OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# cara oberta
## Català
### Nom

cara oberta f. ‎(plural cares obertes)
* (pilota basca, esports de raqueta) Disposició d'una raqueta o una eina consistent a agafar-la mantenint-ne la cara inclinada cap amunt.

#### Sinònims

* raqueta oberta
* pala oberta (tennis de taula)

#### Traduccions

* Anglès: open racket $^{(en)}$, open racket face $^{(en)}$
* Basc: alde ireki $^{(eu)}$, aurpegi ireki $^{(eu)}$
* Castellà: cara abierta $^{(es)}$, raqueta abierta $^{(es)}$
* Francès: face ouverte $^{(fr)}$, raquette ouverte $^{(fr)}$

### Vegeu també

* cara oberta. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# car racing game
## Anglès
### Nom

car racing game
* (videojocs) joc de curses

#### Sinònims

* auto race game
* race game

### Vegeu també

* car racing game. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# cara abierta
## Castellà
### Nom

cara abierta f. ‎(plural caras abiertas)
* (pilota basca, esports de raqueta) cara oberta

#### Sinònims

* raqueta abierta

### Vegeu també

* cara abierta. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# cara-sol
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌka.ɾəˈsɔɫ/, occidental /ˌka.ɾaˈsɔɫ/
   * Rimes: -ɔl
   * Etimologia: De cara, a i sol.

### Nom

cara-sol m. ‎(plural cara-sols)
* (valencià) solell

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ra·sol (3)
* Anagrames: Clarasó, clarosa

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# cara cerrada
## Castellà
### Nom

cara cerrada f. ‎(plural caras cerradas)
* (pilota basca, esports de raqueta) cara tancada

#### Sinònims

* raqueta cerrada

### Vegeu també

* cara cerrada. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# cara de jutge
## Català
### Nom

cara de jutge f. ‎(plural cares de jutge)
* Aspecte sever, difícil de tractar.

#### Sinònims

* cara de pocs amics
* cara de tres déus

#### Traduccions

* Anglès: sullen face $^{(en)}$
* Castellà: cara de pocos amigos $^{(es)}$, cara de justo juez $^{(es)}$, cara de vinagre $^{(es)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
# chatearé
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /t͡ʃa.te.aˈɾe/
       Americà: alt /t͡ʃ(a).te.aˈɾe/, baix /t͡ʃa.te.aˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

chatearé
* primera persona del singular (yo) del futur d'indicatiu del verb chatear
# chategn
## Crioll de Guadeloupe

   * Etimologia: Del francès châtaigne.

### Nom

chategn
* Bot. (Artocarpus altilis (Parkinson) Fosberg) Arbre del pa.

#### Relacionats

* zabapen (fruita)

### Vegeu també

* Vilayleck, Elisabeth. Ethnobotanique et médecine traditionnelle créoles, 2002. Matoury: Ibis Rouge, 124. ISBN 2-84450-134-6.
# chathamral
## Neerlandès

   * Etimologia: De Chatham ‎(«illes Chatham») i ral ‎(«rasclet, rascló»).

### Nom

chathamral m. ‎(plural chathamrallen)
* (ornitologia) rascló de les Chatham (Cabalus modestus)

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès
# chateo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /t͡ʃaˈte.o/
       Americà: alt /t͡ʃ(a)ˈte.o/, baix /t͡ʃaˈte.o/
   * Rimes: -eo

### Verb

chateo
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb chatear
# chathamaalscholver
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: Compost del nesònim Chatham (arxipèlag de Nova Zelanda) i aalscholver ‎(«corb marí»).

### Nom

chathamaalscholver m. ‎(plural chathamaalscholvers)
* (ornitologia) corb marí de Featherston (Phalacrocorax featherstoni)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# chatos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈt͡ʃa.tos/, meridional /ˈt͡ʃa.toh/
       Americà: alt /ˈt͡ʃa.t(o)s/, baix /ˈt͡ʃa.toh/, austral /ˈt͡ʃa.tos/
   * Rimes: -atos

### Adjectiu

chatos m. pl.
* forma plural de chato

### Nom

chatos m. pl.
* forma plural de chato
# chathamstormvogel
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: Del nesònim illes Chatham i stormvogel ‎(«petrell; fulmar; baldriga»).

### Nom

chathamstormvogel m. ‎(plural chathamstormvogels)
* (ornitologia) petrell de les Chatham (Pterodroma axillaris)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# chateé
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /t͡ʃa.teˈe/
       Americà: alt /t͡ʃ(a).teˈe/, baix /t͡ʃa.teˈe/
   * Rimes: -e

### Verb

chateé
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb chatear
# chato
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈt͡ʃa.to/
       Americà: alt /ˈt͡ʃa.t(o)/, baix /ˈt͡ʃa.to/
   * Rimes: -ato

### Nom

chato m. ‎(plural chatos)
* Xato (avió).

### Adjectiu

chato m. ‎(femení chata, plural masculí chatos, plural femení chatas)
* Xato (amb un nas que sobresurt poc).
* Xato (qualsevol element que sobresurt poc).

### Miscel·lània

* Síl·labes: cha·to (2)
# chats
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈtʃ͡æts/

### Nom

chats
* forma plural de chat (xerrades, converses, xats)

### Verb

chats
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de chat: [ell/ella] xerra

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈt͡ʃa(t)s/, meridional /ˈt͡ʃa(t)h/
       Americà: alt /ˈt͡ʃats/, baix /ˈt͡ʃa(t)h/, austral /ˈt͡ʃa(t)s/
   * Rimes: -ats

### Nom

chats m. pl.
* forma plural de chat

## Francès

   * Pronúncia: /ˈʃa/ àudio (F)

### Nom

chats m. pl.
* forma plural de chat ‎(«gats o xats»)
# caveas
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈka.wɛ.aːs/

### Nom

caveās
* acusatiu plural de cavea
# caveam
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈka.wɛ.am/

### Nom

caveam
* acusatiu singular de cavea
# cavere
## Llatí

   * Pronúncia: /kaˈweː.rɛ/

### Verb

cavēre
* infinitiu del present actiu de caveō
# cavearum
## Llatí

   * Pronúncia: /ka.wɛˈaː.rʊm/

### Nom

caveārum
* genitiu plural de cavea
# caveis
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈka.wɛ.iːs/

### Nom

caveīs
* datiu plural de cavea
* ablatiu plural de cavea
# cavet
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kəˈβɛt/ balear /kəˈvət/, /kəˈvɛt/ Occidental: nord-occidental /kaˈβet/ valencià /kaˈvet/, /kaˈβet/
   * Rimes: -ɛt

### Nom

cavet m. ‎(plural cavets)
* Forma alternativa de cabet.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·vet (2)
* Anagrama: tàvec

### Vegeu també

* cavet. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# caveae
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈka.wɛ.aj/

### Nom

caveae
* nominatiu plural de cavea
* vocatiu plural de cavea
* genitiu singular de cavea
* datiu singular de cavea
# caveo
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈka.wɛ.oː/
   * Etimologia: De l'arrel protoindoeuropea *(s)kewh₁- («percebre, parar atenció»).

### Verb

caveō ‎(1a present$^?$), cavēs ‎(2a present), cavēre ‎(infinitiu), cāvī ‎(perfet), cautum ‎(supí)
* vigilar, anar en compte
* prevenir, preservar
* assegurar, garantir
* decretar, estipular

#### Derivats

| cautē cautēla cautim cautiō | cautor cautulus cautus praecaveō |
# caverneuse
## Francès
### Adjectiu

caverneuse f. ‎(plural caverneuses)
* forma femenina de caverneux
# collaborative consultation
## Anglès
### Nom

collaborative consultation
* consulta col·laborativa

### Vegeu també

* collaborative consultation. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# collaboratrices éducatives
## Francès
### Nom

collaboratrices éducatives f. pl.
* forma plural de collaboratrice éducative
# collaborateurs éducatifs
## Francès
### Nom

collaborateurs éducatifs m. pl.
* forma plural de collaborateur éducatif
# collaborative research
## Anglès
### Nom

collaborative research
* recerca col·laborativa

#### Sinònims

* cooperative research
* joint research

### Vegeu també

* collaborative research. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# collagens
## Anglès
### Nom

collagens
* forma plural de collagen
# collaboratrice éducative
## Francès
### Nom

collaboratrice éducative f. ‎(plural collaboratrices éducatives)
* forma femenina de collaborateur éducatif
# collagen
## Anglès
### Nom

collagen ‎(plural collagens)
* col·lagen
# circoncidessero
## Italià
### Verb

circoncidessero
* tercera persona plural (loro, essi/esse) de l'imperfet de subjuntiu de circoncidere
# circoncidevate
## Italià
### Verb

circoncidevate
* segona persona plural (voi) de l'imperfet d'indicatiu de circoncidere
# circoncideva
## Italià
### Verb

circoncideva
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) de l'imperfet d'indicatiu de circoncidere
# circoncidevano
## Italià
### Verb

circoncidevano
* tercera persona plural (loro, essi/esse) de l'imperfet d'indicatiu de circoncidere
# circoncideste
## Italià
### Verb

circoncideste
* segona persona plural (voi) del passat de circoncidere
* segona persona plural (voi) de l'imperfet de subjuntiu de circoncidere
# circoncidesti
## Italià
### Verb

circoncidesti
* segona persona singular (tu) del passat de circoncidere
# circoncidete
## Italià
### Verb

circoncidete
* segona persona plural (voi) del present d'indicatiu de circoncidere
* segona persona plural (voi) de l'imperatiu de circoncidere
# circoncidevamo
## Italià
### Verb

circoncidevamo
* primera persona plural (noi) de l'imperfet d'indicatiu de circoncidere
# circoncidessi
## Italià
### Verb

circoncidessi
* primera persona singular (io) de l'imperfet de subjuntiu de circoncidere
* segona persona singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu de circoncidere
# circoncidessimo
## Italià
### Verb

circoncidessimo
* primera persona plural (noi) de l'imperfet de subjuntiu de circoncidere
# col·leccionable
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuɫ.ɫək.si.uˈnab.bɫə/, /ku.ɫək.si.uˈna.βɫə/ balear /koɫ.ɫək.si.oˈnab.bɫə/, /kuɫ.ɫək.si.uˈnab.bɫə/ Occidental: nord-occidental /koɫ.ɫek.si.oˈnab.bɫe/, /ko.ɫek.si.oˈna.βɫe/ valencià /koɫ.ɫek.si.oˈna.bɫe/, /ko.ɫek.si.oˈna.βɫe/
   * Rimes: -able
   * Etimologia: De col·leccionar i el sufix -ble.

### Nom

col·leccionable m. ‎(plural col·leccionables)
* Obra en fascicles.

#### Traduccions

* Anglès: collectable $^{(en)}$, collectible $^{(en)}$
* Castellà: coleccionable $^{(es)}$ m.

### Adjectiu

col·leccionable inv. ‎(plural col·leccionables)
* Que pot ser col·leccionat.

#### Traduccions

* Anglès: collectable $^{(en)}$, collectible $^{(en)}$
* Castellà: coleccionable $^{(es)}$
* Francès: collectable $^{(fr)}$
* Polonès: kolekcjonerski $^{(pl)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: col·lec·ci·o·na·ble (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, ésAdir
# col·leccionar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuɫ.ɫək.si.uˈna/, /ku.ɫək.si.uˈna/ balear /koɫ.ɫək.si.oˈna/, /kuɫ.ɫək.si.uˈna/ Occidental: nord-occidental /koɫ.ɫek.si.oˈna/, /ko.ɫek.si.oˈna/ valencià /koɫ.ɫek.si.oˈnaɾ/, /ko.ɫek.si.oˈna/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: col·leccionà
   * Etimologia: De col·lecció i la desinència -ar, segle XIX.

### Verb

col·leccionar trans.
* Adquirir i conservar coses que tenen alguna cosa en comú pel plaer de tenir-les, fer-ne una col·lecció.
    «El marquès multiplicava les cites en llatí i col·leccionava totes les pedres més o menys romanes que li queien a les mans.» (Llorenç Vilallonga, Mort de dama, 1931)

#### Relacionats

* tsundoku

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: col·lecciono, col·lecciona, col·leccionem

#### Sinònims

* ajuntar, aplegar, reunir

#### Traduccions

* Alemany: sammeln $^{(de)}$, anhäufen $^{(de)}$
* Anglès: collect $^{(en)}$
* Búlgar: колекционирам $^{(bg)}$ ‎(kolektsioniram)
* Castellà: coleccionar $^{(es)}$
* Danès: samle $^{(da)}$
* Eslovac: zbierať $^{(sk)}$
* Eslovè: zbirati $^{(sl)}$
* Finès: keräillä $^{(fi)}$
* Francès: collectioner $^{(fr)}$
* Grec: συλλέγω $^{(el)}$ ‎(sil·lego)
* Hebreu: אסף‎ $^{(he)}$
* Hongarès: gyűjt $^{(hu)}$
* Islandès: safna $^{(is)}$
* Italià: collezionare $^{(it)}$
* Polonès: kolekcjonować $^{(pl)}$
* Portuguès: colecionar $^{(pt)}$
* Romanès: colecţiona $^{(ro)}$
* Rus: коллекциони́ровать $^{(ru)}$ ‎(kol·lektsionírovat)
* Suec: samla $^{(sv)}$
* Txec: sbírat $^{(cs)}$
* Volapük: konletön $^{(vo)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: col·lec·ci·o·nar (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: col·leccionar
# col·lecció
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuɫ.ɫək.siˈo/, /ku.ɫək.siˈo/ balear /koɫ.ɫək.siˈo/, /kuɫ.ɫək.siˈo/ Occidental: /koɫ.ɫek.siˈo/, /ko.ɫek.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del llatí collēctiō, segle XV.

### Nom

col·lecció f. ‎(plural col·leccions)
* Recull d'elements d'un tipus determinat, amb voluntat de formar un conjunt amb certa completesa.
    Una col·lecció de monedes. Una col·lecció de segells. Una col·lecció de manuscrits antics.
* Colla, grup o conjunt.
    Tenia una col·lecció d'amants. Una col·lecció d'esgarrinxades que li havia fet el gat.
* Conjunt de llibres del mateix editor seleccionada sobre criteris comuns.
    Una col·lecció de novel·les de misteri. La col·lecció de clàssics grecs.
* Conjunt de vestimentes creades per un dissenyador en una temporada en concret.
    La col·lecció de primavera.
* (medicina) Acumulació de líquid en una cavitat.
    Una col·lecció de sang. Una col·lecció purulenta.

#### Sinònims

* catàleg
* compendi
* inventari
* recopilació

#### Derivats

* col·leccionable

#### Traduccions

* Afrikaans: versameling $^{(af)}$
* Alemany: Sammlung $^{(de)}$ f.
* Anglès: collection $^{(en)}$
* Àrab: جَمَعَ‎ $^{(ar)}$ f.
* Armeni: հավաքածու $^{(hy)}$ ‎(havakatsú)
* Castellà: colección $^{(es)}$ f.
* Coreà: 수집 $^{(ko)}$ ‎(sujip)
* Danès: samling $^{(da)}$
* Eslovac: kolekcia $^{(sk)}$ f., zbierka $^{(sk)}$ f., súbor $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: zbirka $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: kolekto $^{(eo)}$
* Estonià: kogu $^{(et)}$
* Finès: kokoelma $^{(fi)}$
* Francès: collection $^{(fr)}$
* Georgià: კრებული $^{(ka)}$ ‎(krèbuli)
* Grec: συλλογή $^{(el)}$ f. ‎(sil·logí)
* Grec antic: συναγωγή $^{(grc)}$ f. ‎(synagōgḗ)
* Hebreu: אוסף‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: संग्रह $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: gyűjtemény $^{(hu)}$, kollekció $^{(hu)}$
* Italià: collezione $^{(it)}$
* Japonès: コレクション $^{(ja)}$ ‎(korekushon)
* Letó: kolekcija $^{(lv)}$
* Macedoni: збирка $^{(mk)}$ f., колекција $^{(mk)}$ f.
* Neerlandès: collectie $^{(nl)}$ f., verzameling $^{(nl)}$ f.
* Noruec: samling $^{(no)}$
* Polonès: kolekcja $^{(pl)}$ f., zbiór $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: coleção $^{(pt)}$ f.
* Romanès: colecție $^{(ro)}$, colectare $^{(ro)}$ f.
* Rus: колле́кция $^{(ru)}$ f. ‎(kol·léktsia)
* Suec: samling $^{(sv)}$
* Turc: koleksiyon $^{(tr)}$
* Txec: sbírka $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: коле́кція $^{(uk)}$ f. ‎(kolèktsia)
* Vietnamita: bộ sưu tập $^{(vi)}$
* Volapük: konlet $^{(vo)}$
* Xinès: 集 $^{(zh)}$ ‎(jí)

### Miscel·lània

* Síl·labes: col·lec·ci·ó (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# col·lecta
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuɫˈɫɛk.tə/, /kuˈɫɛk.tə/ balear /koɫˈɫɛk.tə/, /kuɫˈɫɛk.tə/ Occidental: nord-occidental /koɫˈɫɛk.ta/, /koˈɫɛk.ta/ valencià /koɫˈɫɛk.ta/, /koˈɫɛk.tɛ/
   * Rimes: -ɛkta
   * Etimologia: Del llatí collēcta, segle XIV. Doblet de collita.

### Nom

col·lecta f. ‎(plural col·lectes)
* Diners o coses que es recapten amb fins benèfics.

#### Traduccions

* Anglès: alms $^{(en)}$
* Castellà: colecta $^{(es)}$
* Francès: collecte $^{(fr)}$
* Italià: colletta $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: col·lec·ta (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# col·le
## Català

   * Pronúncia: (nom) /ˈko.ɫe/
   * Pronúncia: (verb)
       Oriental: central /ˈkɔɫ.ɫə/, /ˈkɔ.ɫə/ balear /ˈkɔɫ.ɫə/ Occidental: /ˈkɔɫ.ɫe/, /ˈkɔ.ɫe/
   * Etimologia: Nom: Apòcope de col·legi, segle XX.

### Nom

col·le m. ‎(plural col·les)
* (col·loquial) Forma abreujada de col·legi.
    «Com que ningú dels dos cedíem, va dir, doncs feu el que vulgueu. I aleshores vaig dir que volia estrenar el cotxe nou. Ja t’he dit que és per a dur David al col·le!, va contestar. Doncs vull anar a buscar les amigues, vaig replicar ben enrabiada.» (Joan Pla, Només la mar ens parlarà d'amor, pàg. 56, 1999)

#### Relacionats

* insti, uni

### Verb

col·le
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb col·lar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb col·lar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb col·lar.

#### Variants

* col·li

### Miscel·lània

* Síl·labes: col·le (2)
* Anagrames: cel·lo, ocell

### Vegeu també

* Obres de referència: Optimot, ésAdir
# col·lectiu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuɫ.ɫəkˈtiw/, /ku.ɫəkˈtiw/ balear /koɫ.ɫəkˈtiw/, /kuɫ.ɫəkˈtiw/ Occidental: /koɫ.ɫekˈtiw/, /ko.ɫekˈtiw/
   * Rimes: -iw
   * Etimologia: Del llatí collectivus, segle XVII.

### Adjectiu

col·lectiu m. ‎(femení col·lectiva, plural masculí col·lectius, plural femení col·lectives)
* Que fan diverses persones de forma conjunta, afectant a totes elles.
    Una demanda col·lectiva
* Terme singular que designa una pluralitat o col·lectiu d'individus.
    Un nom col·lectiu

#### Derivats

* col·lectivament
* col·lectivisme
* col·lectivista
* col·lectivitat
* col·lectivitzar

#### Traduccions

* Anglès: collective $^{(en)}$
* Castellà: colectivo $^{(es)}$
* Esperanto: kolektivo $^{(eo)}$
* Finès: kollektiivi $^{(fi)}$

### Nom

col·lectiu m. ‎(plural col·lectius)
* Conjunt de persones que tenen alguna cosa en comú.
* Grup de treball que actua de forma col·legiada amb les aportacions anònimes dels seus membres.

#### Traduccions

* Alemany: Kollektiv $^{(de)}$ n.
* Anglès: collective $^{(en)}$
* Castellà: colectivo $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: col·lec·tiu (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# col·locaríveu
## Català
### Verb

col·locaríveu
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de col·locar.
# col·locassen
## Català
### Verb

col·locassen
* (valencià, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb col·locar.
# col·locassis
## Català
### Verb

col·locassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb col·locar.
# col·locau
## Català
### Verb

col·locau
* (balear, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de col·locar.
* (balear, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb col·locar.
# col·locasses
## Català
### Verb

col·locasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb col·locar.
# col·locassin
## Català
### Verb

col·locassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb col·locar.
# col·locava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuɫ.ɫuˈka.βə/, /ku.ɫuˈka.βə/ balear /koɫ.ɫoˈka.və/, /kuɫ.ɫuˈka.və/ Occidental: nord-occidental /koɫ.ɫoˈka.βa/, /ko.ɫoˈka.βa/ valencià /koɫ.ɫoˈka.va/, /ko.ɫoˈka.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

col·locava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de col·locar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de col·locar.
# ceterae
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkeː.tɛ.raj/

### Adjectiu

cēterae
* nominatiu femení plural de cēterus
* vocatiu femení plural de cēterus
* genitiu femení singular de cēterus
* datiu femení singular de cēterus
# ceteram
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkeː.tɛ.ram/

### Adjectiu

cēteram
* acusatiu femení singular de cēterus
# cesàries
## Català

   * Pronúncia: oriental /səˈza.ɾi.əs/, occidental /seˈza.ɾi.es/
   * Rimes: -aɾies

### Nom

cesàries f. pl.
* Forma plural de cesària.

### Adjectiu

cesàries f. pl.
* Forma plural de cesària.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ce·sà·ri·es (4)
* Anagrames: escaires, secaries
# cet
## Francès

   * Pronúncia: /sɛt/
   * Homòfons: cette, set
   * Etimologia: Variant de ce davant vocal.

### Adjectiu

cet m. ‎(femení cette, plural masculí ces, plural femení ces)
* aquest
# cetaci
## Català

   * Pronúncia: oriental /səˈta.si/, occidental /seˈta.si/
   * Rimes: -asi

### Nom

cetaci m. ‎(plural cetacis)
* Forma singular de cetacis.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ce·ta·ci (3)
* Anagrama: acètic
# cests
## Català antic
### Nom

cests m. pl.
* forma plural de cest ‎(«cistells»)
    lo senyor rey de Mallorques me trames a la galea LX cests de pa e molt vi e formatges (Crònica de Ramon Muntaner)
# cesó
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /θeˈso/
       Americà: alt /s(e)ˈso/, baix /seˈso/
   * Rimes: -o

### Verb

cesó
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del passat simple del verb cesar

### Miscel·lània

* Síl·labes: ce·só (2)
* Anagrames: ceos $^{(alfagrama)}$, cose, cosé, ecos, -esco, seco, secó
# cesària
## Català

   * Pronúncia: oriental /səˈza.ɾi.ə/, occidental /seˈza.ɾi.a/
   * Rimes: -aɾia
   * Etimologia: Del llatí sectio caesarea ‎(literalment «tall de Cèsar»), de Caesar per la frase a caesō mātris uterō ‎(«de l’úter tallat») publicada per Plini el Vell i erròniament atribuïda al naixement de Cèsar. De fet el nom de Cèsar és d’origen etrusc, la seva mare va sobreviure i la primera cesària amb èxit va ser l’any 1500.

### Nom

cesària f. ‎(plural cesàries)
* Extracció d’un nounat fent una incisió en l’abdomen de la mare.

#### Traduccions

* Anglès: Caesarean section $^{(en)}$
* Castellà: cesárea $^{(es)}$ f.
* Francès: césarienne $^{(fr)}$ f.
* Italià: cesareo $^{(it)}$ m.
* Portuguès: cesariana $^{(pt)}$ f.

### Adjectiu

cesària f. ‎(plural cesàries)
* Forma femenina de cesari.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ce·sà·ri·a (4)
* Anagrames: saciaré, secaria

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# cetera
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkeː.tɛ.raː/, /ˈkeː.tɛ.ra/

### Adjectiu

cēterā
* ablatiu femení singular de cēterus
cētera
* nominatiu femení singular de cēterus
* nominatiu neutre plural de cēterus
* vocatiu femení singular de cēterus
* vocatiu neutre plural de cēterus
* acusatiu neutre plural de cēterus
# citeguéssom
## Català

   * Pronúncia: nord-occidental /si.teˈɣe.som/

### Verb

citeguéssom
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb citar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars per [nosaltres] citéssim, citéssem, citàssem, citàssim o citàrem.
# citen
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈsi.tən/, occidental /ˈsi.ten/
   * Rimes: -iten

### Verb

citen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de citar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb citar.
    [Que ells/elles/vostès] citin o citen.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb citar.
    Citin o citen [ells/elles/vostès].

### Miscel·lània

* Síl·labes: ci·ten (2)
* Anagrama: cenit
# citeguessen
## Català

   * Pronúncia: nord-occidental /si.teˈɣe.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

citeguessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb citar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars per [ells/elles/vostès] citessin, citessen, citassin, citassen o citaren.

### Miscel·lània

* Anagrama: cuetegessin
# citeguesses
## Català

   * Pronúncia: nord-occidental /si.teˈɣe.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

citeguesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb citar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars per [tu] citessis, citesses, citassis, citasses o citares.

### Miscel·lània

* Anagrama: cuetegessis
# citegueu
## Català

   * Pronúncia: nord-occidental /si.teˈɣew/
   * Rimes: -ew

### Verb

citegueu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb citar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars nord-occidentals per [que vosaltres/vós] citeu.
# citegués
## Català

   * Pronúncia: nord-occidental /si.teˈɣes/
   * Rimes: -es

### Verb

citegués
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb citar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars per [ell/ella/vostè] cités, citàs o citara.

### Miscel·lània

* Anagrama: cuetegis