OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Мадрід
## Plantilla:-rue-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

Мадрід ‎(manca transliteració)
* Madrid

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en rutè
# Мальорка
## Rus
### Nom propi

Мальорка • ‎(Malorka)
* Mallorca
# Къыргъызстан
## Plantilla:-krc-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

Къыргъызстан ‎(manca transliteració)
* Kirguizstan

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en karatxai-balkar
# zancadillearé
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \θaŋ.ka.ði.ʎe.aˈɾe\, meridional \θaŋ.ka.ði.ʝe.aˈɾe\
       Americà: alt \saŋ.k(a).di.ʝe.aˈɾe\, baix \saŋ.ka.ði.ʝe.aˈɾe\, austral \saŋ.ka.ði.ʒe.aˈɾe\
   * Rimes: -e

### Verb

zancadillearé
* primera persona del singular (yo) del futur d'indicatiu del verb zancadillear
# zancadilleé
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \θaŋ.ka.ði.ʎeˈe\, meridional \θaŋ.ka.ði.ʝeˈe\
       Americà: alt \saŋ.k(a).di.ʝeˈe\, baix \saŋ.ka.ði.ʝeˈe\, austral \saŋ.ka.ði.ʒeˈe\
   * Rimes: -e

### Verb

zancadilleé
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb zancadillear
# zanzas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈθan.θas/, meridional \ˈθaŋ.θah\
       Americà: alt /ˈsan.s(a)s/, baix \ˈsaŋ.sah\, austral /ˈsan.sas/
   * Rimes: -anθas

### Nom

zanzas f. pl.
* forma plural de zanza
# zandhoen
## Neerlandès

   * Pronúncia: /ˈzɑnt.ɦun/
   * Etimologia: Compost de zand ‎(«sorra») i hoen ‎(«gallina»), denominació comparable a l'alemany Sandflughuhn i a l'anglès sandgrouse.

### Nom

zandhoen m. ‎(plural zandhoenderen / zandhoenders)
* (ornitologia) ganga com a nom genèric dels ocells del gènere Pterocles dins la família dels pteroclídids (Pteroclididae)
    bont zandhoen ― ganga de Burchell (Pterocles burchelli)
    Indisch zandhoen ― ganga de l'Índia (Pterocles indicus)
    Lichtensteins zandhoen ― ganga de Lichtenstein (Pterocles lichtensteinii)
* (ornitologia) (generalment en plural zandhoenders) pteroclídid

#### Derivats

* dubbelbandzandhoen
* geelkeelzandhoen
* kroonzandhoen
* madagaskarzandhoen
* maskerzandhoen
* namaquazandhoen
* roodbuikzandhoen
* sahelzandhoen
* vierbandzandhoen
* witbuikzandhoen
* zandhoenderachtig
* zwartbuikzandhoen

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# zanza
## Anglès
### Nom

zanza
* sansa

#### Sinònims

* kalimba
* kilembe
* likembe
* mbila
* mbira
* sansa
* sanze
* thumb piano
* timbrh

### Vegeu també

* zanza. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈθan.θa/, meridional \ˈθaŋ.θa\
       Americà: alt /ˈsan.s(a)/, baix \ˈsaŋ.sa\, austral /ˈsan.sa/
   * Rimes: -anθa

### Nom

zanza f. ‎(plural zanzas)
* sansa

### Miscel·lània

* Síl·labes: zan·za (2)

### Vegeu també

* zanza. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# zancadilleo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \θaŋ.ka.ðiˈʎe.o\, meridional \θaŋ.ka.ðiˈʝe.o\
       Americà: alt \saŋ.k(a).diˈʝe.o\, baix \saŋ.ka.ðiˈʝe.o\, austral \saŋ.ka.ðiˈʒe.o\
   * Rimes: -eo

### Verb

zancadilleo
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb zancadillear
# zanimljiv
## Serbocroat

   * Pronúncia: /'zanimʎiʋ/
   * Etimologia: Del zanim i el sufix -iv.

### Adjectiu

zanimljiv ‎(femení zanimljiva, neutre zanimljivo)
* interessant
    Ispričao mi je veoma zanimljivu legendu. ― Em va contar una llegenda molt interessant.
    Moj brat je zanimljiva osoba. ― El meu germà és una persona interessant.

#### Declinació

Declinació de zanimljiv :
| singular | masculí | femení | neutre |
| nominatiu | zanimljiv | zanimljiva | zanimljivo |
| vocatiu | zanimljiv | zanimljiva | zanimljivo |
| acusatiu | zanimljivog(a) | zanimljivu | zanimljivo |
| genitiu | zanimljivog(a) | zanimljive | zanimljivog(a) |
| datiu | zanimljivom(e/u) | zanimljivoj | zanimljivom(e/u) |
| locatiu | zanimljivom(e/u) | zanimljivoj | zanimljivom(e/u) |
| instrumental | zanimljivim | zanimljivom | zanimljivim |
| plural | masculí | femení | neutre |
| nominatiu | zanimljivi | zanimljive | zanimljiva |
| vocatiu | zanimljivi | zanimljive | zanimljiva |
| acusatiu | zanimljive | zanimljive | zanimljiva |
| genitiu | zanimljivih | zanimljivih | zanimljivih |
| datiu | zanimljivim(a) | zanimljivim(a) | zanimljivim(a) |
| locatiu | zanimljivim(a) | zanimljivim(a) | zanimljivim(a) |
| instrumental | zanimljivim(a) | zanimljivim(a) | zanimljivim(a) |

#### Sinònims

* interesantan
# xurriaquejara
## Català
### Verb

xurriaquejara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb xurriaquejar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb xurriaquejar.
# xurriaquejaran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃu.ri.ə.kə.ʒəˈɾan/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃu.ri.a.ke.ʒaˈɾan/, valencià /t͡ʃu.ri.a.ke.d͡ʒaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

xurriaquejaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de xurriaquejar.
# xurriaquejaren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃu.ri.ə.kəˈʒa.ɾən/ balear /ʃu.ri.ə.kəˈd͡ʒa.ɾən/, /ʃu.ri.ə.kəˈʒa.ɾən/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃu.ri.a.keˈʒa.ɾen/, valencià /t͡ʃu.ri.a.keˈd͡ʒa.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

xurriaquejaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de xurriaquejar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb xurriaquejar.
# xurriaquejaria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃu.ri.ə.kə.ʒəˈɾi.ə/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃu.ri.a.ke.ʒaˈɾi.a/, valencià /t͡ʃu.ri.a.ke.d͡ʒaˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

xurriaquejaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de xurriaquejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de xurriaquejar.
# xurriaquejarien
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃu.ri.ə.kə.ʒəˈɾi.ən/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃu.ri.a.ke.ʒaˈɾi.en/, valencià /t͡ʃu.ri.a.ke.d͡ʒaˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

xurriaquejarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de xurriaquejar.
# xurriaquejaries
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃu.ri.ə.kə.ʒəˈɾi.əs/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃu.ri.a.ke.ʒaˈɾi.es/, valencià /t͡ʃu.ri.a.ke.d͡ʒaˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

xurriaquejaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de xurriaquejar.
# xurriaquejar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃu.ri.ə.kəˈʒa/ balear /ʃu.ri.ə.kəˈd͡ʒa/, /ʃu.ri.ə.kəˈʒa/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃu.ri.a.keˈʒa/ valencià /t͡ʃu.ri.a.keˈd͡ʒaɾ/, /t͡ʃu.ri.a.keˈd͡ʒa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: xurriaquejà
   * Etimologia: De xurriaques i el sufix -ejar, segle XIX.

### Verb

xurriaquejar trans.
* Pegar cops amb xurriaques.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: xurriaquejo, xurriaqueja, xurriaquegem

#### Traduccions

* Anglès: whip $^{(en)}$
* Castellà: azotar $^{(es)}$, zurriagar $^{(es)}$
* Francès: fustiger $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: xur·ri·a·que·jar (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# xurriaquejares
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃu.ri.ə.kəˈʒa.ɾəs/ balear /ʃu.ri.ə.kəˈd͡ʒa.ɾəs/, /ʃu.ri.ə.kəˈʒa.ɾəs/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃu.ri.a.keˈʒa.ɾes/, valencià /t͡ʃu.ri.a.keˈd͡ʒa.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

xurriaquejares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de xurriaquejar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb xurriaquejar.
# xurriaquejareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃu.ri.ə.kə.ʒəˈɾɛw/ balear /ʃu.ri.ə.kə.ʒəˈɾəw/, /ʃu.ri.ə.kə.ʒəˈɾɛw/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃu.ri.a.ke.ʒaˈɾew/, valencià /t͡ʃu.ri.a.ke.d͡ʒaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

xurriaquejareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de xurriaquejar.
# хәлифә
## Tàtar
### Nom

хәлифә ‎(manca transliteració)
* califa
# что
## Rus

   * Pronúncia: /ʂto/ Àudio

### Conjunció

что • ‎(txto)
* que
    Я думаю, что он до́ма (Crec que està a casa)
# чэрвень
## Belarús
### Nom

чэ́рвень • ‎(txerven) m.
* juny

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | сту́дзень ‎(studzen) | люты ‎(liuti) | сакаві́к ‎(sakavik), марац ‎(marats) | красаві́к ‎(krassavik) | май ‎(mai), тра́вень ‎(traven) | чэ́рвень ‎(txerven) | лі́пень ‎(lipen) | жні́вень ‎(jniven) | ве́расень ‎(vérassen) | кастры́чнік ‎(kastrítxnik) | лістапа́д ‎(listapad) | сне́жань ‎(snéjan) |
# чаша
## Búlgar
### Nom

ча́ша ‎(txaxa)
* got
# чернила
## Rus

   * Pronúncia: Àudio

### Nom

черни́ла • ‎(txernila) n. inan. pl. ‎(plurale tantum)
* tinta
# хөнгөн
## Mongol
### Nom

хөнгөн ‎(manca transliteració)
* alumini
# чернильница
## Rus
### Nom

черни́льница • ‎(txernílnitsa) f. inan.
* tinter
# читать
## Rus

   * Pronúncia: /ʨɪˈtatʲ/ Àudio

### Verb

чита́ть • ‎(txitat)
* llegir
# хостан тавонистан аст
## Tadjik
### Proverbi

хостан тавонистан аст ‎(manca transliteració)
* voler és poder
# цӕст
## Osseta
### Nom

цӕст ‎(śæst)
* ull
# ޕިއްޒާ
## Divehi

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: De l'italià pizza.

### Nom

ޕިއްޒާ ‎(pizzā)
* pizza
# ޢުމާން
## Divehi

   * Pronúncia: [ʕuməːn̪]
   * Etimologia: De l'àrab عُمَان‎ ‎(ʿumān).

### Nom propi

ޢުމާން ‎(ʿumān̊)
* Oman

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en divehi
# ߊ߲ߘߊߟߎߛߌ߫
## N'ko

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: Del castellà Andalucía.

### Nom propi

ߊ߲ߘߊߟߎߛߌ߫ ‎(manca transliteració)
* Andalusia

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en n'ko
# ޔުނައިޓެޑް ސްޓޭޓްސް އޮފް އެމެރިކާ
## Divehi

   * Pronúncia: /jun̪əiʈeɖ s̺ʈeːʈs̺ of emerikəː/
   * Etimologia: De l'anglès United States of America.

### Nom propi

ޔުނައިޓެޑް ސްޓޭޓްސް އޮފް އެމެރިކާ ‎(yunaiṭeḍ sṭēṭs of emerikā)
* Estats Units

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en divehi
# ޔުގެންޑާ
## Divehi

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ޔުގެންޑާ ‎(yugenḍā)
* Uganda

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en divehi
# ँ
## Multilingüe
### Caràcter

ँ
* Candrabindu, diacrític nasalitzant de l'alfabet devanagari (Unicode: 0x0901).
# ޔަމަން
## Divehi

   * Pronúncia: [jəmən̪]
   * Etimologia: De l'àrab اليمن ‎(al-yaman).

### Nom propi

ޔަމަން ‎(Yaman̊)
* Iemen

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en divehi
# ޕާކިސްތާން
## Divehi

   * Pronúncia: [pəːkis̺t̪əːn̪]
   * Etimologia: De l'urdú پاکِسْتان ‎(pākistān).

### Nom propi

ޕާކިސްތާން ‎(pākistān̊)
* Pakistan

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en divehi
# ޖަރުމަނުވިލާތް
## Divehi

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ޖަރުމަނުވިލާތް ‎(jarumanuvilāt̊)
* Alemanya

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en divehi
# ޗިލީ
## Divehi

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ޗިލީ ‎(Chilī)
* Xile

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en divehi
# ziloan
## Basc
### Nom

ziloan
* inessiu definit singular de zilo
# ziloaz
## Basc
### Nom

ziloaz
* instrumental definit singular de zilo
# ziloak
## Basc
### Nom

ziloak
* absolutiu definit plural de zilo
* ergatiu definit singular de zilo
# ziloarekin
## Basc
### Nom

ziloarekin
* comitatiu definit singular de zilo
# ziloarengatik
## Basc
### Nom

ziloarengatik
* causal definit singular de zilo
# ziloei
## Basc
### Nom

ziloei
* datiu definit plural de zilo
# ziloaren
## Basc
### Nom

ziloaren
* genitiu definit singular de zilo
# ziloarentzat
## Basc
### Nom

ziloarentzat
* benefactiu definit singular de zilo
# ziloari
## Basc
### Nom

ziloari
* datiu definit singular de zilo
# ziloek
## Basc
### Nom

ziloek
* ergatiu definit plural de zilo
# zigzaguejava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ziɡ.zə.ɣəˈʒa.βə/ balear /ziɡ.zə.ɣəˈd͡ʒa.və/, /ziɡ.zə.ɣəˈʒa.və/ Occidental: nord-occidental /ziɡ.za.ɣeˈʒa.βa/ valencià /ziɡ.za.ɣeˈd͡ʒa.va/, /ziɡ.za.ɣeˈd͡ʒa.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

zigzaguejava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de zigzaguejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de zigzaguejar.
# zigzaguejo
## Català
### Verb

zigzaguejo
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de zigzaguejar.
# zigzaguejaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ziɡ.zə.ɣəˈʒa.βən/ balear /ziɡ.zə.ɣəˈd͡ʒa.vən/, /ziɡ.zə.ɣəˈʒa.vən/ Occidental: nord-occidental /ziɡ.za.ɣeˈʒa.βen/ valencià /ziɡ.za.ɣeˈd͡ʒa.ven/, /ziɡ.za.ɣeˈd͡ʒa.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

zigzaguejaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de zigzaguejar.
# zigzaguejau
## Català
### Verb

zigzaguejau
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de zigzaguejar.
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb zigzaguejar.
# zigzaguejassis
## Català
### Verb

zigzaguejassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb zigzaguejar.
# zigzaguejassin
## Català
### Verb

zigzaguejassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb zigzaguejar.
# zigzaguejaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ziɡ.zə.ɣəˈʒa.βəs/ balear /ziɡ.zə.ɣəˈd͡ʒa.vəs/, /ziɡ.zə.ɣəˈʒa.vəs/ Occidental: nord-occidental /ziɡ.za.ɣeˈʒa.βes/ valencià /ziɡ.za.ɣeˈd͡ʒa.ves/, /ziɡ.za.ɣeˈd͡ʒa.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

zigzaguejaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de zigzaguejar.
# zigzaguejasses
## Català
### Verb

zigzaguejasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb zigzaguejar.
# धनिया
## Hindi

   * Pronúncia: /d̪ʱənɪjaː/

### Nom

धनिया ‎(dhaniyā) m.
* coriandre

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en hindi
* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 549.
# धमकी
## Hindi

   * Pronúncia: /d̪ʱəmki/

### Nom

धमकी ‎(dhamkī) f.
* Amenaça.

## Marathi

   * Pronúncia: /d̪ʱəmki/

### Nom

धमकी ‎(dhamkī) f.
* Amenaça.

### Vegeu també

* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 546.
* ↑ VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 298.
# दुर्ग
## Marathi

   * Pronúncia: /d̪urg/

### Nom

दुर्ग ‎(durg) n.
* Fortificació.

## Sànscrit

   * Pronúncia: /d̪ʊrgə/ (durga), vulgarment /d̪ʊrg/

### Adjectiu

दुर्ग ‎(durg)
* Difícil d'accedir o d'apropar-s'hi, inaccessible, impenetrable.

### Nom

दुर्ग ‎(manca transliteració) m.
* Fortificació, castell, lloc de difícil accés, congost.

### Vegeu també

* ↑ VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 289.
* 1 2 PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 513.
# दूरदर्शन
## Hindi

   * Pronúncia: /d̪urəd̪ərʃən/

### Nom

दूरदर्शन ‎(dūradarśan)
* Televisor.
# देश
## Hindi

   * Pronúncia: /d̪eʃ/

### Nom

देश ‎(deś) m.
* país

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en hindi

## Marathi

   * Pronúncia: /d̪eʃə/

### Nom

देश ‎(deśa) m.
* país, lloc

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en marathi
* VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 294.

## Sànscrit

   * Pronúncia: /d̪eʃə/ (deśa) o /d̪eʃ/

### Nom

देश ‎(deś) m.
* indret, lloc, país, territori, domini, província, regió

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 557.
# दो
## Hindi

   * Pronúncia: /d̪o/

### Numeral

दो ‎(do)
* (cardinal) Dos, dues, parell (2)

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 529.
# ध
## Multilingüe

   * Pronúncia: /dʱ/ Àudio

### Lletra

ध ‎(dh)
* Consonant de l'alfabet devanagari (Unicode: 0x0927).
# धर्म
## Hindi

   * Pronúncia: /d̪ʱərmə/, /d̪ʱərm/
   * Etimologia: Del sànscrit धर्म.

### Nom

धर्म ‎(dharma) m.
* religió, ordenança, estatut, llei, ús, pràctica

#### Declinació

| | Singular | Plural |
| Directe | धर्म (dharm) | धर्म (dharm) |
| Oblic | धर्म (dharm) | धर्मों (dharmõ) |
| Vocatiu | धर्म (dharm) | |

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en hindi
* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884.

## Marathi

   * Pronúncia: /d̪ʱərmə/
   * Etimologia: Del sànscrit धर्म.

### Nom

धर्म ‎(dharma) m.
* religió, servei sagrat

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en marathi
* VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911.

## Newari

   * Etimologia: Del sànscrit धर्म.

### Nom

धर्म ‎(manca transliteració)
* religió

## Sànscrit

   * Pronúncia: /d̪ʱərmə/

### Nom

धर्म ‎(dharma) m.
* religió, ordenança, estatut, llei, ús, pràctica

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en sànscrit
* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884.
# धन्यवाद
## Hindi

   * Pronúncia: /dʱənjəʋaːd/

### Interjecció

धन्यवाद ‎(manca transliteració)
* gràcies.
# Ο
## Grec
### Lletra

Ο ‎(O) ‎(majúscula, minúscula ο)
* Quinzena lletra de l'alfabet grec.

#### Variants

* Ό ‎(O)

#### Relacionats

Alfabet grec: α ‎(a) Α ‎(A) β ‎(v) Β ‎(V) γ ‎(g) Γ ‎(G) δ ‎(d) Δ ‎(D) ε ‎(e) Ε ‎(E) ζ ‎(z) Ζ ‎(Z) η ‎(i) Η ‎(I) θ ‎(th) Θ ‎(Th) ι ‎(i) Ι ‎(I) κ ‎(k) Κ ‎(K) λ ‎(l) Λ ‎(L) μ ‎(m) Μ ‎(M) ν ‎(n) Ν ‎(N) ξ ‎(x) Ξ ‎(X) ο ‎(o) Ο ‎(O) π ‎(p) Π ‎(P) ρ ‎(r) Ρ ‎(R) σ ‎(s) Σ ‎(S) τ ‎(t) Τ ‎(T) υ ‎(i) Υ ‎(I) φ ‎(f) Φ ‎(F) χ ‎(kh) Χ ‎(Kh) ψ ‎(ps) Ψ ‎(Ps) ω ‎(o) Ω ‎(O)

#### Sinònims

* όμικρον ‎(ómikron, «òmicron»)

#### Descendents

* O o (alfabet llatí)
* О о (alfabet ciríl·lic)
# Μοζαμβίκη
## Grec

   * Pronúncia: /mo.zaɱˈvi.ci/
   * Etimologia: Del portuguès Moçambique.

### Nom propi

Μοζαμβίκη ‎(Mozambiki) f.
* Moçambic

#### Sinònims

* Δημοκρατία της Μοζαμβίκης ‎(Dimokratia tis Mozambikis)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en grec
# Ξ
## Grec
### Lletra

Ξ ‎(X) ‎(majúscula, minúscula ξ)
* Catorzena lletra de l'alfabet grec.

#### Relacionats

Alfabet grec: α ‎(a) Α ‎(A) β ‎(v) Β ‎(V) γ ‎(g) Γ ‎(G) δ ‎(d) Δ ‎(D) ε ‎(e) Ε ‎(E) ζ ‎(z) Ζ ‎(Z) η ‎(i) Η ‎(I) θ ‎(th) Θ ‎(Th) ι ‎(i) Ι ‎(I) κ ‎(k) Κ ‎(K) λ ‎(l) Λ ‎(L) μ ‎(m) Μ ‎(M) ν ‎(n) Ν ‎(N) ξ ‎(x) Ξ ‎(X) ο ‎(o) Ο ‎(O) π ‎(p) Π ‎(P) ρ ‎(r) Ρ ‎(R) σ ‎(s) Σ ‎(S) τ ‎(t) Τ ‎(T) υ ‎(i) Υ ‎(I) φ ‎(f) Φ ‎(F) χ ‎(kh) Χ ‎(Kh) ψ ‎(ps) Ψ ‎(Ps) ω ‎(o) Ω ‎(O)

#### Sinònims

* ξι ‎(xi, «csi»)
# Ουκρανία
## Grec

   * Pronúncia: /u.kɾaˈni.a/
   * Àudio:
   * Etimologia: Del rus Украина ‎(Ukraina) o de l'ucraïnès Україна ‎(Ukraina).

### Nom propi

Ουκρανία ‎(Ukrania) f.
* Ucraïna

#### Derivats

* Ουκρανός ‎(Ukranós)
* Ουκρανή ‎(Ukraní)
* ουκρανικός ‎(ukranikós)
* ουκρανικά ‎(ukranikà)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en grec
* Per a més informació vegeu l'entrada al dict.com sobre Ουκρανία
* Per a més informació vegeu l'entrada al bab.la sobre Ουκρανία
# Ν
## Grec
### Lletra

Ν ‎(N) ‎(majúscula, minúscula ν)
* Tretzena lletra de l'alfabet grec.

#### Relacionats

Alfabet grec: α ‎(a) Α ‎(A) β ‎(v) Β ‎(V) γ ‎(g) Γ ‎(G) δ ‎(d) Δ ‎(D) ε ‎(e) Ε ‎(E) ζ ‎(z) Ζ ‎(Z) η ‎(i) Η ‎(I) θ ‎(th) Θ ‎(Th) ι ‎(i) Ι ‎(I) κ ‎(k) Κ ‎(K) λ ‎(l) Λ ‎(L) μ ‎(m) Μ ‎(M) ν ‎(n) Ν ‎(N) ξ ‎(x) Ξ ‎(X) ο ‎(o) Ο ‎(O) π ‎(p) Π ‎(P) ρ ‎(r) Ρ ‎(R) σ ‎(s) Σ ‎(S) τ ‎(t) Τ ‎(T) υ ‎(i) Υ ‎(I) φ ‎(f) Φ ‎(F) χ ‎(kh) Χ ‎(Kh) ψ ‎(ps) Ψ ‎(Ps) ω ‎(o) Ω ‎(O)

#### Sinònims

* νι ‎(ni, «ni»)

#### Descendents

* N n (alfabet llatí)
# Μαδρίτη
## Grec

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

Μαδρίτη ‎(Madriti)
* Madrid

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en grec
# Ουγκάντα
## Grec

   * Pronúncia: /uˈɡan.da/
   * Etimologia: Del suahili Uganda, del ganda Buganda.

### Nom propi

Ουγκάντα ‎(Unganda) f.
* Uganda

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en grec
# Π
## Grec
### Lletra

Π ‎(P) ‎(majúscula, minúscula π)
* Setzena lletra de l'alfabet grec.

#### Relacionats

Alfabet grec: α ‎(a) Α ‎(A) β ‎(v) Β ‎(V) γ ‎(g) Γ ‎(G) δ ‎(d) Δ ‎(D) ε ‎(e) Ε ‎(E) ζ ‎(z) Ζ ‎(Z) η ‎(i) Η ‎(I) θ ‎(th) Θ ‎(Th) ι ‎(i) Ι ‎(I) κ ‎(k) Κ ‎(K) λ ‎(l) Λ ‎(L) μ ‎(m) Μ ‎(M) ν ‎(n) Ν ‎(N) ξ ‎(x) Ξ ‎(X) ο ‎(o) Ο ‎(O) π ‎(p) Π ‎(P) ρ ‎(r) Ρ ‎(R) σ ‎(s) Σ ‎(S) τ ‎(t) Τ ‎(T) υ ‎(i) Υ ‎(I) φ ‎(f) Φ ‎(F) χ ‎(kh) Χ ‎(Kh) ψ ‎(ps) Ψ ‎(Ps) ω ‎(o) Ω ‎(O)

#### Sinònims

* πι ‎(pi, «pi»)

#### Descendents

* P p (alfabet llatí)
* П п (alfabet ciríl·lic)
# Μ
## Grec
### Lletra

Μ ‎(M) ‎(majúscula, minúscula μ)
* Dotzena lletra de l'alfabet grec.

#### Relacionats

Alfabet grec: α ‎(a) Α ‎(A) β ‎(v) Β ‎(V) γ ‎(g) Γ ‎(G) δ ‎(d) Δ ‎(D) ε ‎(e) Ε ‎(E) ζ ‎(z) Ζ ‎(Z) η ‎(i) Η ‎(I) θ ‎(th) Θ ‎(Th) ι ‎(i) Ι ‎(I) κ ‎(k) Κ ‎(K) λ ‎(l) Λ ‎(L) μ ‎(m) Μ ‎(M) ν ‎(n) Ν ‎(N) ξ ‎(x) Ξ ‎(X) ο ‎(o) Ο ‎(O) π ‎(p) Π ‎(P) ρ ‎(r) Ρ ‎(R) σ ‎(s) Σ ‎(S) τ ‎(t) Τ ‎(T) υ ‎(i) Υ ‎(I) φ ‎(f) Φ ‎(F) χ ‎(kh) Χ ‎(Kh) ψ ‎(ps) Ψ ‎(Ps) ω ‎(o) Ω ‎(O)

#### Sinònims

* μι ‎(mi, «mi»)

#### Descendents

* M m (alfabet llatí)
* М м (alfabet ciríl·lic)
# Μαγιόρκα
## Grec
### Nom propi

Μαγιόρκα ‎(Magiorka) f.
* Mallorca
# zwaluwstaartbijeneter
## Neerlandès

   * Etimologia: De zwalluw ‎(«oreneta»), staart ‎(«cua») i bijeneter ‎(«abellerol»).

### Nom

zwaluwstaartbijeneter m. ‎(plural zwaluwstaartbijeneters)
* (ornitologia) abellerol cua d'oreneta (Merops hirundineus)

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
# zwaluwstaartmeeuw
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De zwart ‎(«negre»), staart ‎(«cua») i meeuw ‎(«gavià, gavina»), tot com en anglès swallow-tailed gull o en suec svalstjärtad mås.

### Nom

zwaluwstaartmeeuw m. ‎(plural zwaluwstaartmeeuwen)
* (ornitologia) gavineta cua de tisora (Creagrus furcatus)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# zwaluwstaartwouw
## Neerlandès

   * Etimologia: De zwalluw ‎(«oreneta»), staart ‎(«cua») i wouw ‎(«milà»), comparable a l'anglès swallow-tailed kite, el suec svalstjärtsglada i l'alemany Schwalbenweih.

### Nom

zwaluwstaartwouw m. ‎(plural zwaluwstaartwouwen)
* (ornitologia) milà cuaforcat, esparver cuaforcat (Elanoides forficatus)
* Afrikaanse zwaluwstaartwouw milà cuaforcat, esparver cuaforcat (Chelictinia riocourii)

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès (Elanoides forficatus).
Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès (Chelictinia riocourii).
# zurdazo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \θuɾˈða.θo\
       Americà: alt \suɾˈða.s(o)\, baix \suɾˈða.so\
   * Rimes: -aθo

### Nom

zurdazo m. ‎(plural zurdazos)
* (pilota) cop d'esquerra

### Miscel·lània

* Síl·labes: zur·da·zo (3)

### Vegeu també

* zurdazo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# zurdos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈθuɾ.ðos\, meridional \ˈθuɾ.ðoh\
       Americà: alt \ˈsuɾ.ð(o)s\, baix \ˈsuɾ.ðoh\, austral \ˈsuɾ.ðos\
   * Rimes: -uɾdos

### Adjectiu

zurdos m. pl.
* forma plural de zurdo
# zwaangans
## Neerlandès

   * Pronúncia: /ˈzʋaːn.ɣɑns/
   * Etimologia: De zwaan ‎(«cigne») i gans ‎(«oca»), denominació comparable a l'alemany Schwanengans, l'anglès swan goose o el suec svangås.

### Nom

zwaangans m. ‎(plural zwaanganzen)
* (ornitologia) oca cigne (Anser cygnoides)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.