OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# xerrac
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃəˈrak/, occidental /t͡ʃeˈrak/
   * Rimes: -ak
   * Etimologia: Onomatopeic amb similitud de serra, segle XIX.

### Nom

xerrac m. ‎(plural xerracs)
* Serra amb un mànec en un extrem.
* Instrument idiòfon de percussió que consisteix en una fulla d'acer fixada per un dels caps a un mànec de fusta, molt semblant a un xerrac de fuster però sense dents, que es toca amb un arquet de violí o colpejant amb una baqueta.
* xerric-xerrac

#### Variants

* xorrac
* xurrac

#### Traduccions

* Alemany: Fuchsschwanz $^{(de)}$ m., Blattsäge $^{(de)}$ f.
* Anglès: handsaw $^{(en)}$
* Castellà: serrucho $^{(es)}$
* Eslovac: píla $^{(sk)}$ f., pílka $^{(sk)}$ f.
* Francès: scie $^{(fr)}$
* Italià: sega $^{(it)}$
* Polonès: piła $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: serrote $^{(pt)}$ m.
* Anglès: musical saw $^{(en)}$
* Castellà: hoja de sierra $^{(es)}$
* Francès: scie musicale $^{(fr)}$

### Verb

xerrac
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de xerracar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xer·rac (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* xerrac. Terminologia dels instruments musicals. Informació cedida per TERMCAT.
# xerografií
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ksə.ɾu.ɣɾə.fiˈi/ balear /ksə.ɾo.ɣɾə.fiˈi/, /ksə.ɾu.ɣɾə.fiˈi/ Occidental: nord-occidental /kse.ɾo.ɣɾa.fiˈi/ valencià /kse.ɾo.ɣɾa.fiˈi/, /ʃe.ɾo.ɣɾa.fiˈi/
   * Rimes: -i

### Verb

xerografií
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de xerografiar.
# xerostomias
## Anglès
### Nom

xerostomias
* forma plural de xerostomia
# xerostomia
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ksə.ɾus.tuˈmi.ə/ balear /ksə.ɾos.toˈmi.ə/, /ksə.ɾus.tuˈmi.ə/ Occidental: nord-occidental /kse.ɾos.toˈmi.a/ valencià /kse.ɾos.toˈmi.a/, /ʃe.ɾos.toˈmi.a/
   * Rimes: -ia
   * Etimologia: Del prefix xero-, estoma i el sufix -ia.

### Nom

xerostomia f. ‎(plural xerostomies)
* Sequedat anormal de la boca per falta de salivació.

#### Traduccions

* Anglès: xerostomia $^{(en)}$
* Castellà: xerostomía $^{(es)}$ f.
* Francès: xérostomie $^{(fr)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xe·ros·to·mi·a (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, Termcat

## Anglès

   * Etimologia: Del prefix xero-, stoma i el sufix -ia.

### Nom

xerostomia ‎(comptable i incomptable, plural xerostomias)
* xerostomia
# xerr
## Català

   * Pronúncia: balear /ˈʃɛɾ/

### Verb

xerr
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de xerrar.
    Forma amb desinència zero: [jo] xerro, xerre, xerr o xerri.
# xerografiïs
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ksə.ɾu.ɣɾəˈfi.is/ balear /ksə.ɾo.ɣɾəˈfi.is/, /ksə.ɾu.ɣɾəˈfi.is/ Occidental: nord-occidental /kse.ɾo.ɣɾaˈfi.is/ valencià /kse.ɾo.ɣɾaˈfi.is/, /ʃe.ɾo.ɣɾaˈfi.is/
   * Rimes: -iis

### Verb

xerografiïs
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb xerografiar.
# xerografiï
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ksə.ɾu.ɣɾəˈfi.i/ balear /ksə.ɾo.ɣɾəˈfi.i/, /ksə.ɾu.ɣɾəˈfi.i/ Occidental: nord-occidental /kse.ɾo.ɣɾaˈfi.i/ valencià /kse.ɾo.ɣɾaˈfi.i/, /ʃe.ɾo.ɣɾaˈfi.i/
   * Rimes: -ii

### Verb

xerografiï
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de xerografiar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb xerografiar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb xerografiar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb xerografiar.
# vuitanta-dos
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bujˌtan.təˈðos/, balear /vujˌtan.təˈðos/ Occidental: nord-occidental /bujˌtan.taˈðos/ valencià /vujˌtan.taˈðos/, /bwiˌtan.taˈðos/
   * Rimes: -os
   * Etimologia: Compost de vuitanta i dos.

### Numeral

vuitanta-dos m. ‎(femení vuitanta-dues o vuitanta-dos)
* (cardinal) Vuitanta més dos.
    Té vuitanta-dos anys
* (valor ordinal, invariable) Vuitanta-dosè, vuitanta-dosena.
    La pàgina vuitanta-dos

#### Notes

El femení vuitanta-dues només s'usa com a adjectiu cardinal. En alguns parlars s'utilitza vuitanta-dos de forma invariable.

#### Sinònims

* huitanta-dos en valencià

#### Traduccions

* Alemany: zweiundachtzig $^{(de)}$
* Anglès: eighty-two $^{(en)}$
* Basc: laurogei $^{(eu)}$ ta bi
* Castellà: ochenta $^{(es)}$ y dos
* Esperanto: okdek $^{(eo)}$ du
* Francès: quatre-vingt-deux $^{(fr)}$
* Gallec: oitenta $^{(gl)}$ e dous
* Italià: ottantadue $^{(it)}$
* Occità: ochanta $^{(oc)}$ dos, ueitanta $^{(oc)}$ dus
* Portuguès: oitenta $^{(pt)}$ e dois
* Romanès: optzeci $^{(ro)}$ şi doi
* Suec: åttiotvå $^{(sv)}$
* Tahitià: e va'u 'ahuru $^{(ty)}$ ma piti

### Nom

vuitanta-dos m. ‎(plural vuitanta-dosos)
* Xifra i nombre 82.

### Miscel·lània

* Síl·labes: vui·tan·ta·dos (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
# vuitanta-dosé
## Català
### Numeral

vuitanta-dosé m. ‎(femení vuitanta-dosena, plural masculí vuitanta-dosens, plural femení vuitanta-dosenes)
* (ordinal, partitiu, valencià) Forma alternativa de vuitanta-dosè.

### Miscel·lània

* Síl·labes: vui·tan·ta·do·sé (5)
# vuitanta-cinquè
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bujˌtan.tə.siŋˈkɛ/ balear /vujˌtan.tə.siŋˈkə/, /vujˌtan.tə.siŋˈkɛ/ Occidental: nord-occidental /bujˌtan.ta.siŋˈke/ valencià /vujˌtan.ta.siŋˈke/, /bwiˌtan.ta.siŋˈke/
   * Rimes: -ɛ
   * Etimologia: De vuitanta-cinc i el sufix -è.

### Numeral

vuitanta-cinquè m. ‎(femení vuitanta-cinquena, plural masculí vuitanta-cinquens, plural femení vuitanta-cinquenes)
* (ordinal) Que en l'ordre d'una sèrie ocupa la posició vuitanta-cinc.
* (partitiu) De les parts d'un tot dividit vuitanta-cinc parts iguals.

#### Notes

* Se solen utilitzar xifres romanes amb valor d'ordinal darrere de noms propis i de segles, i davant d'esdeveniments periòdics.
* L'ordinal normalment va davant del substantiu. Quan es posposa, i darrere de noms propis a partir de l'onze, es pot substituir pel cardinal masculí.

#### Sinònims

* huitanta-cinqué, en valencià

#### Traduccions

* Anglès: eighty-fifth $^{(en)}$
* Castellà: octogésimo $^{(es)}$ quinto
* Francès: quatre-vingt-cinquième $^{(fr)}$
* Gallec: octoxésimo $^{(gl)}$ quinto
* Italià: ottantacinquesimo $^{(it)}$
* Occità: ochanta $^{(oc)}$ cinquen, ueitanta $^{(oc)}$ cincau
* Portuguès: octogésimo-quinto $^{(pt)}$

### Nom

vuitanta-cinquè m. ‎(plural vuitanta-cinquens)
* Una de les vuitanta-cinc parts iguals en que es divideix un tot
    un vuitanta-cinquè es representa 1/85

### Miscel·lània

* Síl·labes: vui·tan·ta·cin·què (5)
* Anagrama: cinquanta-vuitè
# vuitanta-dosè
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bujˌtan.tə.ðuˈzɛ/ balear /vujˌtan.tə.ðoˈzə/, /vujˌtan.tə.ðuˈzɛ/ Occidental: nord-occidental /bujˌtan.ta.ðoˈze/ valencià /vujˌtan.ta.ðoˈze/, /bwiˌtan.ta.ðoˈze/
   * Rimes: -ɛ
   * Etimologia: De vuitanta-dos i el sufix -è.

### Numeral

vuitanta-dosè m. ‎(femení vuitanta-dosena, plural masculí vuitanta-dosens, plural femení vuitanta-dosenes)
* (ordinal) Que en l'ordre d'una sèrie ocupa la posició vuitanta-dos.
* (partitiu) De les parts d'un tot dividit vuitanta-dos parts iguals.

#### Notes

* Se solen utilitzar xifres romanes amb valor d'ordinal darrere de noms propis i de segles, i davant d'esdeveniments periòdics.
* L'ordinal normalment va davant del substantiu. Quan es posposa, i darrere de noms propis a partir de l'onze, es pot substituir pel cardinal masculí.

#### Variants

* huitanta-dosé (valencià)

#### Traduccions

* Anglès: eighty-second $^{(en)}$
* Castellà: octogésimo $^{(es)}$ segundo
* Francès: quatre-vingt-deuxième $^{(fr)}$
* Gallec: octoxésimo $^{(gl)}$ segundo
* Italià: ottantaduesimo $^{(it)}$
* Occità: ochanta $^{(oc)}$ dosen, ueitanta $^{(oc)}$ dusau
* Portuguès: octogésimo-segundo $^{(pt)}$

### Nom

vuitanta-dosè m. ‎(plural vuitanta-dosens)
* Una de les vuitanta-dues parts iguals en què es divideix un tot
    un vuitanta-dosè es representa 1/82

### Miscel·lània

* Síl·labes: vui·tan·ta·do·sè (5)
# vuitanta-cinqué
## Català
### Numeral

vuitanta-cinqué m. ‎(femení vuitanta-cinquena, plural masculí vuitanta-cinquens, plural femení vuitanta-cinquenes)
* (ordinal, partitiu, valencià) Forma alternativa de vuitanta-cinquè.

### Miscel·lània

* Síl·labes: vui·tan·ta·cin·qué (5)
* Anagrama: cinquanta-vuitè
# zibetekin
## Basc
### Nom

zibetekin
* comitatiu definit plural de zibeta
# zibetenganantz
## Basc
### Nom

zibetenganantz
* al·latiu direccional definit plural de zibeta
# zibetengana
## Basc
### Nom

zibetengana
* al·latiu definit plural de zibeta
# zibetentzat
## Basc
### Nom

zibetentzat
* benefactiu definit plural de zibeta
# zibeten
## Basc
### Nom

zibeten
* genitiu definit plural de zibeta
# zibetengan
## Basc
### Nom

zibetengan
* inessiu definit plural de zibeta
# zibetengandik
## Basc
### Nom

zibetengandik
* ablatiu definit plural de zibeta
# zibetenganaino
## Basc
### Nom

zibetenganaino
* terminatiu definit plural de zibeta
# zibetenganako
## Basc
### Nom

zibetenganako
* genitiu locatiu definit plural de zibeta
# zibetengatik
## Basc
### Nom

zibetengatik
* causal definit plural de zibeta
# zoroengan
## Basc
### Nom

zoroengan
* inessiu definit plural de zoro
# zorok
## Basc
### Nom

zorok
* ergatiu indefinit de zoro
# zoroengana
## Basc
### Nom

zoroengana
* al·latiu definit plural de zoro
# zoroenganaino
## Basc
### Nom

zoroenganaino
* terminatiu definit plural de zoro
# zoroenganako
## Basc
### Nom

zoroenganako
* genitiu locatiu definit plural de zoro
# zoroengatik
## Basc
### Nom

zoroengatik
* causal definit plural de zoro
# zoroez
## Basc
### Nom

zoroez
* instrumental definit plural de zoro
# zoroenganantz
## Basc
### Nom

zoroenganantz
* al·latiu direccional definit plural de zoro
# zoroengandik
## Basc
### Nom

zoroengandik
* ablatiu definit plural de zoro
# zoroentzat
## Basc
### Nom

zoroentzat
* benefactiu definit plural de zoro
# xipollaria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃi.pu.ʎəˈɾi.ə/ balear /ʃi.po.ʎəˈɾi.ə/, /ʃi.pu.ʎəˈɾi.ə/ Occidental: /t͡ʃi.po.ʎaˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

xipollaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de xipollar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de xipollar.
# xipollareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃi.pu.ʎəˈɾɛw/ balear /ʃi.po.ʎəˈɾəw/, /ʃi.pu.ʎəˈɾɛw/ Occidental: /t͡ʃi.po.ʎaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

xipollareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de xipollar.
# xipollaries
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃi.pu.ʎəˈɾi.əs/ balear /ʃi.po.ʎəˈɾi.əs/, /ʃi.pu.ʎəˈɾi.əs/ Occidental: /t͡ʃi.po.ʎaˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

xipollaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de xipollar.
# xipollarien
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃi.pu.ʎəˈɾi.ən/ balear /ʃi.po.ʎəˈɾi.ən/, /ʃi.pu.ʎəˈɾi.ən/ Occidental: /t͡ʃi.po.ʎaˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

xipollarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de xipollar.
# xipollaràs
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃi.pu.ʎəˈɾas/ balear /ʃi.po.ʎəˈɾas/, /ʃi.pu.ʎəˈɾas/ Occidental: /t͡ʃi.po.ʎaˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

xipollaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de xipollar.
# xipollarà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃi.pu.ʎəˈɾa/ balear /ʃi.po.ʎəˈɾa/, /ʃi.pu.ʎəˈɾa/ Occidental: /t͡ʃi.po.ʎaˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

xipollarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de xipollar.
# xipollaran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃi.pu.ʎəˈɾan/ balear /ʃi.po.ʎəˈɾan/, /ʃi.pu.ʎəˈɾan/ Occidental: /t͡ʃi.po.ʎaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

xipollaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de xipollar.
# xipollaren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃi.puˈʎa.ɾən/ balear /ʃi.poˈʎa.ɾən/, /ʃi.puˈʎa.ɾən/ Occidental: /t͡ʃi.poˈʎa.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

xipollaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de xipollar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb xipollar.
# xipollares
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃi.puˈʎa.ɾəs/ balear /ʃi.poˈʎa.ɾəs/, /ʃi.puˈʎa.ɾəs/ Occidental: /t͡ʃi.poˈʎa.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

xipollares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de xipollar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb xipollar.
# xafaríem
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃə.fəˈɾi.əm/, occidental /t͡ʃa.faˈɾi.em/
   * Rimes: -iem

### Verb

xafaríem
* Primera persona del plural (nosaltres) del condicional de xafar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xa·fa·rí·em (4)
* Anagrames: afixarem, afixàrem
# xafarà
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃə.fəˈɾa/, occidental /t͡ʃa.faˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

xafarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de xafar.
# xafaríeu
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃə.fəˈɾi.əw/, occidental /t͡ʃa.faˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

xafaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de xafar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xa·fa·rí·eu (4)
* Anagrames: afixareu, afixàreu
# xafasses
## Català
### Verb

xafasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb xafar.
# xafaràs
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃə.fəˈɾas/, occidental /t͡ʃa.faˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

xafaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de xafar.
# xafarranxo
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃə.fəˈraɲ.ʃu/ balear /ʃə.fəˈraɲ.ʃo/, /ʃə.fəˈraɲ.ʃu/ Occidental: /t͡ʃa.faˈraɲ.t͡ʃo/
   * Etimologia: Del castellà zafarrancho, segle XIX, de zafar ‎(«desembarassar») i rancho ‎(«espai d'una nau»).

### Nom

xafarranxo m. ‎(plural xafarranxos)
* Barreja desordenada de gent.
* Acció de desembarassar un vaixell.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: xa·far·ran·xo (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# xafaré
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃə.fəˈɾe/, occidental /t͡ʃa.faˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

xafaré
* Primera persona del singular (jo) del futur de xafar.
# xafassen
## Català
### Verb

xafassen
* (valencià, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb xafar.
# zifi de quatre dents septentrional
## Català
### Nom

zifi de quatre dents septentrional m. ‎(plural zifis de quatre dents septentrionals)
* zífid de quatre dents septentrional

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# zifi de quatre dents meridional
## Català
### Nom

zifi de quatre dents meridional m. ‎(plural zifis de quatre dents meridionals)
* zífid de quatre dents meridional

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# zifio de Blainville
## Castellà
### Nom

zifio de Blainville m. ‎(plural zifios de Blainville)
* balena amb bec de Blainville

### Vegeu també

* zifio de Blainville. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# zifio de Gervais
## Castellà
### Nom

zifio de Gervais m. ‎(plural zifios de Gervais)
* zífid de Gervais

### Vegeu també

* zifio de Gervais. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# zifi de Sowerby
## Català
### Nom

zifi de Sowerby m. ‎(plural zifis de Sowerby)
* balena de bec de Sowerby

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# zifio de Cuvier
## Castellà
### Nom

zifio de Cuvier m. ‎(plural zifios de Cuvier)
* balena amb bec de Cuvier

### Vegeu també

* zifio de Cuvier. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# zifi de Stejneger
## Català
### Nom

zifi de Stejneger m. ‎(plural zifis de Stejneger)
* zífid de Stejneger

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# zifi de True
## Català
### Nom

zifi de True m. ‎(plural zifis de True)
* balena de bec de True

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# zifio de Andrews
## Castellà
### Nom

zifio de Andrews m. ‎(plural zifios de Andrews)
* zífid d'Andrews

### Vegeu també

* zifio de Andrews. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# zifio de Baird
## Castellà
### Nom

zifio de Baird m. ‎(plural zifios de Baird)
* zífid de quatre dents septentrional

### Vegeu també

* zifio de Baird. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# Àgueda
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈa.ɣə.ðə/, occidental /ˈa.ɣe.ða/
   * Etimologia: Variant de Àgata.

### Nom propi

Àgueda f.
* Prenom femení

#### Traduccions

* Anglès: Agatha $^{(en)}$
* Castellà: Ágata $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: À·gue·da (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
* Noms de la població, Idescat
# Àguila
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈa.ɣi.ɫə/, occidental /ˈa.ɣi.ɫa/

### Nom propi

l’Àguila
* Constel·lació boreal situada entre el Dofí, la Sageta, el Serpent i l’Escut.

#### Relacionats

* BorealsZodiacalsAustralsAndròmedaMàquina pneumàticaOcell del ParadísAquariÀguilaAltarÀriesCotxerBoverBuríGirafaCrancLlebrersCa MajorCa MenorCapricornQuillaCassiopeaCentaureCefeuBalenaCamaleóCompàsColomaCabellera de BereniceCorona AustralCorona BorealCorbCopaCreu del SudCigneDofíOradaDragóCavalletEridàFornBessonsGruaHèrculesRellotgeHidra femellaHidra mascleIndiLlangardaixLleóLleó MenorLlebreBalançaLlopLinxLiraTaulaMicroscopiUnicornMoscaEscaireOctantSerpentariOrióGall DindiPegàsPerseuFènixCavallet de PintorPeixosPeix AustralPopaBrúixolaReticleSagetaSagitariEscorpióEscultorEscutSerpentSerpentSextantTaureTelescopiTriangleTriangle AustralTucàÓssa MajorÓssa MenorVelaVergePeix voladorGuineueta

#### Traduccions

* Anglès: Aquila $^{(en)}$
* Francès: Aigle $^{(fr)}$
* Gallec: Aguia $^{(gl)}$
* Italià: Aquila $^{(it)}$
* Llatí: Aquila $^{(la)}$
* Occità: Agla $^{(oc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: À·gui·la (3)
* Anagrames: aigual, iguala, igualà

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GEC
# Àlvar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈaɫ.βər/, balear /ˈaɫ.vəɾ/ Occidental: nord-occidental /ˈaɫ.βar/ valencià /ˈaɫ.vaɾ/, /ˈaɫ.βaɾ/
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

Àlvar m.
* Prenom masculí

#### Traduccions

* Castellà: Álvaro $^{(es)}$
* Suec: Alvar $^{(sv)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: Àl·var (2)
* Anagrames: larva, raval

### Vegeu també

* Cerca Àlvar a Wikidata
* Obres de referència: DCVB
* Noms de la població, Idescat
# Àjọ Ìlera Àgbáyé
## Ioruba
### Nom propi

Àjọ Ìlera Àgbáyé
* Organització Mundial de la Salut

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en ioruba
# Àlex
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈa.ɫəks/ balear /ˈa.ɫeks/, /ˈa.ɫəks/ Occidental: /ˈa.ɫeks/

### Nom propi

Àlex
* Prenom masculí hipocorístic de Alexandre
* Prenom femení hipocorístic de Alexandra

#### Traduccions

* Anglès: Alex $^{(en)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: À·lex (2)
* Anagrames: elxà, laxe, lexa, xale

### Vegeu també

* Cerca Àlex a Wikidata
* Noms de la població, Idescat
# ºF
## Multilingüe

   * Etimologia: Compost de º i F.

### Símbol

ºF
* grau Fahrenheit

#### Notes

A diferència del graus sexagesimals, els graus Fahrenheit van separats de la xifra precedent per un espai en blanc, com els altres símbols.
# ¿
## Català

   * Etimologia: Del castellà ¿.

### Símbol

* (arcaisme, castellanisme) Encapçala interrogacions.

#### Notes

* El seu ús generalment es considera impropi si no és davant de qüestions molt llargues.

## Castellà

   * Etimologia: Inversió de ?.

### Símbol

* Encapçala interrogacions.
# À
## Català
### Lletra

À ‎(majúscula, minúscula à)
* Lletra A amb accent greu.

#### Relacionats

Alfabet català: a A, b B, c C, d D, e E, f F, g G, h H, i I, j J, k K, l L, m M, n N, o O, p P, q Q, r R, s S, t T, u U, v V, w W, x X, y Y, z Z lletres modificades: à À, è È, é É, í Í, ï Ï, ò Ò, ó Ó, ú Ú, ü Ü, ç Ç, l·l L·L

## Francès
### Lletra

À ‎(majúscula, minúscula à)
* Lletra A amb accent greu.

#### Relacionats

Alfabet francès: a A, b B, c C, d D, e E, f F, g G, h H, i I, j J, k K, l L, m M, n N, o O, p P, q Q, r R, s S, t T, u U, v V, w W, x X, y Y, z Z lletres modificades: à À, â Â, æ Æ, ç Ç, è È, é É, ê Ê, ë Ë, î Î, ï Ï, ô Ô, œ Œ, ù Ù, û Û, ü Ü, ÿ Ÿ

## Italià
### Lletra

À ‎(majúscula, minúscula à)
* Lletra A amb accent greu.

#### Relacionats

Alfabet italià: a A, b B, c C, d D, e E, f F, g G, h H, i I, l L, m M, n N, o O, p P, q Q, r R, s S, t T, u U, v V, z Z lletres modificades: à À, è È, é É, ì Ì, ò Ò, ù Ù, estrangerismes: j J, k K, w W, x X, y Y
# Àger
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈa.ʒə/ Occidental: nord-occidental /ˈa.ʒe/, valencià /ˈa.d͡ʒeɾ/ Informal: local /ˈaj.ʒe/
   * Etimologia: Del llatí agger ‎(«terraplè»), documentat des del segle XI.

### Nom propi

Àger f.
* Municipi de la Noguera situat entre Balaguer i Tremp.

#### Derivats

* agerenc

### Miscel·lània

Síl·labes: À·ger (2)
* Anagrames: agre, areg, rega $^{(revers)}$, regà

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DCVB, OnCat
# xarrupejaríeu
## Català
### Verb

xarrupejaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de xarrupejar.
# xarrupejava
## Català
### Verb

xarrupejava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de xarrupejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de xarrupejar.
# xarrupejavo
## Català
### Verb

xarrupejavo
* (col·loquial central) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de xarrupejar.
# xarrupejaves
## Català
### Verb

xarrupejaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de xarrupejar.
# xarrupejo
## Català
### Verb

xarrupejo
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de xarrupejar.
# xarrupejavi
## Català
### Verb

xarrupejavi
* (col·loquial septentrional) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de xarrupejar.
# xarrupejaven
## Català
### Verb

xarrupejaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de xarrupejar.
# xut curt
## Català
### Nom

xut curt m. ‎(plural xuts curts)
* (futbol americà) Xut inicial en què la pilota recorre un mínim de deu iardes.

#### Notes

En un xut curt, la pilota pot ser recuperada per l'equip que ha efectuat el xut.

#### Traduccions

* Anglès: onside kick $^{(en)}$
* Castellà: patada corta $^{(es)}$
* Francès: botté court en jeu $^{(fr)}$

### Vegeu també

* xut curt. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# xut de 22 m
## Català
### Nom

xut de 22 m m. ‎(plural xuts de 22 m)
* (rugbi) Xut de sobrebot concedit a l'equip defensor per haver fet un tocat de defensa o bé per haver sortit la pilota per la línia de toc d'assaig o per la línia de pilota morta, que s'executa a la línia de 22 m.

#### Sinònims

* xut de represa

#### Traduccions

* Anglès: drop-out $^{(en)}$
* Castellà: puntapié de saque de 22 m $^{(es)}$
* Francès: coup de pied de renvoi $^{(fr)}$

### Vegeu també

* xut de 22 m. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# xut de sobrebot
## Català
### Nom

xut de sobrebot m. ‎(plural xuts de sobrebot)
* (futbol americà, rugbi) Xut efectuat immediatament a continuació del primer bot de la pilota a terra, tot just quan comença a enlairar-se, després d'haver-la deixat caure amb les mans o els braços.

#### Hipònims

* (rugbi) xut de 22 m, xut de càstig

#### Sinònims

* sobrebot

#### Traduccions

* Anglès: drop kick $^{(en)}$
* Castellà: puntapié de botepronto $^{(es)}$
* Francès: botté à rebond $^{(fr)}$, coup de pied tombé $^{(fr)}$

### Vegeu també

* xut de sobrebot. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# xut de transformació
## Català
### Nom

xut de transformació m. ‎(plural xuts de transformació)
* (rugbi) Xut a pals concedit a un equip com a conseqüència de la consecució d'un assaig o un assaig de càstig, que s'executa sobre la línia pel punt d'assaig.

#### Sinònims

* transformació

#### Traduccions

* Anglès: conversion $^{(en)}$, conversion kick $^{(en)}$
* Castellà: transformación $^{(es)}$
* Francès: coup de pied de transformation $^{(fr)}$, transformation $^{(fr)}$

### Vegeu també

* xut de transformació. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.