OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# montera
## Català
### Nom

montera f. ‎(plural monteres)
* Grafia antiga per muntera.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mon·te·ra (3)
* Heterograma de 7 lletres (aemnort)
* Anagrames: amorten, entomar, matoner, mentora, notarem, notàrem, ometran, roentam, tomaren

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /monˈte.ɾa/, meridional \moŋˈte.ɾa\
       Americà: alt /monˈte.ɾa/, baix \moŋˈte.ɾa\, austral /monˈte.ɾa/
   * Rimes: -eɾa

### Nom

montera f. ‎(plural monteras)
* muntera
* capell de vellut negre utilitzat pels toreros.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mon·te·ra (3)
* Heterograma de 7 lletres (aemnort)
# monteras
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /monˈte.ɾas/, meridional \moŋˈte.ɾah\
       Americà: alt /monˈte.(ɾa)s/, baix \moŋˈte.ɾah\, austral /monˈte.ɾas/
   * Rimes: -eɾas

### Nom

monteras f. pl.
* forma plural de montera
# montes rusos
## Asturià
### Nom

montes rusos m. pl.
* forma plural de monte rusu
# montes veneris
## Anglès
### Nom

montes veneris
* forma plural de mons veneris
# nitrificà
## Català

   * Pronúncia: /ni.tɾi.fiˈka/
   * Rimes: -a

### Verb

nitrificà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de nitrificar.
# nitrificàsseu
## Català
### Verb

nitrificàsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb nitrificar.
# nitrificàs
## Català
### Verb

nitrificàs
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb nitrificar.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb nitrificar.
# nitrificàssim
## Català
### Verb

nitrificàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb nitrificar.
# nitrificàssiu
## Català
### Verb

nitrificàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb nitrificar.
# nitrificàrem
## Català

   * Pronúncia: oriental /ni.tɾi.fiˈka.ɾəm/, occidental /ni.tɾi.fiˈka.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

nitrificàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de nitrificar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb nitrificar.
# nitrificàreu
## Català

   * Pronúncia: oriental /ni.tɾi.fiˈka.ɾəw/, occidental /ni.tɾi.fiˈka.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

nitrificàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de nitrificar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb nitrificar.
# nitrificàssem
## Català
### Verb

nitrificàssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb nitrificar.
# nitrificàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ni.tɾi.fiˈka.βəw/, balear /ni.tɾi.fiˈka.vəw/ Occidental: nord-occidental /ni.tɾi.fiˈka.βew/ valencià /ni.tɾi.fiˈka.vew/, /ni.tɾi.fiˈka.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

nitrificàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de nitrificar.
# nerabezarotzat
## Basc
### Nom

nerabezarotzat
* prolatiu indefinit de nerabezaro
# nerabezarorik
## Basc
### Nom

nerabezarorik
* partitiu indefinit de nerabezaro
# nerabezarotaraino
## Basc
### Nom

nerabezarotaraino
* terminatiu indefinit de nerabezaro
# nerabezarotako
## Basc
### Nom

nerabezarotako
* genitiu locatiu indefinit de nerabezaro
# nerabezarotatik
## Basc
### Nom

nerabezarotatik
* ablatiu indefinit de nerabezaro
# nerabezaroz
## Basc
### Nom

nerabezaroz
* instrumental indefinit de nerabezaro
# nerabezarotarantz
## Basc
### Nom

nerabezarotarantz
* al·latiu direccional indefinit de nerabezaro
# nerabezarotara
## Basc
### Nom

nerabezarotara
* al·latiu indefinit de nerabezaro
# nerabezarotik
## Basc
### Nom

nerabezarotik
* ablatiu definit singular de nerabezaro
# nerabezarotan
## Basc
### Nom

nerabezarotan
* inessiu indefinit de nerabezaro
# naskiĝotagoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /na.ski.d͡ʒoˈta.ɡoj/

### Nom

naskiĝotagoj
* forma plural de naskiĝotago
# naskiĝtagojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /na.skid͡ʒˈta.ɡojn/

### Nom

naskiĝtagojn
* acusatiu plural de naskiĝtago
# naskiĝotagon
## Esperanto

   * Pronúncia: /na.ski.d͡ʒoˈta.ɡon/

### Nom

naskiĝotagon
* acusatiu de naskiĝotago
# naskiĝu
## Esperanto

   * Pronúncia: /naˈski.d͡ʒu/

### Verb

naskiĝu
* volitiu de naskiĝi
# naskiĝtago
## Esperanto

   * Pronúncia: /na.skid͡ʒˈta.ɡo/
   * Etimologia: De naskiĝo i tago.

### Nom

naskiĝtago ‎(acusatiu naskiĝtagon, plural naskiĝtagoj, plural acusatiu naskiĝtagojn)
* aniversari
    «Hodiaŭ estas ankaŭ ĝia naskiĝtago tial ne mankos donacoj.» (Hans Christian Andersen (trad. Ludwik Lejzer Zamenhof), «Fabeloj de Andersen» (tom I, cap. 2))Avui també és el seu aniversari, que no manquin regals.

#### Variants

* naskiĝotago

#### Sinònims

* naskotago

#### Variants

* naskightago (sistema h), naskigxtago (sistema x)

#### Relacionats

* naskolando, naskiĝlando, naskiĝurbo, naskoloko

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Plena Ilustrita Vortaro de Esperanto sobre naskiĝtago
# naskiĝos
## Esperanto

   * Pronúncia: /naˈski.d͡ʒos/

### Verb

naskiĝos
* futur de naskiĝi
# naskiĝotago
## Esperanto

   * Pronúncia: /na.ski.d͡ʒoˈta.ɡo/
   * Etimologia: De naskiĝo i tago.

### Nom

naskiĝotago ‎(acusatiu naskiĝotagon, plural naskiĝotagoj, plural acusatiu naskiĝotagojn)
* aniversari

#### Variants

* naskiĝtago

#### Sinònims

* naskotago

#### Variants

* naskighotago (sistema h), naskigxotago (sistema x)

#### Relacionats

* naskolando, naskiĝlando, naskiĝurbo, naskoloko

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Plena Ilustrita Vortaro de Esperanto sobre naskiĝotago
# naskiĝotagojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /na.ski.d͡ʒoˈta.ɡojn/

### Nom

naskiĝotagojn
* acusatiu plural de naskiĝotago
# naskiĝtagoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /na.skid͡ʒˈta.ɡoj/

### Nom

naskiĝtagoj
* forma plural de naskiĝtago
# naskiĝtagon
## Esperanto

   * Pronúncia: /na.skid͡ʒˈta.ɡon/

### Nom

naskiĝtagon
* acusatiu de naskiĝtago
# mowers
## Anglès
### Nom

mowers
* forma plural de mower
# movíeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /muˈβi.əw/ balear /moˈvi.əw/, /muˈvi.əw/ Occidental: nord-occidental /moˈβi.ew/ valencià /moˈvi.ew/, /moˈβi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

movíeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de moure.
# movívou
## Català
### Verb

movívou
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de moure.
# movíveu
## Català
### Verb

movíveu
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de moure.
# mow
## Anglès

   * Pronúncia: /məʊ/ (RU), /moʊ/ (EUA)
   * Etimologia: [1]De l'anglès antic māwan, del protogermànic *mēaną. [2] Del francès medieval moue, del francès antic moe, del fràncic *mauwa («arronsar els llavis»), del protogermànic *mauwō.

### Verb

mow ‎(3a persona singular present mows, gerundi mowing, passat i participi mowed)
* segar
* fer gest de ressentiment, fer ganyota

### Nom

mow ‎(plural mows)
* feix de palla
# mowed
## Anglès

   * Pronúncia: /məʊd/

### Verb

mowed
* passat i participi de mow
# mower
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈməʊ.ə(ɹ)/ àudio (EUA)
   * Etimologia: De mow i el sufix -er.

### Nom

mower ‎(plural mowers)
* segadora
* tallagespa
# neutralitzaríveu
## Català
### Verb

neutralitzaríveu
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de neutralitzar.
# neutralitzaríeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /nəw.tɾə.ɫi.d͡zəˈɾi.əw/ Occidental: nord-occidental /new.tɾa.ɫi.d͡zaˈɾi.ew/, valencià /new.tɾa.ɫi.zaˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

neutralitzaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de neutralitzar.
# nerve cell
## Anglès
### Nom

nerve cell ‎(plural nerve cells)
* (anatomia) neurona, cèl·lula nerviosa

#### Sinònims

* neuron

### Vegeu també

* nerve cell. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# nerve fiber
## Anglès
### Nom

nerve fiber ‎(plural nerve fibers)
* (anatomia) fibra nerviosa

### Vegeu també

* nerve fiber. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# nerve fibers
## Anglès
### Nom

nerve fibers
* forma plural de nerve fiber
# nerves
## Anglès
### Nom

nerves
* forma plural de nerve
# nervatura
## Castellà

   * Pronúncia: \neɾ.βaˈtu.ɾa\
   * Rimes: -uɾa

### Nom

nervatura f. ‎(plural nervaturas)
* forma alternativa de nervadura

### Miscel·lània

* Síl·labes: ner·va·tu·ra (4)
# nerve cells
## Anglès
### Nom

nerve cells
* forma plural de nerve cell
# nerve
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Nom

nerve ‎(plural nerves)
* (anatomia) nervi

### Vegeu també

* nerve. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈnɛr.wɛ/

### Nom

nerve
* vocatiu singular de nervus
# nervaturas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \neɾ.βaˈtu.ɾas\, meridional \neɾ.βaˈtu.ɾah\
       Americà: alt \neɾ.βaˈtu.(ɾa)s\, baix \neɾ.βaˈtu.ɾah\, austral \neɾ.βaˈtu.ɾas\
   * Rimes: -uɾas

### Nom

nervaturas f. pl.
* forma plural de nervatura
# nerveuse
## Francès
### Adjectiu

nerveuse f. ‎(plural nerveuses)
* forma femenina de nerveux
# nervi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈnɛr.bi/, (gironí) /ˈner.bi/ balear /ˈnɛɾ.vi/ Occidental: nord-occidental /ˈnɛr.βi/ valencià /ˈnɛɾ.vi/, /ˈnɛɾ.βi/ Informal: balear /ˈniɾ.vi/
   * Etimologia: Del llatí nervium, segle XII.
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

nervi m. ‎(plural nervis)
* Comunicació entre el cervell i les diferents parts del cos que transmet impulsos elèctrics codificant la informació necessària per a l'ésser viu.
* Intranquil·litat, angoixa, agitació.
* Facilitat o ganes de realitzar esforços, tant intel·lectuals com físics.

#### Variants

* nirvi (balear)
* (dialectal) nyirvi (mallorquí, nord-occidental), nyervi (occidental)

#### Sinònims

* energia, força, tremp, vigor, vitalitat

#### Traduccions

* Albanès: nerv $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Nerv $^{(de)}$ m.
* Anglès: nerve $^{(en)}$
* Àrab: عَصَب‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: նյարդ $^{(hy)}$ ‎(niard)
* Asturià: nerviu $^{(ast)}$ m.
* Basc: nerbio $^{(eu)}$, zain $^{(eu)}$
* Belarús: нерв $^{(be)}$ m. ‎(nerv)
* Bengalí: স্নায়ু $^{(bn)}$
* Búlgar: нерв $^{(bg)}$ m. ‎(nerv)
* Castellà: nervio $^{(es)}$
* Coreà: 신경 $^{(ko)}$ ‎(sin-gyeong)
* Danès: nerve $^{(da)}$ c.
* Eslovac: nerv $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: živec $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: nervo $^{(eo)}$
* Estonià: närv $^{(et)}$
* Feroès: nerv $^{(fo)}$ f.
* Finès: hermo $^{(fi)}$
* Francès: nerf $^{(fr)}$
* Gallec: nervio $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: nerf $^{(cy)}$ m.
* Georgià: ნერვი $^{(ka)}$ ‎(nervi)
* Grec: νεύρο $^{(el)}$ n. ‎(nevro)
* Grec antic: νεῦρον $^{(grc)}$ n. ‎(neûron)
* Hebreu: עָצָב‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: नस $^{(hi)}$ f.
* Hongarès: ideg $^{(hu)}$
* Ídix: נערוו‎ $^{(yi)}$ m.
* Indonesi: saraf $^{(id)}$
* Irlandès: néaróg $^{(ga)}$ f.
* Islandès: taug $^{(is)}$ f.
* Italià: nervo $^{(it)}$ m.
* Japonès: 神経 $^{(ja)}$
* Kazakh: жүйке $^{(kk)}$ ‎(jüyke/juike)
* Kirguís: нерв $^{(ky)}$ ‎(nerv)
* Kurd: demar $^{(ku)}$ f.
* Letó: nervs $^{(lv)}$ m.
* Lituà: nervas $^{(lt)}$ m.
* Llatí: nervus $^{(la)}$ m.
* Luxemburguès: Nerv $^{(lb)}$ m.
* Macedoni: нерв $^{(mk)}$ m.
* Maltès: nerv $^{(mt)}$ m.
* Mongol: мэдрэл $^{(mn)}$
* Neerlandès: zenuw $^{(nl)}$ f.
* Noruec: nerve $^{(no)}$ m.
* Polonès: nerw $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: nervo $^{(pt)}$ m.
* Retoromànic: gnerv $^{(rm)}$ m.
* Romanès: nerv $^{(ro)}$ m.
* Rus: нерв $^{(ru)}$ m. ‎(nerv)
* Sànscrit: नाडी $^{(sa)}$ f.
* Suec: nerv $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: асаб $^{(tg)}$
* Tàtar: сеңер $^{(tt)}$
* Turc: sinir $^{(tr)}$
* Ucraïnès: нерв $^{(uk)}$ m. ‎(nerv)
* Uzbek: asab $^{(uz)}$
* Vietnamita: thần kinh $^{(vi)}$
* Volapük: nev $^{(vo)}$
* Xinès: 神經 $^{(zh)}$ ‎(神经, shénjīng)
* Basc: nerbio $^{(eu)}$, zain $^{(eu)}$
* Castellà: nervio $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ner·vi (2)
* Anagrames: Ivern, venir, verín, viner, viren

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: nervi

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈnɛr.wiː/

### Nom

nervī
* nominatiu plural de nervus
* vocatiu plural de nervus
* genitiu singular de nervus
# névralgique
## Francès

   * Pronúncia: /ne.vʁalˈʒik/

### Adjectiu

névralgique inv. ‎(plural névralgiques)
* neuràlgic -a
# névroses
## Francès

   * Pronúncia: /neˈvʁɔz/

### Nom

névroses f. pl.
* forma plural de névrose
# névralgiques
## Francès

   * Pronúncia: /ne.vʁalˈʒik/

### Adjectiu

névralgiques inv. pl.
* forma plural de névralgique
# névrose
## Francès

   * Pronúncia: /neˈvʁoz/

### Nom

névrose f. ‎(plural névroses)
* neurosi

### Vegeu també

* névrose. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# níes
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈni.es/, meridional /ˈni.eh/
       Americà: alt /ˈni.(e)s/, baix /ˈni.eh/, austral /ˈni.es/
   * Rimes: -ies

### Nom

níes f. pl.
* forma plural de ni
# mystic
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈmɪstɪk/ àudio (EUA)

### Adjectiu

mystic ‎(comparatiu more mystic, superlatiu most mystic)
* místic

#### Sinònims

* mystical

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# mysterious
## Anglès

   * Pronúncia: /mɪˈstiəɹiəs/ àudio (EUA)

### Adjectiu

mysterious ‎(comparatiu more mysterious, superlatiu most mysterious)
* misteriós

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# mysteriously
## Anglès

   * Etimologia: De mysterious i el sufix -ly.

### Adverbi

mysteriously ‎(comparatiu more mysteriously, superlatiu most mysteriously)
* misteriosament
# mystical
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Adjectiu

mystical ‎(comparatiu more mystical, superlatiu most mystical)
* místic

#### Sinònims

* mystic

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# mysteries
## Anglès
### Nom

mysteries
* forma plural de mystery
# mystery shoppers
## Anglès
### Nom

mystery shoppers
* forma plural de mystery shopper
# mystique
## Francès

   * Pronúncia: /misˈtik/

### Adjectiu

mystique inv. ‎(plural mystiques)
* místic -a
# mystery
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Nom

mystery ‎(plural mysteries)
* misteri

### Vegeu també

* mystery. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 juliol 2014].
# mystery shopper
## Anglès
### Nom

mystery shopper ‎(plural mystery shoppers)
* simulació de compra

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en anglès
* Obres de referència: Termcat
# mystiques
## Francès

   * Pronúncia: /misˈtik/

### Adjectiu

mystiques inv. pl.
* forma plural de mystique
# netterem
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈnɛtəʀəm/

### Adjectiu

netterem
* forma declinada de nett
# netteste
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈnɛtəstə/

### Adjectiu

netteste
* forma declinada de nett
# netteres
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈnɛtəʀəs/

### Adjectiu

netteres
* forma declinada de nett
# nettester
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈnɛtəstɐ/

### Adjectiu

nettester
* forma declinada de nett
# netterer
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈnɛtəʀɐ/

### Adjectiu

netterer
* forma declinada de nett
# nettesten
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈnɛtəstn̩/ àudio

### Adjectiu

nettesten
* forma superlativa de nett
# netteren
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈnɛtəʀən/

### Adjectiu

netteren
* forma declinada de nett
# nettes
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈnɛtəs/

### Adjectiu

nettes
* forma declinada de nett

## Francès

   * Pronúncia: /nɛt/

### Adjectiu

nettes f. pl.
* forma plural de nette
# nettestem
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈnɛtəstəm/

### Adjectiu

nettestem
* forma declinada de nett
# nettestes
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈnɛtəstəs/

### Adjectiu

nettestes
* forma declinada de nett
# neutralitzàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nəw.tɾə.ɫiˈd͡za.βəw/, balear /nəw.tɾə.ɫiˈd͡za.vəw/ Occidental: nord-occidental /new.tɾa.ɫiˈd͡za.βew/ valencià /new.tɾa.ɫiˈza.vew/, /new.tɾa.ɫiˈza.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

neutralitzàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de neutralitzar.
# neutralitzàreu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /nəw.tɾə.ɫiˈd͡za.ɾəw/ Occidental: nord-occidental /new.tɾa.ɫiˈd͡za.ɾew/, valencià /new.tɾa.ɫiˈza.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

neutralitzàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de neutralitzar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb neutralitzar.
# neutralitzés
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /nəw.tɾə.ɫiˈd͡zes/ Occidental: nord-occidental /new.tɾa.ɫiˈd͡zes/, valencià /new.tɾa.ɫiˈzes/
   * Rimes: -es

### Verb

neutralitzés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb neutralitzar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb neutralitzar.
# neutralitzéssem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /nəw.tɾə.ɫiˈd͡ze.səm/ Occidental: nord-occidental /new.tɾa.ɫiˈd͡ze.sem/, valencià /new.tɾa.ɫiˈze.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

neutralitzéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb neutralitzar.
# mànec cònic
## Català
### Nom

mànec cònic m. ‎(plural mànecs cònics)
* (tennis de taula) Empunyadura que té una forma cònica.

#### Traduccions

* Anglès: conic handle $^{(en)}$
* Castellà: mango cónico $^{(es)}$
* Francès: manche conique $^{(fr)}$

### Vegeu també

* mànec cònic. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# mànec
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈma.nək/ balear /ˈma.nek/, /ˈma.nək/ Occidental: /ˈma.nek/
   * Etimologia: Del llatí manicus o manica, derivat de manus ‎(«mà»), segle XIV.

### Nom

mànec m. ‎(plural mànecs)
* Peça pensada per ser agafada amb les mans i manegar l'eina a la qual pertany.
* En els instruments de corda de la família dels llaüts, la peça de fusta, sovint llarga i prima, per sobre de la qual es disposen les cordes de l'instrument, i on premen els dits per fer les diferents notes. Habitualment, en la part superior hi ha el claviller i les clavilles, i la part més baixa connecta amb la caixa de ressonància.
* Mol·lusc bivalve en forma de tub lleugerament recte (Solen marginatus).

#### Variants

* mànic

#### Derivats

* manegar
* manegat

#### Sinònims

* (mol·lusc) ganivet

#### Traduccions

* Anglès: handle $^{(en)}$ n.
* Àrab: مِقْبَض‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: կոթ $^{(hy)}$ ‎(kot)
* Búlgar: дръжка $^{(bg)}$ f. ‎(drajka)
* Castellà: mango $^{(es)}$ m.
* Danès: håndtag $^{(da)}$ n.
* Finès: kädensija $^{(fi)}$
* Francès: poignée $^{(fr)}$ f.
* Gallec: mango $^{(gl)}$ m.
* Georgià: სახელური $^{(ka)}$ ‎(sakhèluri)
* Grec: χειρολαβή $^{(el)}$ f. ‎(khirolaví), χερούλι $^{(el)}$ n. ‎(kheruli)
* Grec antic: λαβή $^{(grc)}$ f. ‎(labḗ)
* Hongarès: fogó $^{(hu)}$, nyél $^{(hu)}$
* Irlandès: lámh $^{(ga)}$ f.
* Italià: manico $^{(it)}$ m.
* Japonès: ハンドル $^{(ja)}$ ‎(handoru)
* Kurd: destî $^{(ku)}$
* Llatí: manubrium $^{(la)}$ n., ansa $^{(la)}$ f.
* Macedoni: рачка $^{(mk)}$ f.
* Maori: kakau $^{(mi)}$
* Noruec: håndtak $^{(no)}$ n., hendel $^{(no)}$ m.
* Persa: دسته‎ $^{(fa)}$
* Polonès: rączka $^{(pl)}$ f., gałka $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: cabo $^{(pt)}$ m.
* Romanès: mâner $^{(ro)}$ n.
* Rus: ру́чка $^{(ru)}$ f. ‎(rutxka)
* Serbocroat: ručka $^{(sh)}$
* Suec: handtag $^{(sv)}$
* Tagal: hutan $^{(tl)}$
* Tai: ด้าม $^{(th)}$
* Turc: sap $^{(tr)}$
* Txec: rukojeť $^{(cs)}$ f., držadlo $^{(cs)}$ n.
* Ucraïnès: ру́чка $^{(uk)}$ f. ‎(rutxka)
* Való: mantche $^{(wa)}$ m., cawe $^{(wa)}$ f.
* Xinès: 把手 $^{(zh)}$ ‎(bǎshǒu)
* Anglès: sword razor $^{(en)}$
* Castellà: navaja $^{(es)}$ f.
* Francès: couteau-sabre $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: mà·nec (2)
* Anagrama: cànem

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* Petit Atles Lingüístic del Domini Català
# mànec recte
## Català
### Nom

mànec recte m. ‎(plural mànecs rectes)
* (tennis de taula) Empunyadura que té una forma recta.

#### Traduccions

* Anglès: straight handle $^{(en)}$
* Castellà: mango recto $^{(es)}$
* Francès: manche droit $^{(fr)}$

### Vegeu també

* mànec recte. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# mànecs anatòmics
## Català
### Nom

mànecs anatòmics m. pl.
* Forma plural de mànec anatòmic.
# mànecs
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈma.nəks/, occidental /ˈma.neks/

### Nom

mànecs m. pl.
* Forma plural de mànec.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mà·necs (2)
* Heterograma de 6 lletres (acemns)
* Anagrames: cànems, cansem
# mànec anatòmic
## Català
### Nom

mànec anatòmic m. ‎(plural mànecs anatòmics)
* (tennis de taula) Empunyadura que té una forma especialment dissenyada per a facilitar al màxim l'adaptació de la mà.

#### Traduccions

* Anglès: anatomical handle $^{(en)}$
* Castellà: mango anatómico $^{(es)}$
* Francès: manche anatomique $^{(fr)}$

### Vegeu també

* mànec anatòmic. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# mànec còncau
## Català
### Nom

mànec còncau m. ‎(plural mànecs còncaus)
* (tennis de taula) Empunyadura que té una forma còncava.

#### Traduccions

* Anglès: concave handle $^{(en)}$
* Castellà: mango cóncavo $^{(es)}$
* Francès: manche concave $^{(fr)}$

### Vegeu també

* mànec còncau. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# mànec japonès
## Català
### Nom

mànec japonès m. ‎(plural mànecs japonesos)
* (tennis de taula) Empunyadura que té una de les cares planes, utilitzada pels jugadors que agafen la pala amb una presa asiàtica.

#### Traduccions

* Anglès: Japanese handle $^{(en)}$
* Castellà: mango japonés $^{(es)}$
* Francès: manche japonais $^{(fr)}$

### Vegeu també

* mànec japonès. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# obliteréssim
## Català
### Verb

obliteréssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb obliterar.
# oblivisceris
## Llatí

   * Pronúncia: /ɔ.bliːˈwɪs.kɛ.rɪs/

### Verb

oblīvisceris
* segona persona singular del present d'indicatiu actiu de oblīviscor
# oblitus
## Llatí

   * Pronúncia: /ɔˈbliː.tʊs/

### Verb

oblītus
* primera persona singular del pretèrit perfet d'indicatiu actiu de oblīviscor
# oblivious
## Anglès
### Adjectiu

oblivious ‎(comparatiu more oblivious, superlatiu most oblivious)
* inconscient
    The thief was so intent on breaking into the car that he was completely oblivious to the three policemen standing right behind him

#### Sinònims

* unaware of

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# obliteréssiu
## Català
### Verb

obliteréssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb obliterar.
# oblitération
## Francès

   * Pronúncia: /ɔ.bli.te.ʁaˈsjɔ̃/

### Nom

oblitération f. ‎(plural oblitérations)
* obliteració
# oblitérations
## Francès

   * Pronúncia: /ɔ.bli.te.ʁaˈsjɔ̃/

### Nom

oblitérations f. pl.
* forma plural de oblitération
# obliterésseu
## Català
### Verb

obliterésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb obliterar.
# obliterí
## Català
### Verb

obliterí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de obliterar.
# onegeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /u.nəˈʒɛw/ balear /o.nəˈʒəw/, /u.nəˈʒɛw/ Occidental: nord-occidental /o.neˈʒew/, valencià /o.neˈd͡ʒew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

onegeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de onejar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb onejar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb onejar.

#### Variants

* [1] onejau
* [3] onejau
# onegin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /uˈnɛ.ʒin/ balear /oˈnə.ʒin/, /uˈnɛ.ʒin/ Occidental: nord-occidental /oˈne.ʒin/, valencià /oˈne.d͡ʒin/
   * Rimes: -ɛʒin

### Verb

onegin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb onejar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb onejar.

#### Variants

* [1] onegen
* [2] onegen