental /ˈkɫa.ni.ka/
   * Rimes: -anika

### Adjectiu

clànica f. ‎(plural clàniques)
* Forma femenina de clànic.

### Miscel·lània

* Síl·labes: clà·ni·ca (3)
* Anagrames: alcanci, alcancí, calcani, calcina, Calcina, calcinà
# clàssic
## Català

   * Pronúncia: /ˈkɫa.sik/
   * Etimologia: Del llatí classĭcus, segle XIX.

### Adjectiu

clàssic m. ‎(femení clàssica, plural masculí clàssics, plural femení clàssiques)
* Relatiu o pertanyent al classicisme
* Relatiu o pertanyent a l'antiguitat grega i llatina
* Que representa un moment culminant en l'art o la literatura i que és objecte d'imitació i referència
    Els autors clàssics del teatre rus
* Característics o típics d'una col·lectivitat o un període
    Per Sant Esteve a Catalunya és clàssic menjar canelons
* Tradicional, que segueix els patrons establerts
    Un vestit amb tall clàssic

#### Derivats

* classicisme
* classicista

#### Traduccions

* Alemany: klassisch $^{(de)}$
* Anglès: classical $^{(en)}$
* Àrab: كْلَاسِيكِيّ‎ $^{(ar)}$
* Armeni: դասական $^{(hy)}$ ‎(dassakan)
* Belarús: класі́чны $^{(be)}$ ‎(klassitxni)
* Búlgar: класи́чески $^{(bg)}$ ‎(klassítxeski)
* Castellà: clásico $^{(es)}$
* Coreà: 고전적 $^{(ko)}$ ‎(gojeonjeok)
* Danès: klassisk $^{(da)}$
* Eslovac: klasický $^{(sk)}$
* Eslovè: klasičen $^{(sl)}$
* Esperanto: klasika $^{(eo)}$
* Francès: classique $^{(fr)}$
* Gallec: clásico $^{(gl)}$
* Georgià: კლასიკური $^{(ka)}$ ‎(klassíkuri)
* Hongarès: klasszikus $^{(hu)}$
* Irlandès: clasaiceach $^{(ga)}$
* Italià: classico $^{(it)}$
* Japonès: 古典的 $^{(ja)}$
* Kazakh: классикалық $^{(kk)}$ ‎(klassïkalıq/klassikalikh)
* Macedoni: класичен $^{(mk)}$
* Neerlandès: klassiek $^{(nl)}$
* Noruec: klassisk $^{(no)}$
* Polonès: klasyczny $^{(pl)}$
* Portuguès: clássico $^{(pt)}$
* Romanès: clasic $^{(ro)}$
* Rus: класси́ческий $^{(ru)}$ ‎(klassítxeski)
* Serbocroat: класичан $^{(sh)}$, klasičan $^{(sh)}$
* Suec: klassisk $^{(sv)}$
* Txec: klasický $^{(cs)}$
* Ucraïnès: класи́чний $^{(uk)}$ ‎(klassitxni)
* Vietnamita: cổ điển $^{(vi)}$
* Xinès: 古典的 $^{(zh)}$ ‎(gǔdiǎndí)

### Miscel·lània

* Síl·labes: clàs·sic (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# clutched
## Anglès
### Verb

clutched
* passat i participi de clutch
# clutching
## Anglès
### Verb

clutching
* gerundi de clutch
# clànic
## Català

   * Pronúncia: /ˈkɫa.nik/
   * Rimes: -anik
   * Etimologia: De clan i el sufix -ic.

### Adjectiu

clànic m. ‎(femení clànica, plural masculí clànics, plural femení clàniques)
* Relatiu o pertanyent al clan.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: clà·nic (2)
* Anagrames: calcin, calcín

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# clutch pedals
## Anglès
### Nom

clutch pedals
* forma plural de clutch pedal
# clutches
## Anglès
### Nom

clutches
* forma plural de clutch

### Verb

clutches
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de clutch
# condemna
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kunˈdem.nə/ balear /konˈdem.nə/, /kunˈdem.nə/ Occidental: /konˈdem.na/
   * Etimologia: De condemnar.

### Nom

condemna f. ‎(plural condemnes)
* Càstig imposat per un tribunal de justícia.
* Càstig diví que porta l'ànima a l'infern.

#### Traduccions

* Alemany: Strafe $^{(de)}$ f.
* Anglès: damnation $^{(en)}$, sentence $^{(en)}$
* Belarús: вы́рак $^{(be)}$ m. ‎(vírak)
* Búlgar: присъ́да $^{(bg)}$ f. ‎(prissada)
* Castellà: condena $^{(es)}$
* Eslovè: kazen $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: kondamno $^{(eo)}$
* Finès: tuomio $^{(fi)}$
* Francès: damnation $^{(fr)}$, peine $^{(fr)}$ f.
* Georgià: სასჯელი $^{(ka)}$ ‎(sàsdjeli)
* Hongarès: ítélet $^{(hu)}$
* Italià: dannazione $^{(it)}$, pena $^{(it)}$ f.
* Japonès: 判決 $^{(ja)}$
* Macedoni: пресуда $^{(mk)}$ f.
* Mongol: шийтгэл $^{(mn)}$
* Neerlandès: straf $^{(nl)}$ f.
* Noruec: straff $^{(no)}$ m.
* Portuguès: pena $^{(pt)}$ f.
* Rus: наказа́ние $^{(ru)}$ n. ‎(nakazànie)
* Txec: rozsudek $^{(cs)}$ m.

### Verb

condemna
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de condemnar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb condemnar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·dem·na (3)
* Anagrama: comanden

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# condemnant
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kun.dəmˈnan/ balear /kon.dəmˈnant/, /kun.dəmˈnan/ Occidental: nord-occidental /kon.demˈnan/ valencià /kon.demˈnant/, /kon.demˈnan/
   * Rimes: -ant

### Verb

condemnant
* Gerundi del verb condemnar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·dem·nant (3)
# condemn
## Català
### Verb

condemn
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de condemnar.

#### Variants

* condemno, condemne, condemni

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·demn (2)
# condemnar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kun.dəmˈna/ balear /kon.dəmˈna/, /kun.dəmˈna/ Occidental: nord-occidental /kon.demˈna/ valencià /kon.demˈnaɾ/, /kon.demˈna/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Etimologia: Del llatí condemnāre, de damnum ‎(«dany»), segle XIV.

### Verb

condemnar trans.
* Determinar un tribunal la pena que correspon a una persona declarada culpable.
    El lladre ha estat condemnat a sis anys de presó.
* Estar forçat a fer alguna cosa.
    Estic condemnada a viure amb aquests veïns, però si pogués canviaria de barri.
* Tenir els dies comptats per quedar fora de servei.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: condemno, condemna, condemnem Vocal rizotònica: /e/. En mallorquí pot ser /a/ per la variant condamnar de *condamnāre.

#### Sinònims

* (declarar culpable) encartar, penar, penitenciar, proscriure, punir, sentenciar
* (estar forçat) obligar

#### Traduccions

* Anglès: condemn $^{(en)}$
* Castellà: condenar $^{(es)}$
* Francès: condamner $^{(fr)}$
* Italià: condannare $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·dem·nar (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# condemnaien
## Català
### Verb

condemnaien
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de condemnar.

#### Variants

* condemnaven

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·dem·na·ien (4)
# condemnam
## Català
### Verb

condemnam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de condemnar.

#### Variants

* condemnem

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·dem·nam (3)
# citassi
## Italià
### Verb

citassi
* primera persona singular (io) de l'imperfet de subjuntiu de citare
* segona persona singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu de citare
# citassis
## Català

   * Pronúncia: oriental /siˈta.sis/
   * Rimes: -asis

### Verb

citassis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb citar.
    [Tu] citessis, citesses, citasses, citassis o citares.
# citata
## Italià
### Verb

citata
* participi passat femení singular de citare
# citate
## Italià
### Verb

citate
* participi passat femení plural de citare
* segona persona plural (voi) del present d'indicatiu de citare
* segona persona plural (voi) de l'imperatiu de citare
# citassimo
## Italià
### Verb

citassimo
* primera persona plural (noi) de l'imperfet de subjuntiu de citare
# citaste
## Italià
### Verb

citaste
* segona persona plural (voi) del passat de citare
* segona persona plural (voi) de l'imperfet de subjuntiu de citare
# citassin
## Català

   * Pronúncia: oriental /siˈta.sin/
   * Rimes: -asin

### Verb

citassin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb citar.
    [Ells/elles/vostès] citessin, citessen, citassen, citassin o citaren.
# citasti
## Italià
### Verb

citasti
* segona persona singular (tu) del passat de citare
# citati
## Italià
### Verb

citati
* participi passat masculí plural de citare
# coordonnatrices
## Francès

   * Pronúncia: /kɔ.ɔʁ.dɔ.naˈtʁis/

### Nom

coordonnatrices f. pl.
* forma plural de coordonnatrice