OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# atorgasses
## Català
### Verb

atorgasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb atorgar.
# atorgaríeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.tur.ɡəˈɾi.əw/ balear /ə.toɾ.ɣəˈɾi.əw/, /ə.tur.ɣəˈɾi.əw/ Occidental: /a.toɾ.ɣaˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

atorgaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de atorgar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·tor·ga·rí·eu (5)
* Anagrama: garrotàieu
# atorgassis
## Català
### Verb

atorgassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb atorgar.
# regnes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈreŋ.nəs/ Occidental: nord-occidental /ˈreŋ.nes/, valencià /ˈreɡ.nes/
   * Rimes: -eɡnes

### Nom

regnes m. pl.
* Forma plural de regne.

### Nom

regnes f. pl.
* Forma plural de regna.

### Miscel·lània

* Síl·labes: reg·nes (2)
* Anagrames: geners, gernes, negres
# regni
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈreː.ŋniː/

### Nom

rēgnī
* genitiu singular de rēgnum
# regnis
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈreː.ŋniːs/

### Nom

rēgnīs
* datiu plural de rēgnum
* ablatiu plural de rēgnum
# regnorum
## Llatí

   * Pronúncia: /reːˈŋnoː.rʊm/

### Nom

rēgnōrum
* genitiu plural de rēgnum
# regnat
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /rəŋˈnat/ Occidental: nord-occidental /reŋˈnat/, valencià /reɡˈnat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

regnat m. ‎(plural regnats)
* Govern o exercici d'un rei o un poder sobirà.
* Període de temps que dura aquest govern.

#### Traduccions

* Anglès: reign $^{(en)}$
* Castellà: reinado $^{(es)}$
* Francès: règne $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: reg·nat (2)
* Heterograma de 6 lletres (aegnrt)
* Anagrames: argent, regant

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# regne
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈreŋ.nə/ Occidental: nord-occidental /ˈreŋ.ne/, valencià /ˈreɡ.ne/
   * Homòfon: regna
   * Etimologia: Del llatí regnum, segle XIII.

### Nom

regne m. ‎(plural regnes)
* Estat governat o representat per una monarquia.
* Classificació dels ens naturals.

#### Traduccions

* Afrikaans: koninkryk $^{(af)}$
* Albanès: mbretëri $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Reich $^{(de)}$ n., Königreich $^{(de)}$ n.
* Anglès: kingdom $^{(en)}$
* Àrab: مَمْلَكَة‎ $^{(ar)}$ f.
* Àzeri: krallıq $^{(az)}$
* Basc: erreinu $^{(eu)}$
* Búlgar: кра́лство $^{(bg)}$ n. ‎(kralstvo)
* Castellà: reino $^{(es)}$ m.
* Coreà: 왕국 $^{(ko)}$ ‎(wangguk)
* Danès: kongerige $^{(da)}$ n.
* Eslovac: kráľovstvo $^{(sk)}$ n.
* Eslovè: kraljevina $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: reĝlando $^{(eo)}$
* Estonià: kuningriik $^{(et)}$
* Feroès: kongsríki $^{(fo)}$ n.
* Francès: royaume $^{(fr)}$ m.
* Friülà: ream $^{(fur)}$ m.
* Gallec: reino $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: teyrnas $^{(cy)}$ f.
* Georgià: სამეფო $^{(ka)}$ ‎(sàmepo)
* Grec: βασίλειο $^{(el)}$ n. ‎(vassílio)
* Grec antic: βασιλεία $^{(grc)}$ f. ‎(basileía)
* Hebreu: מַמְלָכָה‎ $^{(he)}$ f.
* Hindi: राज्य $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: királyság $^{(hu)}$
* Irlandès: ríocht $^{(ga)}$ f.
* Italià: regno $^{(it)}$ m.
* Japonès: 王国 $^{(ja)}$
* Kazakh: корольдік $^{(kk)}$ ‎(korolʹdik/koroldik)
* Letó: karaliste $^{(lv)}$ f.
* Lituà: karalystė $^{(lt)}$ f.
* Llatí: regnum $^{(la)}$ n.
* Neerlandès: koninkrijk $^{(nl)}$ n.
* Noruec: kongerike $^{(no)}$ n.
* Occità: reialme $^{(oc)}$ m., reiaume $^{(oc)}$ m.
* Polonès: królestwo $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: reino $^{(pt)}$ m.
* Retoromànic: reginavel $^{(rm)}$ m., reginam $^{(rm)}$ m.
* Romanès: regat $^{(ro)}$ n.
* Rus: короле́вство $^{(ru)}$ n. ‎(korolevstvo)
* Serbocroat: кра́љевство $^{(sh)}$, králjevstvo $^{(sh)}$ n.
* Suahili: ufalme $^{(sw)}$
* Suec: kungarike $^{(sv)}$ n.
* Tadjik: подшоҳӣ $^{(tg)}$
* Tagal: kaharian $^{(tl)}$
* Tai: อาณาจักร $^{(th)}$
* Turc: krallık $^{(tr)}$
* Txec: království $^{(cs)}$ n.
* Ucraïnès: королі́вство $^{(uk)}$ n. ‎(korolivstvo)
* Uzbek: qirollik $^{(uz)}$
* Xinès: 王國 $^{(zh)}$ ‎(王国, wángguó)
* Alemany: Reich $^{(de)}$ n.
* Anglès: kingdom $^{(en)}$
* Castellà: reino $^{(es)}$ m.
* Eslovac: ríša $^{(sk)}$ f.
* Francès: règne $^{(fr)}$ m.
* Italià: regno $^{(it)}$ m.
* Polonès: królestwo $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: reino $^{(pt)}$ m.
* Romanès: regn $^{(ro)}$ n.
* Rus: ца́рство $^{(ru)}$ n. ‎(tsarstvo)

### Miscel·lània

* Síl·labes: reg·ne (2)
* Anagrames: gener, Gener, green, negre

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# regnhlíf
## Islandès

   * Etimologia: (pendent)

### Nom

regnhlíf
* paraigua, parapluja
# regno
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈreː.ŋnoː/

### Nom

rēgnō
* datiu singular de rēgnum
* ablatiu singular de rēgnum
# regnen
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈʁeːgnən/ Alemanya Àustria
   * Etimologia: Derivat de Regen.

### Verb

regnen
* ploure

#### Conjugació

| Infinitiu | regnen |
| Verb auxiliar | haben |
| Participi passat | geregnet |
| Temps passat | es regnete |
| Participi present | regnend |
| Tercera persona sing. present | es regnet |
# dirozzavate
## Italià
### Verb

dirozzavate
* segona persona plural (voi) de l'imperfet d'indicatiu de dirozzare
# dirozzavi
## Italià
### Verb

dirozzavi
* segona persona singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de dirozzare
# dirozzavo
## Italià
### Verb

dirozzavo
* primera persona singular (io) de l'imperfet d'indicatiu de dirozzare
# dirozzava
## Italià
### Verb

dirozzava
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) de l'imperfet d'indicatiu de dirozzare
# dirozzavano
## Italià
### Verb

dirozzavano
* tercera persona plural (loro, essi/esse) de l'imperfet d'indicatiu de dirozzare
# dirozzatisi
## Italià
### Verb

dirozzatisi
* participi passat masculí plural de dirozzarsi
# dirozzato
## Italià
### Verb

dirozzato m. ‎(femení dirozzata, plural masculí dirozzati, plural femení dirozzate)
* participi passat masculí singular de dirozzare
# dirozzatosi
## Italià
### Verb

dirozzatosi m. ‎(femení dirozzatasi, plural masculí dirozzatisi, plural femení dirozzatesi)
* participi passat masculí singular de dirozzarsi
# dirozzavamo
## Italià
### Verb

dirozzavamo
* primera persona plural (noi) de l'imperfet d'indicatiu de dirozzare
# dirozzerai
## Italià
### Verb

dirozzerai
* segona persona singular (tu) del futur de dirozzare
# diocèse
## Francès
### Nom

diocèse m. ‎(plural diocèses)
* diòcesi
# diode
## Anglès
### Nom

diode ‎(plural diodes)
* díode
# dioceses
## Anglès
### Nom

dioceses
* forma plural de diocese
# dioxide
## Anglès
### Nom

dioxide ‎(plural dioxides)
* diòxid
# dioxyde
## Francès
### Nom

dioxyde m. ‎(plural dioxydes)
* diòxid
# diocesi
## Italià

   * Pronúncia: /djoˈt͡ʃeː.si/

### Nom

diocesi f. ‎(plural diocesi)
* diòcesi

### Miscel·lània

* Síl·labes: dio·cé·si (3)
# diocèses
## Francès
### Nom

diocèses m. pl.
* forma plural de diocèse
# dioxides
## Anglès
### Nom

dioxides
* forma plural de dioxide
# diocese
## Anglès
### Nom

diocese ‎(plural dioceses)
* diòcesi
# diodes
## Anglès
### Nom

diodes
* forma plural de diode
# dessepararem
## Català
### Verb

dessepararem
* Primera persona del plural (nosaltres) del futur de desseparar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·se·pa·ra·rem (5)
# dessepararies
## Català
### Verb

dessepararies
* Segona persona del singular (tu) del condicional de desseparar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·se·pa·ra·ri·es (6)
# dessepararà
## Català
### Verb

dessepararà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de desseparar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·se·pa·ra·rà (5)
# desseparareu
## Català
### Verb

desseparareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de desseparar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·se·pa·ra·reu (5)
# dessepararia
## Català
### Verb

dessepararia
* Primera persona del singular (jo) del condicional de desseparar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de desseparar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·se·pa·ra·ri·a (6)
# dessepararien
## Català
### Verb

dessepararien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de desseparar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·se·pa·ra·ri·en (6)
# dessepararen
## Català
### Verb

dessepararen
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de desseparar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·se·pa·ra·ren (5)
# desseparares
## Català
### Verb

desseparares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de desseparar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·se·pa·ra·res (5)
# desseparar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /də.sə.pəˈɾa/, balear /dət.sə.pəˈɾa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Etimologia: Del prefix des- i separar, segle XX.

### Verb

desseparar trans.
* (col·loquial, empordanès, mallorquí i menorquí) separar
    «I tot d'un cop es desseparen, i més punyades es desparen, com maces qui de nou copegen el morter!» (Maria-Antònia Salvà, Mireia, 1917)

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: desseparo, dessepara, desseparem

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·se·pa·rar (4)
* Anagrama: desparares

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# dessepararan
## Català
### Verb

dessepararan
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de desseparar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·se·pa·ra·ran (5)
# ramiers
## Francès

   * Pronúncia: /ʁaˈmje/

### Nom

ramiers m. pl.
* forma plural de ramier
# ramiformes
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ra.miˈfoɾ.mes/, meridional /ra.miˈfoɾ.meh/
       Americà: alt /ra.miˈfoɾ.m(e)s/, baix /ra.miˈfoɾ.meh/, austral /ra.miˈfoɾ.mes/
   * Rimes: -oɾmes

### Nom

ramiformes m. pl.
* forma plural de ramiforme
# ramier
## Francès
### Nom

ramier m. ‎(plural ramiers)
* (Columba palumbus) tudó

#### Exemples

    : "Il songeait aussi aux lions jaunes, aux lions géants et aux tigres qu'il rencontrerait dans la forêt prochaine et sous la griffe desquels l'homme ou le cerf élaphe sont aussi faibles qu'un ramier dans les serres d'un aigle."

#### Sinònims

* Vegeu pigeon ramier

#### Compostos i expressions

* pigeon ramier

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en francès
* Entrada «ramier» al Trésor de la langue française informatisé (TLFi).
* ↑ Rosny aîné, J.H.. La Guerre du feu, s.d.. Plon, 1911, p. 42.
# ramiform
## Anglès
### Adjectiu

ramiform ‎(comparatiu more ramiform, superlatiu most ramiform)
* ramiforme

### Vegeu també

* ramiform. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# rami oesophageales
## Llatí
### Nom

rami oesophageales
* (Terminologia Anatomica) artèries esofàgiques, branques esofàgiques

### Vegeu també

* rami oesophageales. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# ramificació
## Català

   * Pronúncia: oriental /rə.mi.fi.kə.siˈo/, occidental /ra.mi.fi.ka.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: De ramificar i el sufix -ció, segle XIX.

### Nom

ramificació f. ‎(plural ramificacions)
* Acció o efecte de ramificar, de produir branques.
* Disposició de les branques d'una planta.
* Cadascuna de les branques de quelcom ramificat.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: ra·mi·fi·ca·ci·ó (6)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# ramiforme
## Castellà

   * Pronúncia: /ra.miˈfoɾ.me/
   * Rimes: -oɾme

### Nom

ramiforme m. ‎(plural ramiformes)
* ramiforme

### Miscel·lània

* Síl·labes: ra·mi·for·me (4)

### Vegeu també

* ramiforme. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# assocassis
## Català
### Verb

assocassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb assocar.
# assocau
## Català
### Verb

assocau
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de assocar.
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb assocar.
# assocava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.suˈka.βə/ balear /ə.soˈka.və/, /ə.suˈka.və/ Occidental: nord-occidental /a.soˈka.βa/ valencià /a.soˈka.va/, /a.soˈka.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

assocava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de assocar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de assocar.
# assocassin
## Català
### Verb

assocassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb assocar.
# assocassen
## Català
### Verb

assocassen
* (valencià, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb assocar.
# assocasses
## Català
### Verb

assocasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb assocar.
# regités
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /rə.ʒiˈtes/ Occidental: nord-occidental /re.ʒiˈtes/, valencià /re.d͡ʒiˈtes/
   * Rimes: -es

### Verb

regités
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb regitar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb regitar.
# regió
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /rə.ʒiˈo/ Occidental: nord-occidental /re.ʒiˈo/, valencià /re.d͡ʒiˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del llatí regio ‎(«direcció; regió, contrada»), segle XIII.

### Nom

regió f. ‎(plural regions)
* Àrea territorial de dimensions variables que comparteix trets comuns, ja siguin físics, climàtics, paisatgístics, culturals, funcionals, econòmics, etc.
* Cadascuna de les divisions més generals d'Espanya en l'organització territorial preautonòmica.

#### Derivats

* regional

#### Traduccions

* Alemany: Region $^{(de)}$ f.
* Anglès: region $^{(en)}$
* Castellà: región $^{(es)}$
* Eslovac: región $^{(sk)}$ m., kraj $^{(sk)}$ m., oblasť $^{(sk)}$ f.
* Esperanto: regiono $^{(eo)}$
* Francès: région $^{(fr)}$
* Gallec: rexión $^{(gl)}$ f.
* Italià: regione $^{(it)}$
* Llatí: regio $^{(la)}$ f.
* Polonès: region $^{(pl)}$ m., okolica $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: região $^{(pt)}$ f.
* Romanès: regiune $^{(ro)}$ f.
* Rus: райо́н $^{(ru)}$ m. ‎(raion), регио́н $^{(ru)}$ m. ‎(reguion), о́бласть $^{(ru)}$ f. ‎(óblast)

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·gi·ó (3)
* Anagrames: oregi, oregí, oreig, orige, Roigé

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# regla de aceleración
## Castellà
### Nom

regla de aceleración f. ‎(plural reglas de aceleración)
* (tennis de taula) regla d'acceleració

### Vegeu també

* regla de aceleración. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# regitéssem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /rə.ʒiˈte.səm/ Occidental: nord-occidental /re.ʒiˈte.sem/, valencià /re.d͡ʒiˈte.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

regitéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb regitar.
# regitésseu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /rə.ʒiˈte.səw/ Occidental: nord-occidental /re.ʒiˈte.sew/, valencià /re.d͡ʒiˈte.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

regitésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb regitar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·gi·tés·seu (4)
* Anagrama: estigueres
# regitéssim
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /rə.ʒiˈte.sim/ Occidental: nord-occidental /re.ʒiˈte.sim/, valencià /re.d͡ʒiˈte.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

regitéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb regitar.
# regitéssiu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /rə.ʒiˈte.siw/ Occidental: nord-occidental /re.ʒiˈte.siw/, valencià /re.d͡ʒiˈte.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

regitéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb regitar.
# regití
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /rə.ʒiˈti/ Occidental: nord-occidental /re.ʒiˈti/, valencià /re.d͡ʒiˈti/
   * Rimes: -i

### Verb

regití
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de regitar.

### Miscel·lània

* Anagrama: erigit
# regla
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈreɡ.ɡɫə/, /ˈre.ɣɫə/ balear /ˈreɡ.ɡɫə/ Occidental: nord-occidental /ˈreɡ.ɡɫa/, /ˈre.ɣɫa/ valencià /ˈre.ɣɫa/
   * Homòfon: regle
   * Etimologia: Del llatí regula, segle XIII, doblet de rella.

### Nom

regla f. ‎(plural regles)
* Norma, guia.
* Menstruació.

#### Sinònims

* acta, carta, constitució, cànon, decret, doctrina, fur, jurisdicció, legislació, llei, norma, ordenança, precepte
* criteri, estàndard, patró
* institut
* norma, pauta
* norma, regulació
* principi

#### Compostos i expressions

* en regla

#### Traduccions

* Afrikaans: reël $^{(af)}$
* Albanès: rregull $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Regel $^{(de)}$ f.
* Anglès: rule $^{(en)}$
* Àrab: قَانُون $^{(ar)}$ m.
* Armeni: կանոն $^{(hy)}$ ‎(kanon)
* Asturià: regla $^{(ast)}$ f.
* Belarús: пра́віла $^{(be)}$ n. ‎(pràvila)
* Castellà: regla $^{(es)}$ f.
* Coreà: 규칙 $^{(ko)}$ ‎(gyuchik)
* Danès: regel $^{(da)}$ c.
* Eslovac: pravidlo $^{(sk)}$ n.
* Eslovè: pravilo $^{(sl)}$ n.
* Esperanto: regulo $^{(eo)}$
* Estonià: juhis $^{(et)}$
* Feroès: regla $^{(fo)}$ f.
* Finès: sääntö $^{(fi)}$
* Francès: règle $^{(fr)}$ f.
* Gallec: regra $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: rheol $^{(cy)}$ f.
* Georgià: წესი $^{(ka)}$ ‎(tsessi)
* Grec: κανόνας $^{(el)}$ m. ‎(kanonas)
* Grec antic: κανών $^{(grc)}$ ‎(kanṓn)
* Hebreu: חוק $^{(he)}$ m.
* Hindi: राज $^{(hi)}$ m.
* Ido: regulo $^{(io)}$
* Islandès: regla $^{(is)}$ f.
* Italià: regola $^{(it)}$ f.
* Japonès: 規 $^{(ja)}$
* Letó: likums $^{(lv)}$ m.
* Lituà: taisyklė $^{(lt)}$ f.
* Llatí: regula $^{(la)}$ f.
* Macedoni: правило $^{(mk)}$ n.
* Neerlandès: regel $^{(nl)}$ m.
* Polonès: zasada $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: regra $^{(pt)}$ f.
* Romanès: regulă $^{(ro)}$ f.
* Rus: пра́вило $^{(ru)}$ n. ‎(pràvilo)
* Sànscrit: नियम $^{(sa)}$ m.
* Serbocroat: правило $^{(sh)}$, pravilo $^{(sh)}$ n.
* Suec: regel $^{(sv)}$ c.
* Tai: กฎ $^{(th)}$
* Tàtar: кагыйдә $^{(tt)}$
* Turc: kural $^{(tr)}$
* Txec: pravidlo $^{(cs)}$ n.
* Ucraïnès: пра́вило $^{(uk)}$ n. ‎(pràvilo)
* Urdú: قاعدہ‎ $^{(ur)}$
* Uzbek: qoida $^{(uz)}$
* Xinès: 規則 $^{(zh)}$ ‎(规则, guīzé)
* Anglès: period $^{(en)}$
* Castellà: regla $^{(es)}$ f.
* Francès: menstruation $^{(fr)}$ f.
* Xinès: 月經 $^{(zh)}$ ‎(月经, yuèjīng)

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·gla (2)
* Anagrames: alegr, Alger $^{(revers)}$, gelar, gerla, glera, regal

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈre.ɣla\
       Americà: alt /ˈre.ɡla/, baix \ˈre.ɣla\
   * Rimes: -eɡla
   * Etimologia: Del llatí regula.

### Nom

regla f. ‎(plural reglas)
* regla
    «No me gustan las reglas, así que jamás deseé que mi mundo las tuviera.» (Espinosa, Albert. El mundo amarillo, 2010. Grijalbo, 2008.)No m'agraden les regles, així que mai no he volgut que el meu món en tingui.
* regle
* (col·loquial) regla, menstruació

#### Sinònims

* [regla, norma]: norma f.
* [menstruació]: menstruación f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·gla (2)
* Anagrames: Argel, legar, legra

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre regla
# regla d'acceleració
## Català
### Nom

regla d'acceleració f. ‎(plural regles d'acceleració)
* (tennis de taula) Regla de joc d'aplicació circumstancial que estableix l'execució alternativa del servei i l'adjudicació de la victòria de cada punt al receptor o al servidor segons si el receptor ha aconseguit o no tretze restades correctes, respectivament, utilitzada per a limitar la durada d'un partit.

#### Notes

La regla d'acceleració s'aplica en cas que un joc arribi a deu minuts sense haver superat una puntuació de 9 a 9 o bé en cas que tots dos adversaris ho sol·licitin a l'àrbitre.

#### Traduccions

* Anglès: expedite system $^{(en)}$
* Castellà: regla de aceleración $^{(es)}$
* Francès: règle d'accélération $^{(fr)}$, règle des treize renvois $^{(fr)}$

### Vegeu també

* regla d'acceleració. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# disenya
## Català
### Verb

disenya
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de disenyar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb disenyar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: di·se·nya (3)
* Heterograma de 7 lletres (adeinsy)
* Anagrames: adinyes, adinyés, dianyes
# disenyaran
## Català
### Verb

disenyaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de disenyar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: di·se·nya·ran (4)
* Anagrama: endinyaràs
# disengagement from school
## Anglès
### Nom

disengagement from school
* no-escolarització

#### Sinònims

* school disengagement

### Vegeu també

* disengagement from school. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# disenyades
## Català
### Verb

disenyades
* Participi femení plural del verb disenyar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: di·se·nya·des (4)
# disenyant
## Català
### Verb

disenyant
* Gerundi del verb disenyar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: di·se·nyant (3)
* Anagrama: endinyats
# disenyar
## Català

   * Pronúncia: alguerès /di.zɛˈɲa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: disenyà
   * Parònim: dissenyar
   * Etimologia: De l'italià disegnare.

### Verb

disenyar trans.
* (alguerès) dibuixar.

#### Relacionats

* disiny

### Miscel·lània

* Síl·labes: di·se·nyar (3)
* Heterograma de 8 lletres (adeinrsy)
* Anagrames: dinyares, Serdinyà

### Vegeu també

* Obres de referència: DAlg
* El català de l'Alguer: un model d'àmbit restringit, de l'IEC.
# disenyada
## Català
### Verb

disenyada
* Participi femení singular del verb disenyar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: di·se·nya·da (4)
* Anagrames: adinyades, anyadides
# disegno
## Italià
### Verb

disegno
* primera persona singular (io) del present d'indicatiu de disegnare
# disegnò
## Italià
### Verb

disegnò
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del passat de disegnare
# diseny
## Català
### Verb

diseny
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de disenyar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: di·seny (2)
* Heterograma de 6 lletres (deinsy)
* Anagrames: dinyes, dinyés
# atapeesc
## Català
### Verb

atapeesc
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de atapeir.
# atapeir-se
## Català
### Verb

atapeir-se
* Forma pronominal de atapeir.

### Miscel·lània

* Anagrames: atapeïres, estepària
# atapeesqui
## Català
### Verb

atapeesqui
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb atapeir.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb atapeir.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb atapeir.
# atapeir
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ə.tə.pəˈi/ Occidental: nord-occidental /a.ta.peˈi/ valencià /a.ta.peˈiɾ/, /a.ta.peˈi/
   * Rimes: -i(ɾ)
   * Homòfon: atapeí
   * Etimologia: Del prefix a- i tap, segle XIX.

### Verb

atapeir trans., pron. ‎(pronominal atapeir-se)
* Comprimir per fer més compacte.
* Omplir completament sense deixar forats buits.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: atapeeixo, atapeeix, atapeïm

#### Variants

* atapir

#### Sinònims

* abarrotar, entatxonar

#### Traduccions

* Anglès: cram $^{(en)}$
* Castellà: apretar $^{(es)}$, apretujar $^{(es)}$
* Francès: tasser $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ta·pe·ir (4)
* Anagrames: apetira, apetirà, atiparé, petaria, tapiaré, tapiera, teràpia

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# dissuadí
## Català

   * Pronúncia: oriental /di.su.əˈði/, occidental /di.su.aˈði/
   * Rimes: -i

### Verb

dissuadí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de dissuadir.
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de dissuadir.

#### Variants

* [1] dissuadigué
* [2] dissuadigué

### Miscel·lània

* Síl·labes: dis·su·a·dí (4)
* Anagrama: adduïssi
# dissuadírem
## Català

   * Pronúncia: oriental /di.su.əˈði.ɾəm/, occidental /di.su.aˈði.ɾem/
   * Rimes: -iɾem

### Verb

dissuadírem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de dissuadir.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb dissuadir.

#### Variants

* [1] dissuadiguérem
* [2] dissuadiguéssem, dissuadiguérem, dissuadíssim, dissuadíssem