OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# xenotrasplantament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌkse.nu.tɾəs.pɫən.təˈmen/, /ˌʃe.nu.tɾəs.pɫən.təˈmen/ balear /ˌʃe.no.tɾəs.pɫən.təˈment/, /ˌʃe.nu.tɾəs.pɫən.təˈmen/ Occidental: nord-occidental /ˌʃe.no.tɾas.pɫan.taˈmen/ valencià /ˌʃe.no.tɾas.pɫan.taˈment/, /ˌʃe.no.tɾas.pɫan.taˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: Del prefix xeno- i trasplantament, segle XXI.

### Nom

xenotrasplantament m. ‎(plural xenotrasplantaments)
* (neologisme) Trasplantament d'un teixit o òrgan d'una espècie no humana, especialment del porc, a una persona.
    «La primera intervenció del que s'anomenen xenotrasplantaments la va fer al setembre un equip de la N.Y.U. Langone Health liderat per Robert Montgomery, director de l'Institut de Trasplantaments d'aquest centre afiliat a la Universitat de Nova York.» (Xavier Duran, «Trasplanten un ronyó de porc a una dona: esperances científiques i dubtes ètics», 3/24, oct. 2021)

#### Variants

* xenotransplantament

#### Traduccions

* Anglès: xenotransplantation $^{(en)}$, xenograft $^{(en)}$, xenotransplant $^{(en)}$
* Castellà: xenotransplante $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xe·no·tras·plan·ta·ment (6)
# xenons
## Anglès
### Nom

xenons
* forma plural de xenon
# xenonului
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -ului.

### Nom

xenonului
* genitiu i datiu definit singular de xenon
# xenòfob
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ksəˈnɔ.fup/, /ʃəˈnɔ.fup/ balear /ʃəˈnɔ.fop/, /ʃəˈnɔ.fup/ Occidental: /ʃeˈnɔ.fop/
   * Etimologia: Del prefix xeno- i el sufix -fob, segle XX.

### Adjectiu

xenòfob m. ‎(femení xenòfoba, plural masculí xenòfobs, plural femení xenòfobes)
* Dit d'una persona que sent o mostra xenofòbia.

#### Traduccions

* Anglès: xenophobic $^{(en)}$
* Castellà: xenófobo $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: xe·nò·fob (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# zibetara
## Basc
### Nom

zibetara
* al·latiu definit singular de zibeta
# zibetak
## Basc
### Nom

zibetak
* absolutiu definit plural de zibeta
* ergatiu definit singular de zibeta
* ergatiu indefinit de zibeta
# zibetako
## Basc
### Nom

zibetako
* genitiu locatiu definit singular de zibeta
# zibetan
## Basc
### Nom

zibetan
* inessiu definit singular de zibeta
# zibetarengan
## Basc
### Nom

zibetarengan
* inessiu indefinit de zibeta
* inessiu definit singular de zibeta
# zibeta
## Basc
### Nom

zibeta inan., anim.
* algàlia
* gat mesquer

#### Declinació

Nom comú inanimat -a orgànica
Cas
Indefinit
Singular
Plural
Absolutiu
zibeta
zibeta
zibetak
Ergatiu
zibetak
zibetak
zibetek
Datiu
zibetari
zibetari
zibetei
Genitiu
zibetaren
zibetaren
zibeten
Comitatiu
zibetarekin
zibetarekin
zibetekin
Benefactiu
zibetarentzat
zibetarentzat
zibetentzat
Instrumental
zibetaz
zibetaz
zibetez
Partitiu
zibetarik
Prolatiu
zibetatzat
Causal
zibetarengatik
zibetarengatik
zibetengatik
Locatius
Inessiu
zibetatan
zibetan
zibetetan
Ablatiu
zibetatatik
zibetatik
zibetetatik
Al·latiu
zibetatara
zibetara
zibetetara
Terminatiu
zibetataraino
zibetaraino
zibetetaraino
Al·l. direcional
zibetatarantz
zibetarantz
zibetetarantz
Gen. locatiu
zibetatako
zibetako
zibetetako :
Nom comú animat -a orgànica
Cas
Indefinit
Singular
Plural
Absolutiu
zibeta
zibeta
zibetak
Ergatiu
zibetak
zibetak
zibetek
Datiu
zibetari
zibetari
zibetei
Genitiu
zibetaren
zibetaren
zibeten
Comitatiu
zibetarekin
zibetarekin
zibetekin
Benefactiu
zibetarentzat
zibetarentzat
zibetentzat
Instrumental
zibetaz
zibetaz
zibetez
Partitiu
zibetarik
Prolatiu
zibetatzat
Causal
zibetarengatik
zibetarengatik
zibetengatik
Locatius
Inessiu
zibetarengan
zibetarengan
zibetengan
Ablatiu
zibetarengandik
zibetarengandik
zibetengandik
Al·latiu
zibetarengana
zibetarengana
zibetengana
Terminatiu
zibetarenganaino
zibetarenganaino
zibetenganaino
Al·l. direcional
zibetarenganantz
zibetarenganantz
zibetenganantz
Gen. locatiu
zibetarenganako
zibetarenganako
zibetenganako :
# zibetarantz
## Basc
### Nom

zibetarantz
* al·latiu direccional definit singular de zibeta
# zibetaren
## Basc
### Nom

zibetaren
* genitiu definit singular de zibeta
* genitiu indefinit de zibeta
# zibetaraino
## Basc
### Nom

zibetaraino
* terminatiu definit singular de zibeta
# zibetarekin
## Basc
### Nom

zibetarekin
* comitatiu indefinit de zibeta
* comitatiu definit singular de zibeta
# zuhaitzei
## Basc
### Nom

zuhaitzei
* datiu definit plural de zuhaitz
# zuhaitzekin
## Basc
### Nom

zuhaitzekin
* comitatiu indefinit de zuhaitz
* comitatiu definit plural de zuhaitz
# zuhaitzen
## Basc
### Nom

zuhaitzen
* genitiu definit plural de zuhaitz
* genitiu indefinit de zuhaitz
# zuhaitzek
## Basc
### Nom

zuhaitzek
* ergatiu indefinit de zuhaitz
* ergatiu definit plural de zuhaitz
# zuhaitzeko
## Basc
### Nom

zuhaitzeko
* genitiu locatiu definit singular de zuhaitz
# zuhaitzengatik
## Basc
### Nom

zuhaitzengatik
* causal indefinit de zuhaitz
* causal definit plural de zuhaitz
# zuhaitzeraino
## Basc
### Nom

zuhaitzeraino
* terminatiu definit singular de zuhaitz
# zuhaitzean
## Basc
### Nom

zuhaitzean
* inessiu definit singular de zuhaitz
# zuhaitzentzat
## Basc
### Nom

zuhaitzentzat
* benefactiu definit plural de zuhaitz
* benefactiu indefinit de zuhaitz
# zuhaitzera
## Basc
### Nom

zuhaitzera
* al·latiu definit singular de zuhaitz
# árbitras de tercera base
## Castellà
### Nom

árbitras de tercera base f. pl.
* forma plural de árbitra de tercera base
# árbitro de campo
## Castellà
### Nom

árbitro de campo m. ‎(plural árbitros de campo, femení árbitra de campo)
* (beisbol) àrbitre de base

#### Sinònims

* árbitro de base

### Vegeu també

* árbitro de campo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# árbitras de segunda base
## Castellà
### Nom

árbitras de segunda base f. pl.
* forma plural de árbitra de segunda base
# árbitro de base
## Castellà
### Nom

árbitro de base m. ‎(plural árbitros de base, femení árbitra de base)
* (beisbol) àrbitre de base

#### Sinònims

* árbitro de campo

### Vegeu també

* árbitro de base. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# árbitras de silla
## Castellà
### Nom

árbitras de silla f. pl.
* forma plural de árbitra de silla
# árbitro
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈaɾ.βi.tɾo\
       Americà: alt \ˈaɾ.βi.t͡s(o)\, baix \ˈaɾ.βi.tɾo\
   * Rimes: -aɾbitɾo
   * Etimologia: Del llatí arbĭter.

### Nom

árbitro m. ‎(plural árbitros, femení árbitra)
* àrbitre

#### Relacionats

* arbitrar
* arbitrario

### Miscel·lània

* Síl·labes: ár·bi·tro (3)
* Anagrames: barrito, barritó, orbitar

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre árbitro

## Gallec

   * Pronúncia: /ˈaɾ.bi.tɾo/
   * Etimologia: Del llatí arbĭter.

### Nom

árbitro m. ‎(plural árbitros, femení árbitra)
* àrbitre

### Miscel·lània

* Síl·labes: ár·bi·tro (3)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario da Real Academia Galega sobre árbitro
* Per a més informació vegeu l'entrada al Dicionário Estraviz sobre árbitro
# árbitro central
## Castellà
### Nom

árbitro central m. ‎(plural árbitros centrales, femení árbitra central)
* (handbol) àrbitre central

#### Sinònims

* árbitro de centro

### Vegeu també

* árbitro central. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# árbitro de centro
## Castellà
### Nom

árbitro de centro m. ‎(plural árbitros de centro, femení árbitra de centro)
* (handbol) àrbitre central

#### Sinònims

* árbitro central

### Vegeu també

* árbitro de centro. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# árbitro de portería
## Castellà
### Nom

árbitro de portería m. ‎(plural árbitros de portería, femení árbitra de portería)
* (handbol) àrbitre de porteria

### Vegeu també

* árbitro de portería. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# árbitro de la defensa
## Castellà
### Nom

árbitro de la defensa m. ‎(plural árbitros de la defensa, femení árbitra de la defensa)
* (futbol americà) àrbitre de fons

### Vegeu també

* árbitro de la defensa. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# xeringara
## Català
### Verb

xeringara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb xeringar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb xeringar.

### Miscel·lània

* Anagrama: greixaran
# xeringaran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃə.ɾiŋ.ɡəˈɾan/ Occidental: nord-occidental /ʃe.ɾiŋ.ɡaˈɾan/ valencià /ʃe.ɾiŋ.ɡaˈɾan/, /t͡ʃe.ɾiŋ.ɡaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

xeringaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de xeringar.
# xeringaren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃə.ɾiŋˈɡa.ɾən/ Occidental: nord-occidental /ʃe.ɾiŋˈɡa.ɾen/ valencià /ʃe.ɾiŋˈɡa.ɾen/, /t͡ʃe.ɾiŋˈɡa.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

xeringaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de xeringar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb xeringar.
# xeringares
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃə.ɾiŋˈɡa.ɾəs/ Occidental: nord-occidental /ʃe.ɾiŋˈɡa.ɾes/ valencià /ʃe.ɾiŋˈɡa.ɾes/, /t͡ʃe.ɾiŋˈɡa.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

xeringares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de xeringar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb xeringar.
# xeringareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃə.ɾiŋ.ɡəˈɾɛw/ balear /ʃə.ɾiŋ.ɡəˈɾəw/, /ʃə.ɾiŋ.ɡəˈɾɛw/ Occidental: nord-occidental /ʃe.ɾiŋ.ɡaˈɾew/ valencià /ʃe.ɾiŋ.ɡaˈɾew/, /t͡ʃe.ɾiŋ.ɡaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

xeringareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de xeringar.

### Miscel·lània

* Anagrames: enguerxirà, guerxarien
# xeringarien
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃə.ɾiŋ.ɡəˈɾi.ən/ Occidental: nord-occidental /ʃe.ɾiŋ.ɡaˈɾi.en/ valencià /ʃe.ɾiŋ.ɡaˈɾi.en/, /t͡ʃe.ɾiŋ.ɡaˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

xeringarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de xeringar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xe·rin·ga·ri·en (5)
* Anagrama: engreixinar
# xeringar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃə.ɾiŋˈɡa/ Occidental: nord-occidental /ʃe.ɾiŋˈɡa/ valencià /ʃe.ɾiŋˈɡaɾ/, /t͡ʃe.ɾiŋˈɡa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: xeringà
   * Etimologia: De xeringa, segle XV.

### Verb

xeringar trans.
* Injectar un líquid amb una xeringa.
* (col·loquial) Fastiguejar, importunar.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: xeringo, xeringa, xeringuem

#### Traduccions

* Castellà: jeringar $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: xe·rin·gar (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# xeringaries
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃə.ɾiŋ.ɡəˈɾi.əs/ Occidental: nord-occidental /ʃe.ɾiŋ.ɡaˈɾi.es/ valencià /ʃe.ɾiŋ.ɡaˈɾi.es/, /t͡ʃe.ɾiŋ.ɡaˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

xeringaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de xeringar.
# xeringaria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃə.ɾiŋ.ɡəˈɾi.ə/ Occidental: nord-occidental /ʃe.ɾiŋ.ɡaˈɾi.a/ valencià /ʃe.ɾiŋ.ɡaˈɾi.a/, /t͡ʃe.ɾiŋ.ɡaˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

xeringaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de xeringar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de xeringar.
# அந்தோரா
## Tàmil

   * Pronúncia: /ʌn.do:.ɾa:/
   * Etimologia: Del català Andorra.

### Nom propi

அந்தோரா ‎(antōrā)
* Andorra

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en tàmil
# ମାଡ୍ରିଦ
## Plantilla:-or-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: Del castellà Madrid.

### Nom propi

ମାଡ୍ରିଦ ‎(manca transliteració)
* Madrid

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en oriya
# ସିଓଲ
## Plantilla:-or-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ସିଓଲ ‎(manca transliteració)
* Seül

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en oriya
# ୟେମେନ
## Plantilla:-or-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ୟେମେନ ‎(manca transliteració)
* Iemen

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en oriya
# இலங்கை
## Tàmil

   * Pronúncia: /ilaŋɡaɪ̯/
   * Àudio:
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

இலங்கை ‎(ilaṅkai)
* Sri Lanka

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en tàmil
# ଶ୍ରୀଲଙ୍କା
## Plantilla:-or-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ଶ୍ରୀଲଙ୍କା ‎(manca transliteració)
* Sri Lanka

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en oriya
# அலூமீனியம்
## Tàmil
### Nom

அலூமீனியம் ‎(alūmīniyam)
* alumini
# அந்தாலூசியா
## Tàmil

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: Del castellà Andalucía.

### Nom propi

அந்தாலூசியா ‎(manca transliteració)
* Andalusia

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en tàmil
# ஆப்பிரிக்கான்ஸ
## Tàmil
### Nom

ஆப்பிரிக்கான்ஸ ‎(manca transliteració)
* Afrikaans (idioma).
# உகாண்டா
## Tàmil

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

உகாண்டா ‎(manca transliteració)
* Uganda

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en tàmil
# éducation extrascolaire
## Francès
### Nom

éducation extrascolaire f. ‎(plural éducations extrascolaires)
* educació extraescolar

#### Sinònims

* éducation extra-scolaire

### Vegeu també

* éducation extrascolaire. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation inclusive
## Francès
### Nom

éducation inclusive f. ‎(plural éducations inclusives)
* educació inclusiva

### Vegeu també

* éducation inclusive. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation informelle
## Francès
### Nom

éducation informelle f. ‎(plural éducations informelles)
* educació informal

#### Sinònims

* éducation diffuse

### Vegeu també

* éducation informelle. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation integrale
## Francès
### Nom

éducation integrale f. ‎(plural éducations integrales)
* educació integral

### Vegeu també

* éducation integrale. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation familiale
## Francès
### Nom

éducation familiale f. ‎(plural éducations familiales)
* educació familiar

### Vegeu també

* éducation familiale. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation gérontologique
## Francès
### Nom

éducation gérontologique f. ‎(plural éducations gérontologiques)
* pedagogia gerontològica

### Vegeu també

* éducation gérontologique. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation intellectuelle
## Francès
### Nom

éducation intellectuelle f. ‎(plural éducations intellectuelles)
* educació intel·lectual

### Vegeu també

* éducation intellectuelle. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation formelle
## Francès
### Nom

éducation formelle f. ‎(plural éducations formelles)
* educació formal

### Vegeu també

* éducation formelle. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation interculturelle
## Francès
### Nom

éducation interculturelle f. ‎(plural éducations interculturelles)
* educació intercultural

### Vegeu també

* éducation interculturelle. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éducation humaniste
## Francès
### Nom

éducation humaniste f. ‎(plural éducations humanistes)
* educació humanística

### Vegeu també

* éducation humaniste. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# àrbitre de base
## Català
### Nom

àrbitre de base m. ‎(plural àrbitres de base, femení àrbitra de base)
* (beisbol) Cadascun dels àrbitres situats a prop de les bases que s'encarreguen d'ajudar l'àrbitre principal a conduir un partit pel que fa a les incidències corresponents a la seva zona.

#### Sinònims

* àrbitre de camp

#### Traduccions

* Anglès: field umpire $^{(en)}$
* Castellà: árbitro de base $^{(es)}$, árbitro de campo $^{(es)}$
* Francès: arbitre de base $^{(fr)}$

### Vegeu també

* àrbitre de base. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# àrbitra de línia principal
## Català
### Nom

àrbitra de línia principal f. ‎(plural àrbitres de línia principal)
* Forma femenina de àrbitre de línia principal.
# àrbitra de porteria
## Català
### Nom

àrbitra de porteria f. ‎(plural àrbitres de porteria)
* Forma femenina de àrbitre de porteria.
# àrbitra lateral
## Català
### Nom

àrbitra lateral f. ‎(plural àrbitres laterals)
* Forma femenina de àrbitre lateral.
# àrbitre central
## Català
### Nom

àrbitre central m. ‎(plural àrbitres centrals, femení àrbitra central)
* (handbol) Àrbitre, dels dos que dirigeixen amb la mateixa responsabilitat un partit d'handbol, situat a prop de la pilota en el transcurs d'un partit.

#### Notes

L'àrbitre que comença com a àrbitre central fa d'àrbitre de porteria cada vegada que l'equip del seu camp és equip defensor, i torna a fer d'àrbitre central cada vegada que és equip atacant.

#### Traduccions

* Anglès: court referee $^{(en)}$
* Castellà: árbitro central $^{(es)}$, árbitro de centro $^{(es)}$
* Francès: arbitre de champ $^{(fr)}$

### Vegeu també

* àrbitre central. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# àrbitre de cadira
## Català
### Nom

àrbitre de cadira m. ‎(plural àrbitres de cadira, femení àrbitra de cadira)
* (tennis) jutge de cadira

### Vegeu també

* àrbitre de cadira. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# àrbitra de primera base
## Català
### Nom

àrbitra de primera base f. ‎(plural àrbitres de primera base)
* Forma femenina de àrbitre de primera base.
# àrbitra de segona base
## Català
### Nom

àrbitra de segona base f. ‎(plural àrbitres de segona base)
* Forma femenina de àrbitre de segona base.
# àrbitre
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈar.bi.tɾə/, occidental /ˈaɾ.bi.tɾe/
   * Homòfon: àrbitra
   * Etimologia: Del llatí arbĭter, segle XIII.

### Nom

àrbitre m. ‎(plural àrbitres, femení àrbitra)
* Persona llicenciada en Dret, escollida per dues parts en un litigi per tal d'arribar a un acord i evitar el judici subsegüent.
* Persona neutral que aporta idees en una negociació.
* (esports) Referent quan es reclama justícia en un esport mentre s'està jugant un partit, disputant un combat, etc.

#### Traduccions

* Anglès: arbiter $^{(en)}$[1,2]referee $^{(en)}$[3]
* Castellà: árbitro $^{(es)}$
* Francès: arbitre $^{(fr)}$
* Gallec: árbitro $^{(gl)}$ m.
* Italià: arbitro $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: àr·bi·tre (3)
* Anagrama: birreta

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# àrbitra de tercera base
## Català
### Nom

àrbitra de tercera base f. ‎(plural àrbitres de tercera base)
* Forma femenina de àrbitre de tercera base.
# zapatariaren
## Basc
### Nom

zapatariaren
* genitiu definit singular de zapatari
# zapatariak
## Basc
### Nom

zapatariak
* absolutiu definit plural de zapatari
* ergatiu definit singular de zapatari
# zapatariarenganako
## Basc
### Nom

zapatariarenganako
* genitiu locatiu definit singular de zapatari
# zapataria
## Basc
### Nom

zapataria
* absolutiu definit singular de zapatari
# zapatariarekin
## Basc
### Nom

zapatariarekin
* comitatiu definit singular de zapatari
# zapatariarengana
## Basc
### Nom

zapatariarengana
* al·latiu definit singular de zapatari
# zapatarentzat
## Basc
### Nom

zapatarentzat
* benefactiu indefinit de zapata
* benefactiu definit singular de zapata
# zapatari
## Basc

   * Pronúncia: /s̪a.pa.ta.ɾi/
   * Àudio: Sant Sebastià

### Nom

zapatari anim.
* sabater

#### Declinació

Nom comú animat en vocal
Cas
Indefinit
Singular
Plural
Absolutiu
zapatari
zapataria
zapatariak
Ergatiu
zapatarik
zapatariak
zapatariek
Datiu
zapatariri
zapatariari
zapatariei
Genitiu
zapatariren
zapatariaren
zapatarien
Comitatiu
zapatarirekin
zapatariarekin
zapatariekin
Benefactiu
zapatarirentzat
zapatariarentzat
zapatarientzat
Instrumental
zapatariz
zapatariaz
zapatariez
Partitiu
zapataririk
Prolatiu
zapataritzat
Causal
zapatarirengatik
zapatariarengatik
zapatariengatik
Locatius
Inessiu
zapatarirengan
zapatariarengan
zapatariengan
Ablatiu
zapatarirengandik
zapatariarengandik
zapatariengandik
Al·latiu
zapatarirengana
zapatariarengana
zapatariengana
Terminatiu
zapatarirenganaino
zapatariarenganaino
zapatarienganaino
Al·l. direcional
zapatarirenganantz
zapatariarenganantz
zapatarienganantz
Gen. locatiu
zapatarirenganako
zapatariarenganako
zapatarienganako :

### Nom

zapatari
* datiu indefinit de zapata
* datiu definit singular de zapata
# zapatariarengan
## Basc
### Nom

zapatariarengan
* inessiu definit singular de zapatari
# zapatariarenganaino
## Basc
### Nom

zapatariarenganaino
* terminatiu definit singular de zapatari
# 朱蕉
## Xinès
### Nom

朱蕉 ‎(tradicional i simplificat, pinyin zhūjiāo)
* (botànica) Cordyline fruticosa Thunb.

#### Sinònims

* 铁连草 ‎(tiěliáncǎo), 铁树 ‎(tiěshù)

### Vegeu també

* «3823. 铁树叶». A: 中药大辞典, 1995. Xangai: 上海科学技术出版社, 1986, 1860. ISBN 7-5323-0843-X.
# 梧桐
## Xinès
### Nom

梧桐 ‎(tradicional i simplificat, pinyin wútóng)
* (botànica) firmiana (Firmiana simplex (L.) W.F. Wight)

#### Sinònims

* 青桐 ‎(qīngtóng)
* 桐麻 ‎(tóngmá)

#### Hiperònims

* 梧桐属 ‎(wútóngshǔ)

#### Compostos i expressions

* 法国梧桐 ‎(fǎguówútóng)
* 梧桐科 ‎(wútóngkē)
* 梧桐属 ‎(wútóngshǔ)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
* Flora of China, Vol. 12 Page 311, 1. Firmiana simplex (Linnaeus) W. Wight, U. S. D. A. Bur. Pl. Industr. Bull. 142: 67. 1909., Harvard University
* «4071. 梧桐子». A: 中药大辞典, 1995. Xangai: 上海科学技术出版社, 1986, p. 1982. ISBN 7-5323-0843-X.
# 植物界
## Xinès
### Nom

植物界 ‎(tradicional i simplificat, pinyin zhíwùjiè)
* plantes (regne Plantae)

#### Sinònims

* 植物 ‎(zhíwù)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 核融合
## Japonès

   * Etimologia: Del prefix 核 ‎(«nucli») i 融合 ‎(«aglutinació, fusió, adhesió»)

### Nom

核融合 ‎(hiragana かくゆうごう, romaji kakuyūgō)
* (física) fusió nuclear
    核融合はご存知ですか？kakuyuugou wa gozonji desu ka?Que sabeu què és la fusió nuclear? (vós-vosaltres)

#### Relacionats

* 原子 ‎(«àtom»)
* 原子力 ‎(«energia nuclear»)
* 原子核 ‎(«nucli (atòmic)»)

#### Antònims

* 核分裂 ‎(«fissió nuclear»)
# 植物
## Xinès
### Nom

植物 ‎(tradicional i simplificat, pinyin zhíwù)
* (botànica) planta
* (botànica) plantes (regne Plantae)

#### Sinònims

* (regne) 植物界 ‎(zhíwùjiè)

#### Hipònims

* 蕨类植物 ‎(juélèizhíwù)

#### Compostos i expressions

* 蕨类植物 ‎(juélèizhíwù)
* 植物界 ‎(zhíwùjiè)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 杯子
## Xinès
### Nom

杯子 ‎(tradicional i simplificat, pinyin bēizǐ)
* got
# 林泽兰
## Xinès

Forma simplificada de 林澤蘭 («Eupatorium lindleyanum»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Sinònims

* 白鼓钉 ‎(báigǔdīng)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 核分裂
## Japonès

   * Etimologia: Del prefix 核 ‎(«nucli») i 分裂 ‎(«separar, dividir»)

### Nom

核分裂 ‎(hiragana かくぶんれつ, romaji kakubunretsu)
* (física) fissió nuclear
    核分裂は教えなくて良かった。kakubunretsu wa oshienakute yokattaM'alegro que no m'ensenyés la fissió nuclear.

#### Relacionats

* 原子 ‎(«àtom»)
* 原子核 ‎(«nucli (atòmic)»)

#### Antònims

* 核融合 ‎(«fusió nuclear»)
# 樟科
## Xinès
### Nom

樟科 ‎(tradicional i simplificat, pinyin zhāngkē)
* (botànica) lauràcies (Lauraceae)

#### Hiperònims

* 樟目 ‎(zhāngmù)

#### Hipònims

* 木姜子属 ‎(mùjiāngzǐshǔ)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 梅花草
## Xinès
### Nom

梅花草 ‎(tradicional i simplificat, pinyin méihuācǎo)
* (botànica) fetgera blanca (Parnassia palustris L.)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
* «4080. 梅花草». A: 中药大辞典, 1995. Xangai: 上海科学技术出版社, 1986, p. 1984. ISBN 7-5323-0843-X.
# énergiques
## Francès

   * Pronúncia: /ɛʁˈʒik/

### Adjectiu

énergiques inv. pl.
* forma plural de énergique
# énumération
## Francès

   * Pronúncia: /e.ny.me.ʁaˈsjɔ̃/

### Nom

énumération f. ‎(plural énumérations)
* enumeració