OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# fluixament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌfɫu.ʃəˈmen/ balear /ˌfɫu.ʃəˈment/, /ˌfɫu.ʃəˈmen/ Occidental: nord-occidental /ˌfɫuj.ʃaˈmen/ valencià /ˌfɫuj.ʃaˈment/, /ˌfɫu.ʃaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De fluix i el sufix -ment.

### Adverbi

fluixament
* D’una manera fluixa.

#### Traduccions

* Anglès: softly $^{(en)}$
* Castellà: flojamente $^{(es)}$
* Francès: doucement $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: flui·xa·ment (3)
* Heterograma de 10 lletres (aefilmntux)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# fluis
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈflʊ.ɪs/

### Verb

fluis
* segona persona singular del present d'indicatiu actiu de fluō
# fluix
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfɫuʃ/, occidental /ˈfɫujʃ/
   * Rimes: -ujʃ
   * Etimologia: Del llatí fluxus ‎(«massa que llisca»), segle XII, participi del verb fluō ‎(«lliscar»), doblet de flux.

### Adjectiu

fluix m. ‎(femení fluixa, plural masculí fluixos, plural femení fluixes)
* Mancat de força.
* De fabricació poc consistent.

#### Antònims

* fort

#### Sinònims

* feble, inconsistent

#### Traduccions

* Alemany: lose $^{(de)}$, locker $^{(de)}$
* Anglès: loose $^{(en)}$
* Àrab: فَضْفَاض‎ $^{(ar)}$
* Armeni: արձակ $^{(hy)}$ ‎(ardzak)
* Búlgar: незакрепен $^{(bg)}$ ‎(nezakrepen)
* Castellà: flojo $^{(es)}$
* Coreà: 헐렁하다 $^{(ko)}$ ‎(heolleonghada)
* Esperanto: loza $^{(eo)}$
* Finès: löysä $^{(fi)}$
* Francès: lâche $^{(fr)}$
* Gallec: frouxo $^{(gl)}$
* Grec: χαλαρός $^{(el)}$ ‎(khalarós)
* Grec antic: χαλαρός $^{(grc)}$ ‎(khalarós)
* Hongarès: laza $^{(hu)}$
* Italià: sciolto $^{(it)}$
* Japonès: 緩んだ $^{(ja)}$
* Llatí: solutus $^{(la)}$
* Neerlandès: los $^{(nl)}$
* Noruec: løs $^{(no)}$
* Polonès: luźny $^{(pl)}$
* Portuguès: frouxo $^{(pt)}$, solto $^{(pt)}$
* Rus: непривя́занный $^{(ru)}$ ‎(nepriviàzanni)
* Suec: lös $^{(sv)}$
* Turc: gevşek $^{(tr)}$
* Txec: volný $^{(cs)}$
* Vietnamita: rộng $^{(vi)}$
* Xinès: 鬆動 $^{(zh)}$ ‎(松动, sòngdòng)

### Adverbi

fluix
* Amb poca força.

#### Traduccions

* Anglès: weak $^{(en)}$
* Castellà: flojo $^{(es)}$
* Francès: feble $^{(fr)}$

### Nom

fluix m. ‎(plural fluixos)
* Vessament d’un líquid orgànic, especialment el fluix vaginal.

#### Relacionats

* leucorrea

#### Traduccions

* Alemany: Fluss $^{(de)}$
* Anglès: flux $^{(en)}$
* Castellà: flujo $^{(es)}$
* Francès: flux $^{(fr)}$
* Italià: flusso $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# garrapinyaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡə.rə.piˈɲa.βəs/, balear /ɡə.rə.piˈɲa.vəs/ Occidental: nord-occidental /ɡa.ra.piˈɲa.βes/ valencià /ɡa.ra.piˈɲa.ves/, /ɡa.ra.piˈɲa.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

garrapinyaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de garrapinyar.
# garrapinye
## Català
### Verb

garrapinye
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de garrapinyar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb garrapinyar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb garrapinyar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb garrapinyar.
# garrapinyava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡə.rə.piˈɲa.βə/, balear /ɡə.rə.piˈɲa.və/ Occidental: nord-occidental /ɡa.ra.piˈɲa.βa/ valencià /ɡa.ra.piˈɲa.va/, /ɡa.ra.piˈɲa.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

garrapinyava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de garrapinyar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de garrapinyar.
# garrapinyau
## Català
### Verb

garrapinyau
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de garrapinyar.
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb garrapinyar.
# garrapinyaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡə.rə.piˈɲa.βən/, balear /ɡə.rə.piˈɲa.vən/ Occidental: nord-occidental /ɡa.ra.piˈɲa.βen/ valencià /ɡa.ra.piˈɲa.ven/, /ɡa.ra.piˈɲa.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

garrapinyaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de garrapinyar.
# garrapinyes
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡə.rəˈpi.ɲəs/, occidental /ɡa.raˈpi.ɲes/
   * Rimes: -iɲes

### Verb

garrapinyes
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de garrapinyar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb garrapinyar.
# garrapinyen
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡə.rəˈpi.ɲən/, occidental /ɡa.raˈpi.ɲen/
   * Rimes: -iɲen

### Verb

garrapinyen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de garrapinyar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb garrapinyar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb garrapinyar.
# follares
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈʎa.ɾəs/ balear /foˈʎa.ɾəs/, /fuˈʎa.ɾəs/ Occidental: /foˈʎa.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

follares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de follar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb follar.

#### Variants

* [2] folleguesses, follessis, follesses, follassis, follasses

### Miscel·lània

* Anagrama: follar-se
# follareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fu.ʎəˈɾɛw/ balear /fo.ʎəˈɾəw/, /fu.ʎəˈɾɛw/ Occidental: /fo.ʎaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

follareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de follar.
# follaria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fu.ʎəˈɾi.ə/ balear /fo.ʎəˈɾi.ə/, /fu.ʎəˈɾi.ə/ Occidental: /fo.ʎaˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

follaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de follar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de follar.

#### Variants

* [1] follariva
* [2] follariva
# follarives
## Català
### Verb

follarives
* (alguerès) Segona persona del singular (tu) del condicional de follar.

#### Variants

* follaries
# follariven
## Català
### Verb

follariven
* (alguerès) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de follar.

#### Variants

* follarien
# follarien
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fu.ʎəˈɾi.ən/ balear /fo.ʎəˈɾi.ən/, /fu.ʎəˈɾi.ən/ Occidental: /fo.ʎaˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

follarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de follar.

#### Variants

* follariven
# follaries
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fu.ʎəˈɾi.əs/ balear /fo.ʎəˈɾi.əs/, /fu.ʎəˈɾi.əs/ Occidental: /fo.ʎaˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

follaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de follar.

#### Variants

* follarives
# follariva
## Català
### Verb

follariva
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) del condicional de follar.
* (alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de follar.

#### Variants

* [1] follaria
* [2] follaria
# follaren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈʎa.ɾən/ balear /foˈʎa.ɾən/, /fuˈʎa.ɾən/ Occidental: /foˈʎa.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

follaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de follar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb follar.

#### Variants

* [2] folleguessen, follessin, follessen, follassin, follassen

### Miscel·lània

* Anagrames: fonellar, foranell
# follarà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fu.ʎəˈɾa/ balear /fo.ʎəˈɾa/, /fu.ʎəˈɾa/ Occidental: /fo.ʎaˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

follarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de follar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·lla·rà (3)
* Anagrames: afollar, faralló
# frisosament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾiˌzo.zəˈmen/ balear /fɾiˌzo.zəˈment/, /fɾiˌzo.zəˈmen/ Occidental: nord-occidental /fɾiˌzo.zaˈmen/ valencià /fɾiˌzo.zaˈment/, /fɾiˌzo.zaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De frisosa i el sufix -ment.

### Adverbi

frisosament
* D’una manera frisosa.

#### Traduccions

* Anglès: impatiently $^{(en)}$
* Francès: avidement $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fri·so·sa·ment (4)
* Anagrames: afrontéssim, formatessin, triomfassen

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# frisos
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈfɾi.zus/ balear /ˈfɾi.zos/, /ˈfɾi.zus/ Occidental: /ˈfɾi.zos/
   * Rimes: -izos

### Nom

frisos m. pl.
* Forma plural de fris.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fri·sos (2)
* Anagrama: frisso

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfɾi.sos/, meridional /ˈfɾi.soh/
       Americà: alt /ˈfɾi.s(o)s/, baix /ˈfɾi.soh/, austral /ˈfɾi.sos/
   * Rimes: -isos

### Nom

frisos m. pl.
* forma plural de friso
# frissam
## Català
### Verb

frissam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de frissar.
# forats
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈɾats/ balear /foˈɾats/, /fuˈɾats/ Occidental: /foˈɾats/
   * Rimes: -ats

### Nom

forats m. pl.
* Forma plural de forat.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·rats (2)
* Heterograma de 6 lletres (aforst)
* Anagrama: fotràs
# forat negre
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˌɾadˈnɛ.ɣɾə/ balear /foˌɾadˈnə.ɣɾə/, /fuˌɾadˈnɛ.ɣɾə/ Occidental: /foˌɾadˈne.ɣɾe/
   * Etimologia: Calc de l’anglès black hole en referència a la presó Black Hole de Calcuta.

### Nom

forat negre m. ‎(plural forats negres)
* Cos celeste dominat per una força gravitatòria tan elevada que la velocitat d’escapament és superior a la velocitat de la llum.

#### Traduccions

* Anglès: black hole $^{(en)}$
* Castellà: agujero negro $^{(es)}$ m.
* Francès: true noir $^{(fr)}$ m.
* Gallec: burato negro $^{(gl)}$ m.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, Termcat
# forat en un
## Català
### Nom

forat en un m. ‎(plural forats en un)
* (golf) Resultat de completar un forat amb un sol cop.

#### Traduccions

* Anglès: ace $^{(en)}$, hole in one $^{(en)}$
* Castellà: hoyo en uno $^{(es)}$
* Francès: as $^{(fr)}$, trou d'un coup $^{(fr)}$, trou en un $^{(fr)}$

### Vegeu també

* forat en un. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# forats de desempat
## Català
### Nom

forats de desempat m. pl.
* Forma plural de forat de desempat.
# forats en un
## Català
### Nom

forats en un m. pl.
* Forma plural de forat en un.
# forat
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈɾat/ balear /foˈɾat/, /fuˈɾat/ Occidental: /foˈɾat/
   * Rimes: -at
   * Homòfon: furat
   * Etimologia: Del llatí fŏrātus ‎(«perforació»), segle XIII.

### Nom

forat m. ‎(plural forats)
* Obertura d’entrada a un cos.
* (golf) Cadascuna de les obertures cilíndriques situades a la superfície de cada green, dintre les quals s'ha d'introduir la bola.
* (golf) Cadascun dels terrenys delimitats d'un camp de golf que comprenen un lloc de sortida, un carrer, obstacles, un green i el rough adjacent.
* (pilota basca) Cadascun dels espais que queden sense cobrir entre les posicions dels jugadors a la canxa.

#### Derivats

* foradar

#### Sinònims

* cavitat, orifici
* clot, clota, concavitat, sot
* obertura, trau

#### Traduccions

* Alemany: Loch $^{(de)}$ n.
* Anglès: hole $^{(en)}$
* Búlgar: ду́пка $^{(bg)}$ f. ‎(dupka)
* Castellà: agujero $^{(es)}$ m., orificio $^{(es)}$ m.
* Danès: hul $^{(da)}$ n.
* Eslovac: diera $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: luknja $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: truo $^{(eo)}$
* Feroès: hol $^{(fo)}$ n.
* Francès: trou $^{(fr)}$ m.
* Friülà: buse $^{(fur)}$ f.
* Gallec: burato $^{(gl)}$ m., buraco $^{(gl)}$ m.
* Grec: τρύπα $^{(el)}$ f. ‎(tripa), οπή $^{(el)}$ f. ‎(opí)
* Grec antic: ὀπή $^{(grc)}$ f. ‎(opḗ), τρύπη $^{(grc)}$ f. ‎(trýpē), τρύπημα $^{(grc)}$ n. ‎(trýpēma)
* Hindi: साल $^{(hi)}$ m.
* Irlandès: poll $^{(ga)}$ m.
* Islandès: hola $^{(is)}$ f.
* Italià: foro $^{(it)}$ m., buco $^{(it)}$ m.
* Japonès: 穴 $^{(ja)}$
* Llatí: foramen $^{(la)}$ n., fovea $^{(la)}$ f.
* Macedoni: дупка $^{(mk)}$ f.
* Maori: puta $^{(mi)}$
* Neerlandès: gaatje $^{(nl)}$ n.
* Occità: trauc $^{(oc)}$ m.
* Polonès: dziura $^{(pl)}$ f., dół $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: buraco $^{(pt)}$ m., furo $^{(pt)}$ m.
* Quítxua: t'uqu $^{(qu)}$
* Romanès: gaură $^{(ro)}$ f.
* Rus: дыра́ $^{(ru)}$ f. ‎(dirà)
* Sicilià: pirtusu $^{(scn)}$ m.
* Suec: hål $^{(sv)}$ n.
* Tahitià: puta $^{(ty)}$
* Turc: delik $^{(tr)}$
* Txec: díra $^{(cs)}$ f.
* Vènet: bus $^{(vec)}$
* Xinès: 孔 $^{(zh)}$ ‎(kǒng)
* Anglès: hole $^{(en)}$
* Castellà: agujero $^{(es)}$, hoyo $^{(es)}$
* Francès: trou $^{(fr)}$
* Anglès: golf hole $^{(en)}$, hole $^{(en)}$
* Castellà: zona del hoyo $^{(es)}$
* Francès: trou $^{(fr)}$
* Basc: zulo $^{(eu)}$
* Castellà: agujero $^{(es)}$, hueco $^{(es)}$
* Francès: espace libre $^{(fr)}$, trou $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·rat (2)
* Anagrames: farto, fartó, forta, fotrà

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
* forat. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# forats negres
## Català
### Nom

forats negres m. pl.
* Forma plural de forat negre.
# foratum
## Llatí

   * Pronúncia: /fɔˈraː.tʊm/

### Verb

forātum
* supí acusatiu de forō
# foravi
## Llatí

   * Pronúncia: /fɔˈraː.wɪ/

### Verb

forāvi
* primera persona singular del pretèrit perfet d'indicatiu actiu de forō
# forat de desempat
## Català
### Nom

forat de desempat m. ‎(plural forats de desempat)
* (golf) Cadascun dels forats addicionals que es juguen per a desfer un empat.

#### Traduccions

* Anglès: extra hole $^{(en)}$
* Castellà: hoyo de desempate $^{(es)}$

### Vegeu també

* forat de desempat. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# forradas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \foˈra.ðas\, meridional \foˈra.ðah\
       Americà: alt /foˈra.d(a)s/, baix \foˈra.ðah\, austral \foˈra.ðas\
   * Rimes: -adas

### Adjectiu

forradas f. pl.
* forma plural de forrada
# forrellada
## Català
### Verb

forrellada
* Participi femení singular del verb forrellar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·re·lla·da (4)
# forquí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /furˈki/ balear /foɾˈki/, /furˈki/ Occidental: /foɾˈki/
   * Rimes: -i

### Verb

forquí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de forcar.
# forrado
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \foˈra.ðo\, meridional \foˈra.(ð)o\
       Americà: alt /f(o)ˈra.do/, baix \foˈra.ðo\
   * Rimes: -ado

### Adjectiu

forrado m. ‎(femení forrada, plural masculí forrados, plural femení forradas)
* folrat

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·rra·do (3)
# forrados
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \foˈra.ðos\, meridional \foˈra.(ð)oh\
       Americà: alt /foˈra.d(o)s/, baix \foˈra.ðoh\, austral \foˈra.ðos\
   * Rimes: -ados

### Adjectiu

forrados m. pl.
* forma plural de forrado
# forrada
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \foˈra.ða\
       Americà: alt /f(o)ˈra.da/, baix \foˈra.ða\
   * Rimes: -ada

### Adjectiu

forrada f. ‎(plural forradas)
* forma femenina de forrado
# forrar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈra/ balear /foˈra/, /fuˈra/ Occidental: nord-occidental /foˈra/ valencià /foˈraɾ/, /foˈra/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Etimologia: Del francès fourrer, de fuerre ‎(«beina»), segle XV, recuperat modernament per influència del castellà forrar.

### Verb

forrar trans.
* (castellanisme) folrar

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·rar (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, GDLC
# forrellades
## Català
### Verb

forrellades
* Participi femení plural del verb forrellar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·re·lla·des (4)
# forrellant
## Català
### Verb

forrellant
* Gerundi del verb forrellar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·re·llant (3)
# forrella
## Català
### Verb

forrella
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de forrellar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb forrellar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·re·lla (3)
* Anagrama: llofraré
# ganaano
## Esperanto

   * Pronúncia: /ɡa.naˈa.no/
   * Etimologia: De Ganao i el sufix -ano.

### Nom

ganaano ‎(acusatiu ganaanon, plural ganaanoj, plural acusatiu ganaanojn)
* ghanès

#### Derivats

* ganaaniĉo
* ganaanino
# ganaanoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ɡa.naˈa.noj/

### Nom

ganaanoj
* forma plural de ganaano
# ganaanon
## Esperanto

   * Pronúncia: /ɡa.naˈa.non/

### Nom

ganaanon
* acusatiu de ganaano
# ganadores
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ɡa.naˈðo.ɾes\, meridional \ɡa.naˈðo.ɾeh\
       Americà: alt /ɡa.naˈdo.(ɾe)s/, baix \ɡa.naˈðo.ɾeh\, austral \ɡa.naˈðo.ɾes\
   * Rimes: -oɾes

### Adjectiu

ganadores m. pl.
* forma plural de ganador

### Nom

ganadores m. pl.
* forma plural de ganador
# ganaaniĉojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ɡa.na.aˈni.t͡ʃojn/

### Nom

ganaaniĉojn
* acusatiu plural de ganaaniĉo
# ganaanojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ɡa.naˈa.nojn/

### Nom

ganaanojn
* acusatiu plural de ganaano
# ganador
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ɡa.naˈðoɾ\
       Americà: alt /ɡa.naˈdoɾ/, baix \ɡa.naˈðoɾ\
   * Rimes: -oɾ

### Adjectiu

ganador m. ‎(femení ganadora, plural masculí ganadores, plural femení ganadoras)
* guanyador

### Nom

ganador m. ‎(plural ganadores, femení ganadora)
* guanyador

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·na·dor (3)
# ganaaniĉon
## Esperanto

   * Pronúncia: /ɡa.na.aˈni.t͡ʃon/

### Nom

ganaaniĉon
* acusatiu de ganaaniĉo
# ganadora
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ɡa.naˈðo.ɾa\
       Americà: alt /ɡa.naˈdo.ɾa/, baix \ɡa.naˈðo.ɾa\
   * Rimes: -oɾa

### Adjectiu

ganadora f. ‎(plural ganadoras)
* forma femenina de ganador

### Nom

ganadora f. ‎(plural ganadoras)
* forma femenina de ganador
# ganadoras
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ɡa.naˈðo.ɾas\, meridional \ɡa.naˈðo.ɾah\
       Americà: alt /ɡa.naˈdo.(ɾa)s/, baix \ɡa.naˈðo.ɾah\, austral \ɡa.naˈðo.ɾas\
   * Rimes: -oɾas

### Adjectiu

ganadoras f. pl.
* forma plural de ganadora

### Nom

ganadoras f. pl.
* forma plural de ganadora
# fortune
## Anglès

   * Etimologia: Del francès antic fortune, del llatí fortuna.

### Nom

fortune ‎(plural fortunes)
* fortuna

#### Sinònims

* luck

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·tune (2)
* Heterograma de 7 lletres (efnortu)

## Francès

   * Etimologia: Del francès antic fortune, del llatí fortuna.

### Nom

fortune f. ‎(plural fortunes)
* fortuna

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·tune (2)
* Heterograma de 7 lletres (efnortu)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Dictionnaire Larousse Français sobre fortune
# fortuïtament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.tuˌi.təˈmen/ balear /foɾ.tuˌi.təˈment/, /fur.tuˌi.təˈmen/ Occidental: nord-occidental /for.tuˌi.taˈmen/ valencià /foɾ.tuˌi.taˈment/, /foɾ.tuˌi.taˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De fortuït i el sufix -ment.

### Adverbi

fortuïtament
* D’una manera fortuïta.

#### Traduccions

* Anglès: fortuitously $^{(en)}$, accidentally $^{(en)}$
* Castellà: fortuitamente $^{(es)}$
* Francès: fortuitement $^{(fr)}$
* Italià: fortuitamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·tu·ï·ta·ment (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# fortuït
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.tuˈit/ balear /foɾ.tuˈit/, /fur.tuˈit/ Occidental: /foɾ.tuˈit/
   * Rimes: -it
   * Etimologia: Del llatí fortuītus, segle XIV.

### Adjectiu

fortuït m. ‎(femení fortuïta, plural masculí fortuïts, plural femení fortuïtes)
* casual

#### Derivats

* fortuïtament
* fortuïtat

#### Traduccions

* Anglès:
* Castellà: fortuito $^{(es)}$
* Francès: fortuit $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·tu·ït (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# fortunas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /foɾˈtu.nas/, meridional /foɾˈtu.nah/
       Americà: alt /foɾˈtu.n(a)s/, baix /foɾˈtu.nah/, austral /foɾˈtu.nas/
   * Rimes: -unas

### Nom

fortunas f. pl.
* forma plural de fortuna

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·tu·nas (3)
* Heterograma de 8 lletres (afnorstu)
# fortunately
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)
   * Etimologia: De fortunate i el sufix -ly.

### Adverbi

fortunately ‎(comparatiu more fortunately, superlatiu most fortunately)
* afortunadament
* feliçment

#### Sinònims

* luckily
# fortunes
## Anglès
### Nom

fortunes
* forma plural de fortune

## Francès
### Nom

fortunes f. pl.
* forma plural de fortune
# fortunate
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Adjectiu

fortunate ‎(comparatiu more fortunate, superlatiu most fortunate)
* afortunat

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# fortunatamente
## Italià

   * Pronúncia: /for.tuˌna.taˈmen.te/
   * Etimologia: De fortunato i el sufix -mente.

### Adverbi

fortunatamente
* afortunadament

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·tu·na·ta·mén·te (6)
# gidarirengandik
## Basc
### Nom

gidarirengandik
* ablatiu indefinit de gidari
# gidariri
## Basc
### Nom

gidariri
* datiu indefinit de gidari
# gidaritako
## Basc
### Nom

gidaritako
* genitiu locatiu indefinit de gidari
# gidaritara
## Basc
### Nom

gidaritara
* al·latiu indefinit de gidari
# gidarirenganako
## Basc
### Nom

gidarirenganako
* genitiu locatiu indefinit de gidari
# gidarirenganantz
## Basc
### Nom

gidarirenganantz
* al·latiu direccional indefinit de gidari
# gidarirentzat
## Basc
### Nom

gidarirentzat
* benefactiu indefinit de gidari
# gidaririk
## Basc
### Nom

gidaririk
* partitiu indefinit de gidari
# gidaritan
## Basc
### Nom

gidaritan
* inessiu indefinit de gidari
# gidarirengatik
## Basc
### Nom

gidarirengatik
* causal indefinit de gidari
# frenas
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfreː.naːs/

### Verb

frēnās
* segona persona singular del present d'indicatiu actiu de frēnō
# frenatum
## Llatí

   * Pronúncia: /freːˈnaː.tʊm/

### Verb

frēnātum
* supí acusatiu de frēnō
# frenados de lado
## Castellà
### Nom

frenados de lado m. pl.
* forma plural de frenado de lado
# frenados de tacos
## Castellà
### Nom

frenados de tacos m. pl.
* forma plural de frenado de tacos
# frenare
## Llatí

   * Pronúncia: /freːˈnaː.rɛ/

### Verb

frēnāre
* infinitiu del present actiu de frēnō
# frenados de espaldas
## Castellà
### Nom

frenados de espaldas m. pl.
* forma plural de frenado de espaldas
# frenazo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /fɾeˈna.θo/
       Americà: alt /fɾeˈna.s(o)/, baix /fɾeˈna.so/
   * Rimes: -aθo

### Nom

frenazo m. ‎(plural frenazos)
* frenada

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·na·zo (3)
* Heterograma de 7 lletres (aefnorz)

### Vegeu també

* frenazo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 16 agost 2014].
# frenavi
## Llatí

   * Pronúncia: /freːˈnaː.wiː/

### Verb

frēnāvī
* primera persona singular del pretèrit perfet d'indicatiu actiu de frēnō
# gentrifiquéssim
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʒən.tɾi.fiˈke.sim/, occidental /d͡ʒen.tɾi.fiˈke.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

gentrifiquéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb gentrificar.
# gentrifying
## Anglès
### Verb

gentrifying
* gerundi de gentrify
# gentrify
## Anglès
### Verb

gentrify ‎(3a persona singular present gentrifies, gerundi gentrifying, passat i participi gentrified)
* gentrificar, aburgesar
# gentrifiquis
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʒən.tɾiˈfi.kis/, occidental /d͡ʒen.tɾiˈfi.kis/
   * Rimes: -ikis

### Verb

gentrifiquis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb gentrificar.
# gentrifiquésseu
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʒən.tɾi.fiˈke.səw/, occidental /d͡ʒen.tɾi.fiˈke.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

gentrifiquésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb gentrificar.
# gentrifiquí
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʒən.tɾi.fiˈki/, occidental /d͡ʒen.tɾi.fiˈki/
   * Rimes: -i

### Verb

gentrifiquí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de gentrificar.