OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# mandrinàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /mən.dɾiˈna.βəw/, balear /mən.dɾiˈna.vəw/ Occidental: nord-occidental /man.dɾiˈna.βew/ valencià /man.dɾiˈna.vew/, /man.dɾiˈna.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

mandrinàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de mandrinar.
# mandrinàreu
## Català

   * Pronúncia: oriental /mən.dɾiˈna.ɾəw/, occidental /man.dɾiˈna.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

mandrinàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de mandrinar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb mandrinar.
# mandrinàssem
## Català
### Verb

mandrinàssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb mandrinar.
# mandrinàsseu
## Català
### Verb

mandrinàsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb mandrinar.
# mandrinàssiu
## Català
### Verb

mandrinàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb mandrinar.
# mandrinés
## Català

   * Pronúncia: oriental /mən.dɾiˈnes/, occidental /man.dɾiˈnes/
   * Rimes: -es

### Verb

mandrinés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb mandrinar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb mandrinar.
# mandrinàrem
## Català

   * Pronúncia: oriental /mən.dɾiˈna.ɾəm/, occidental /man.dɾiˈna.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

mandrinàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de mandrinar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb mandrinar.
# mandrinàssim
## Català
### Verb

mandrinàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb mandrinar.
# mandrinàs
## Català
### Verb

mandrinàs
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb mandrinar.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb mandrinar.

### Miscel·lània

* Anagrama: mandarins
# manyeguessis
## Català
### Verb

manyeguessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb manyegar.
# manyegueu
## Català
### Verb

manyegueu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb manyegar.
# manyeguen
## Català
### Verb

manyeguen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de manyegar.
# manyeguessin
## Català
### Verb

manyeguessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb manyegar.
# manyeguin
## Català
### Verb

manyeguin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb manyegar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb manyegar.
# manyeguis
## Català
### Verb

manyeguis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb manyegar.
# manyegues
## Català
### Verb

manyegues
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de manyegar.
# manyegui
## Català
### Verb

manyegui
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb manyegar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb manyegar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb manyegar.
# maregeguessa
## Català
### Verb

maregeguessa
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb marejar.
# maregeguessen
## Català
### Verb

maregeguessen
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb marejar.
# maregegueu
## Català
### Verb

maregegueu
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb marejar.
# maregeguem
## Català
### Verb

maregeguem
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb marejar.
# maregassa
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.ɾəˈɣa.sə/, occidental /ma.ɾeˈɣa.sa/
   * Rimes: -asa
   * Etimologia: De mar i el sufix -assa més un infix expressiu.

### Nom

maregassa f. ‎(plural maregasses)
* Mar amb onades entre 2,5 i 4 m d’alçada.

#### Relacionats

| Escala de Douglas | 0 | 1: 0-10 cm | 2: 10-50 cm | 3: 50-125 cm | 4: 1,25-2,5 m | 5: 2,5-4 m | 6: 4-6 m | 7: 6-9 m | 8: 9-14 m | 9: >14 m |
| Escala de Douglas | mar plana | mar arrissada | marejol | maror | forta maror | maregassa | mar brava | mar desfeta | mar molt alta | mar enorme |

#### Traduccions

* Anglès: rough sea $^{(en)}$
* Castellà: mar gruesa $^{(es)}$
* Francès: mer forte $^{(fr)}$
* Italià: mare agitato $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ma·re·gas·sa (4)
* Anagrama: masegaràs

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, Termcat
# maregeguesses
## Català
### Verb

maregeguesses
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb marejar.
# maregegués
## Català
### Verb

maregegués
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb marejar.
# maregeguéssom
## Català
### Verb

maregeguéssom
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb marejar.
# estomacavo
## Català
### Verb

estomacavo
* (col·loquial central, nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de estomacar.
# estomaco
## Català

   * Pronúncia: central /əs.tuˈma.ku/, occidental /es.toˈma.ko/
   * Rimes: -ako

### Verb

estomaco
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de estomacar.
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb estomacar.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb estomacar.
# estomacà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əs.tu.məˈka/ balear /əs.to.məˈka/, /əs.tu.məˈka/ Occidental: /es.to.maˈka/
   * Rimes: -a

### Verb

estomacà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de estomacar.
# estomacàsseu
## Català
### Verb

estomacàsseu
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb estomacar.
# estomacàreu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əs.tu.məˈka.ɾəw/ balear /əs.to.məˈka.ɾəw/, /əs.tu.məˈka.ɾəw/ Occidental: /es.to.maˈka.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

estomacàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de estomacar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb estomacar.
# estomacàssem
## Català
### Verb

estomacàssem
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb estomacar.
# estomacos
## Català
### Verb

estomacos
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb estomacar.
# estomacàieu
## Català
### Verb

estomacàieu
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de estomacar.
# estomacàrem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əs.tu.məˈka.ɾəm/ balear /əs.to.məˈka.ɾəm/, /əs.tu.məˈka.ɾəm/ Occidental: /es.to.maˈka.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

estomacàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de estomacar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb estomacar.
# fornicassi
## Italià
### Verb

fornicassi
* primera persona singular (io) de l'imperfet de subjuntiu de fornicare
* segona persona singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu de fornicare
# fornicasti
## Italià
### Verb

fornicasti
* segona persona singular (tu) del passat de fornicare
# fornicate
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfɔrnɪˌkeɪt/
   * Etimologia: Del llatí fornicare, derivat de fornix ‎(«volta, túnel»), per la forma dels llocs dels prostíbuls.

### Verb

fornicate ‎(3a persona singular present fornicates, gerundi fornicating, passat i participi fornicated)
* fornicar

## Italià
### Verb

fornicate
* participi passat femení plural de fornicare
* segona persona plural (voi) del present d'indicatiu de fornicare
* segona persona plural (voi) de l'imperatiu de fornicare
# fornicassis
## Català

   * Pronúncia: oriental /fuɾ.niˈka.sis/
   * Rimes: -asis

### Verb

fornicassis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb fornicar.
    [Tu] forniquessis, forniquesses, fornicasses, fornicassis o fornicares.
# fornicassin
## Català

   * Pronúncia: oriental /fuɾ.niˈka.sin/
   * Rimes: -asin

### Verb

fornicassin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb fornicar.
    [Ells/elles/vostès] forniquessin, forniquessen, fornicassen, fornicassin o fornicaren.
# fornicaste
## Italià
### Verb

fornicaste
* segona persona plural (voi) del passat de fornicare
* segona persona plural (voi) de l'imperfet de subjuntiu de fornicare
# fornicat
## Català

   * Pronúncia: oriental /fuɾ.niˈkat/, occidental /foɾ.niˈkat/
   * Rimes: -at

### Verb

fornicat
* Participi masculí singular del verb fornicar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·ni·cat (3)
* Heterograma de 8 lletres (acfinort)
* Anagrama: confitar
# fornicata
## Italià
### Verb

fornicata
* participi passat femení singular de fornicare
# fornicasses
## Català

   * Pronúncia: oriental /fuɾ.niˈka.səs/, occidental /foɾ.niˈka.ses/
   * Rimes: -ases

### Verb

fornicasses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb fornicar.
    [Tu] forniquessis, forniquesses, fornicasses, fornicassis o fornicares.
# fornicassimo
## Italià
### Verb

fornicassimo
* primera persona plural (noi) de l'imperfet de subjuntiu de fornicare
# favores
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \faˈβo.ɾes\, meridional \faˈβo.ɾeh\
       Americà: alt /faˈbo.(ɾe)s/, baix \faˈβo.ɾeh\, austral \faˈβo.ɾes\
   * Rimes: -oɾes

### Nom

favores m. pl.
* forma plural de favor
# favorintajn
## Esperanto

   * Pronúncia: /fa.voˈrin.tajn/

### Verb

favorintajn
* acusatiu plural de favorinta
# favorintan
## Esperanto

   * Pronúncia: /fa.voˈrin.tan/

### Verb

favorintan
* acusatiu de favorinta
# favorinte
## Esperanto

   * Pronúncia: /fa.voˈrin.te/

### Verb

favorinte
* participi actiu adverbial passat de favori
# favorevolmente
## Italià

   * Pronúncia: /fa.voˌre.volˈmen.te/
   * Etimologia: De favorevole i el sufix -mente.

### Adverbi

favorevolmente
* favorablement

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·vo·re·vol·mén·te (6)
# favori
## Esperanto

   * Pronúncia: /faˈvo.ri/

### Verb

favori ‎(present favoras, passat favoris, futur favoros, condicional favorus, volitiu favoru)
* afavorir
* agraciar
# favoring
## Anglès
### Verb

favoring
* gerundi de favor
# favorintaj
## Esperanto

   * Pronúncia: /fa.voˈrin.taj/

### Verb

favorintaj
* forma plural de favorinta
# favorinta
## Esperanto

   * Pronúncia: /fa.voˈrin.ta/

### Verb

favorinta ‎(plural favorintaj, acusatiu favorintan, plural acusatiu favorintajn)
* participi actiu passat de favori
# favorinto
## Esperanto

   * Pronúncia: /fa.voˈrin.to/

### Verb

favorinto ‎(plural favorintoj, acusatiu favorinton, plural acusatiu favorintojn)
* participi actiu nominal passat de favori
# eŕiar
## Ibèric

   * Pronúncia: /eriaɾ/

### Nom

eŕiar • ‎
* Tipus de ceràmica pintada, probablement una gerra petita sense coll, o bé la seva funció.

#### Relacionats

* baltuśer ‎
* abardan ‎

### Vegeu també

* Quatre noves inscripcions ibèriques pintades procedents de Llíria, Ferrer i Escrivà, 2013.
# eše'he
## Xeiene

   * Pronúncia: /ɪʃɪʔhɪ/
   * Etimologia: del protoalgonquí *kiːšoʔłwa (sol).

### Nom

eše'he
* sol
# eŭkaliptoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ew.kaˈlip.toj/

### Nom

eŭkaliptoj
* forma plural de eŭkalipto
# eŝ
## Esperanto

   * Pronúncia: /eʃ/
   * Etimologia: Per analogia amb el, en i es.

### Nom

eŝ ‎(acusatiu eŝ-on, plural eŝ-oj, acusatiu plural eŝ-ojn)
* (Kálmán Kalocsay) forma alternativa de ŝo

#### Variants

* esh (sistema h), esx (sistema x)
# eŭkalipto
## Esperanto

   * Pronúncia: /ew.kaˈlip.to/

### Nom

eŭkalipto ‎(acusatiu eŭkalipton, plural eŭkaliptoj, plural acusatiu eŭkaliptojn)
* eucaliptus
# eòlics
## Català

   * Pronúncia: /eˈɔ.ɫiks/
   * Rimes: -ɔliks

### Adjectiu

eòlics m. pl.
* Forma plural de eòlic.

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·ò·lics (3)
* Heterograma de 6 lletres (ceilos)
* Anagrames: cloïes, escoli, escolí
# eó
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈo/, occidental /eˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del grec antic αἰών ‎(aiṓn).

### Nom

eó m. ‎(plural eons)
* Període de cent milions d'anys, emprat en geologia.
    L'aigua dels oceans conté un ampli ventall de sals de metalls alcalins i pesants, que s'originaren per la lixiviació per la pluja durant eons de les terres del planeta.
* Temps indefinit, però molt llarg.
    Jo havia residit aquí durant eons, per acompanyar els que buscaven amor a la presència de Cupido.
* En el gnosticisme dels antics grecs, ésser emanat del cap de déu.

#### Traduccions

* Anglès: eon $^{(en)}$
* Castellà: eón $^{(es)}$
* Francès: éon $^{(fr)}$
* Portuguès: éon $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·ó (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
* ↑ Salvador Alegret, Enric Casassas, Líquids i biofluids: Una visió contemporània de la teoria clàssica dels quatre elements,, XXIII Universitat Catalana d'Estiu, Prada de Conflent, 1991
* ↑ Rick Riordan, Els herois de l'Olimp 4: la casa d'Hades, 2014
# eón
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /eˈon/, meridional \eˈoŋ\
       Americà: alt /eˈon/, baix \eˈoŋ\, austral /eˈon/
   * Rimes: -on
   * Etimologia: Del llatí aeon, del grec antic αἰών ‎(aiṓn).

### Nom

eón m. ‎(plural eones)
* eó

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·ón (2)
* Anagrames: -eno $^{(alfagrama)}$, neo, neo-, Noe $^{(revers)}$, Noé

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre eón
# eśo
## Ibèric

   * Pronúncia: /eso/
   * Etimologia: Seca de monedes ibèriques, de significat desconegut.

### Nom propi

eśo • ‎
* Isona (Pallars Jussà)

#### Descendents

* Llatí: Aeso
# massifiquí
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.si.fiˈki/, occidental /ma.si.fiˈki/
   * Rimes: -i

### Verb

massifiquí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de massificar.
# massifiquésseu
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.si.fiˈke.səw/, occidental /ma.si.fiˈke.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

massifiquésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb massificar.
# massifiquéssiu
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.si.fiˈke.siw/, occidental /ma.si.fiˈke.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

massifiquéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb massificar.
# massill
## Català
### Verb

massill
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de massillar.
# massifiquéssem
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.si.fiˈke.səm/, occidental /ma.si.fiˈke.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

massifiquéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb massificar.
# massilla
## Català

   * Pronúncia: oriental /məˈsi.ʎə/, occidental /maˈsi.ʎa/
   * Rimes: -iʎa
   * Etimologia: Del castellà masilla, diminutiu de masa.

### Nom

massilla f. ‎(plural massilles)
* Màstic de blanc d'Espanya i d’oli de llinosa usat per a tapar forats o esquerdes de la fusta i per subjectar vidres als muntants.

#### Traduccions

* Alemany: Kitt $^{(de)}$ m., Fensterkitt $^{(de)}$ m.
* Anglès: putty $^{(en)}$
* Castellà: masilla $^{(es)}$
* Francès: mastic $^{(fr)}$

### Verb

massilla
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de massillar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb massillar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mas·si·lla (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Termcat
# massifiquéssim
## Català

   * Pronúncia: oriental /mə.si.fiˈke.sim/, occidental /ma.si.fiˈke.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

massifiquéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb massificar.
# massifs
## Francès
### Adjectiu

massifs m. pl.
* forma plural de massif
# fers d'approche
## Francès
### Nom

fers d'approche m. pl.
* forma plural de fer d'approche
# fers droits
## Francès
### Nom

fers droits m. pl.
* forma plural de fer droit
# fertilitat
## Català

   * Pronúncia: oriental /fər.ti.ɫiˈtat/, occidental /feɾ.ti.ɫiˈtat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: Del llatí fertilĭtas, segle XVI.

### Nom

fertilitat f. ‎(plural fertilitats)
* Qualitat de fèrtil.
* Capacitat d'un ésser viu per a reproduir-se.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: fer·ti·li·tat (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# fertile
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfɜːtaɪl/ àudio (EUA)

### Adjectiu

fertile ‎(comparatiu more fertile, superlatiu most fertile)
* fèrtil, fecund
# fertilidad
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \feɾ.ti.liˈðað\, meridional \feɾ.ti.liˈða(ð)\
       Americà: alt /feɾ.t(i).liˈdad/, baix \feɾ.ti.liˈðað\, austral \feɾ.ti.liˈðad\
   * Rimes: -ad
   * Etimologia: Del llatí fertilĭtas.

### Nom

fertilidad f. ‎(plural fertilidades)
* fertilitat

#### Antònims

* esterilidad
* infertilidad

#### Relacionats

* fértil

### Miscel·lània

* Síl·labes: fer·ti·li·dad (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre fertilidad
# fertilisation
## Francès

   * Pronúncia: /fɛʁ.ti.li.zaˈsjɔ̃/

### Nom

fertilisation f. ‎(plural fertilisations)
* fertilització
# fertilely
## Anglès

   * Etimologia: De fertile i el sufix -ly.

### Adverbi

fertilely ‎(comparatiu more fertilely, superlatiu most fertilely)
* fèrtilment
# fertilidades
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \feɾ.ti.liˈða.ðes\, meridional \feɾ.ti.liˈða.ðeh\
       Americà: alt /feɾ.ti.liˈda.d(e)s/, baix \feɾ.ti.liˈða.ðeh\, austral \feɾ.ti.liˈða.ðes\
   * Rimes: -ades

### Nom

fertilidades f. pl.
* forma plural de fertilidad

### Miscel·lània

* Síl·labes: fer·ti·li·da·des (5)
# fertilisations
## Francès

   * Pronúncia: /fɛʁ.ti.li.zaˈsjɔ̃/

### Nom

fertilisations f. pl.
* forma plural de fertilisation
# fertilitats
## Català

   * Pronúncia: oriental /fər.ti.ɫiˈtats/, occidental /feɾ.ti.ɫiˈtats/
   * Rimes: -ats

### Nom

fertilitats f. pl.
* Forma plural de fertilitat.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fer·ti·li·tats (4)
# marchers
## Francès
### Nom

marchers m. pl.
* forma plural de marcher
# marchese
## Italià

   * Pronúncia: /marˈkeː.ze/

### Nom

marchese m. ‎(plural marchesi, femení marchesa)
* marquès
* (col·loquial) menstruació

### Nom

marchese f. pl.
* forma plural de marchesa

### Miscel·lània

* Síl·labes: mar·ché·se (3)
# marche
## Francès

   * Pronúncia: /maʁʃ/
   * Etimologia: Del fràncic marka («frontera»), del protogermànic markjan («parar atenció, senyalar»).

### Nom

marche f. ‎(plural marches)
* marca (regió)
* marxa
* funcionament
* graó (d'una escala)
# marcher
## Francès

   * Pronúncia: /maʁˈʃe/ àudio
   * Etimologia: De marche.

### Verb

marcher
* caminar, desfilar
    Pendant de longues heures nous marchons en silence.Durant llargues hores caminem en silenci.
* funcionar, marxar, rutllar
    Mon ordinateur ne marche plus, je dois l'envoyer chez le réparateur.El meu ordinador no funciona, l'he d'enviar al reparador.
    «Pour parler moins lyriquement, ça marchait ferme, les gros tirages se multipliaient et les droits d’auteur s’encaissaient avec une précision rothschildienne […].» (Léon Bloy, Le Salut par les Juifs, Joseph Victorion et Cie, 1906)Per parlar menys liricament, això marxa bé, les grans tirades es multipliquen i els drets d'autor entren en caixa amb la precisió de la banca Rotschild.
* marxar
    L’armée marche à l’ennemi.L'exèrcit marxa contra l'enemic.
* ficar el peu
    Prenez garde où vous marchez.Aneu en compte on fiqueu el peu.
    Marcher sur le pied de quelqu’un.Fer cameta.
* empassar-se un engany
    «Il me semble que j’ai marché dans la chose de la sainte religion, comme dans les images d’Épinal, ou dans mes bouquins de contes de fées à tranches dorées.» (Victor Méric, Les Compagnons de l’Escopette, Éditions de l’Épi, París, 1930, p. 247)Em sembla que m'he empassat la cosa de la santa religió, de les estampetes de sants llampants com les dels meus llibres de fades amb aureoles daurades.
* (basquetbol) fer passes

#### Conjugació
### Nom

marcher m. ‎(plural marchers)
* (esports de pilota) passes

#### Variants

* marché

### Vegeu també

* Entrada «marcher» al Trésor de la langue française informatisé (TLFi).
# marchepied
## Francès

   * Pronúncia: /maʁ.ʃəˈpje/

### Nom

marchepied m. ‎(plural marchepieds)
* tamboret, escambell
* marxapeu (d’un vehicle)
* esglaó (d’un escala)
# marchesi
## Italià

   * Pronúncia: /marˈkeː.zi/

### Nom

marchesi m. pl.
* forma plural de marchese
# marchesa
## Italià

   * Pronúncia: /marˈkeː.za/

### Nom

marchesa f. ‎(plural marchese)
* forma femenina de marchese
# marchepieds
## Francès

   * Pronúncia: /maʁ.ʃəˈpje/

### Nom

marchepieds m. pl.
* forma plural de marchepied
# marches
## Francès

   * Pronúncia: /maʁʃ/

### Nom

marches f. pl.
* forma plural de marche
# marchas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈmaɾ.t͡ʃas/, meridional /ˈmaɾ.t͡ʃah/
       Americà: alt /ˈmaɾ.t͡ʃ(a)s/, baix /ˈmaɾ.t͡ʃah/, austral /ˈmaɾ.t͡ʃas/
   * Rimes: -aɾtʃas

### Nom

marchas f. pl.
* forma plural de marcha
# martello
## Italià

   * Pronúncia: /marˈtɛl.lo/

### Nom

martello m. ‎(plural martelli)
* martell

#### Compostos i expressions

* essere tra l'incudine e il martello - estar entre l'espasa i la pared
* martello della campana - batall
* suonare a martello - tocar a sometent

### Verb

martello
* primera persona singular (io) del present d'indicatiu de martellare

### Miscel·lània

* Síl·labes: mar·tèl·lo (3)
# martelliate
## Italià
### Verb

martelliate
* segona persona plural (voi) del present de subjuntiu de martellare
# martells
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /mərˈteʎs/ Occidental: nord-occidental /marˈteʎs/ valencià /maɾˈteʎs/, /maɾˈteʎʃ/
   * Rimes: -eʎs

### Nom

martells m. pl.
* Forma plural de martell.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mar·tells (2)
* Anagrama: llastrem
# martelliamo
## Italià
### Verb

martelliamo
* primera persona plural (noi) del present d'indicatiu de martellare
* primera persona plural (noi) del present de subjuntiu de martellare
* primera persona plural (noi) de l'imperatiu de martellare
# martellino
## Italià
### Verb

martellino
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del present de subjuntiu de martellare
* tercera persona plural (loro, essi/esse) de l'imperatiu de martellare