OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# xeric
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃəˈɾik/, occidental /t͡ʃeˈɾik/
   * Rimes: -ik
   * Etimologia: De xericar.

### Nom

xeric m. ‎(plural xerics)
* Crit d’ocell petit.
* (central) xiscle

#### Variants

* giric, xiric

#### Sinònims

* piulet

### Miscel·lània

* Síl·labes: xe·ric (2)
* Anagrama: creix

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* Viccionari:Tesaurus/sons d'animals
# xericaia
## Català

   * Pronúncia: nord-occidental /t͡ʃe.ɾiˈka.jɛ/, /t͡ʃe.ɾiˈka.je/

### Verb

xericaia
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de xericar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars nord-occidentals per [jo] xericava.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de xericar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars nord-occidentals per [ell/ella/vostè] xericava.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xe·ri·ca·ia (4)
* Anagrames: acreixia, eixàrcia
# xericana
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃə.ɾiˈka.nə/, occidental /ʃe.ɾiˈka.na/
   * Rimes: -ana

### Adjectiu

xericana f. ‎(plural xericanes)
* Forma femenina de xericà.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xe·ri·ca·na (4)
* Anagrames: eixancar, encaixar, encarixa, xacarien
# fotbalistele
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -le.

### Nom

fotbalistele
* nominatiu i acusatiu definit plural de fotbalistă
# fotbalisto
## Romanès
### Nom

fotbalisto
* vocatiu singular de fotbalistă
# fotbalistei
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -i.

### Nom

fotbalistei
* genitiu i datiu definit singular de fotbalistă
# fotbalistule
## Romanès
### Nom

fotbalistule
* vocatiu singular de fotbalist
# fotbalistului
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -ului.

### Nom

fotbalistului
* genitiu i datiu definit singular de fotbalist
# fotbalist
## Romanès

   * Pronúncia: /fot.baˈlist/

### Nom

fotbalist m. ‎(plural fotbaliști, femení fotbalistă)
* futbolista, jugador de futbol

#### Declinació

| | Singular | Singular | Singular | Plural | Plural | Plural |
| | Indefinit | Indefinit | Definit | Indefinit | Indefinit | Definit |
| Nominatiu-acusatiu | (un) | fotbalist | fotbalistul | (niște) | fotbaliști | fotbaliștii |
| Genitiu-datiu | (unui) | fotbalist | fotbalistului | (unor) | fotbaliști | fotbaliștilor |
| Vocatiu | | fotbalistule, fotbaliste | fotbalistule, fotbaliste | | fotbaliștilor | fotbaliștilor |
# fotbalista
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -a.

### Nom

fotbalista
* nominatiu i acusatiu definit singular de fotbalistă
# fotbaliste
## Romanès
### Nom

fotbaliste
* forma plural de fotbalistă
* genitiu i datiu indefinit singular de fotbalistă

### Nom

fotbaliste
* vocatiu singular de fotbalist
# fotbalistul
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -ul.

### Nom

fotbalistul
* nominatiu i acusatiu definit singular de fotbalist
# fotbalistelor
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -lor.

### Nom

fotbalistelor
* genitiu i datiu definit plural de fotbalistă
* vocatiu plural de fotbalistă
# flairosegés
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫəj.ɾu.zəˈʒes/ balear /fɫəj.ɾo.zəˈʒes/, /fɫəj.ɾu.zəˈʒes/ Occidental: nord-occidental /fɫaj.ɾo.zeˈʒes/, valencià /fɫaj.ɾo.zeˈd͡ʒes/
   * Rimes: -es

### Verb

flairosegés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb flairosejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb flairosejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: flai·ro·se·gés (4)
# flairosegéssem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫəj.ɾu.zəˈʒe.səm/ balear /fɫəj.ɾo.zəˈʒe.səm/, /fɫəj.ɾu.zəˈʒe.səm/ Occidental: nord-occidental /fɫaj.ɾo.zeˈʒe.sem/, valencià /fɫaj.ɾo.zeˈd͡ʒe.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

flairosegéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb flairosejar.

#### Variants

* flairosegéssim

### Miscel·lània

* Síl·labes: flai·ro·se·gés·sem (5)
# flairosegéssim
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫəj.ɾu.zəˈʒe.sim/ balear /fɫəj.ɾo.zəˈʒe.sim/, /fɫəj.ɾu.zəˈʒe.sim/ Occidental: nord-occidental /fɫaj.ɾo.zeˈʒe.sim/, valencià /fɫaj.ɾo.zeˈd͡ʒe.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

flairosegéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb flairosejar.

#### Variants

* flairosegéssem

### Miscel·lània

* Síl·labes: flai·ro·se·gés·sim (5)
# flairoseja
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫəj.ɾuˈzɛ.ʒə/ balear /fɫəj.ɾoˈzə.ʒə/, /fɫəj.ɾuˈzɛ.ʒə/ Occidental: nord-occidental /fɫaj.ɾoˈze.ʒa/, valencià /fɫaj.ɾoˈze.d͡ʒa/
   * Rimes: -ɛʒa

### Verb

flairoseja
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de flairosejar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb flairosejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: flai·ro·se·ja (4)
# flairosejada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫəj.ɾu.zəˈʒa.ðə/ balear /fɫəj.ɾo.zəˈd͡ʒa.ðə/, /fɫəj.ɾu.zəˈʒa.ðə/ Occidental: nord-occidental /fɫaj.ɾo.zeˈʒa.ða/, valencià /fɫaj.ɾo.zeˈd͡ʒa.ða/
   * Rimes: -ada

### Verb

flairosejada
* Participi femení singular del verb flairosejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: flai·ro·se·ja·da (5)
# flairosegésseu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫəj.ɾu.zəˈʒe.səw/ balear /fɫəj.ɾo.zəˈʒe.səw/, /fɫəj.ɾu.zəˈʒe.səw/ Occidental: nord-occidental /fɫaj.ɾo.zeˈʒe.sew/, valencià /fɫaj.ɾo.zeˈd͡ʒe.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

flairosegésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb flairosejar.

#### Variants

* flairosegéssiu

### Miscel·lània

* Síl·labes: flai·ro·se·gés·seu (5)
# flairosejades
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫəj.ɾu.zəˈʒa.ðəs/ balear /fɫəj.ɾo.zəˈd͡ʒa.ðəs/, /fɫəj.ɾu.zəˈʒa.ðəs/ Occidental: nord-occidental /fɫaj.ɾo.zeˈʒa.ðes/, valencià /fɫaj.ɾo.zeˈd͡ʒa.ðes/
   * Rimes: -ades

### Verb

flairosejades
* Participi femení plural del verb flairosejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: flai·ro·se·ja·des (5)
# flairosegéssiu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫəj.ɾu.zəˈʒe.siw/ balear /fɫəj.ɾo.zəˈʒe.siw/, /fɫəj.ɾu.zəˈʒe.siw/ Occidental: nord-occidental /fɫaj.ɾo.zeˈʒe.siw/, valencià /fɫaj.ɾo.zeˈd͡ʒe.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

flairosegéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb flairosejar.

#### Variants

* flairosegésseu

### Miscel·lània

* Síl·labes: flai·ro·se·gés·siu (5)
# flairosegí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫəj.ɾu.zəˈʒi/ balear /fɫəj.ɾo.zəˈʒi/, /fɫəj.ɾu.zəˈʒi/ Occidental: nord-occidental /fɫaj.ɾo.zeˈʒi/, valencià /fɫaj.ɾo.zeˈd͡ʒi/
   * Rimes: -i

### Verb

flairosegí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de flairosejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: flai·ro·se·gí (4)
# flairosejant
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫəj.ɾu.zəˈʒan/ balear /fɫəj.ɾo.zəˈd͡ʒant/, /fɫəj.ɾu.zəˈʒan/ Occidental: nord-occidental /fɫaj.ɾo.zeˈʒan/ valencià /fɫaj.ɾo.zeˈd͡ʒant/, /fɫaj.ɾo.zeˈd͡ʒan/
   * Rimes: -ant

### Verb

flairosejant
* Gerundi del verb flairosejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: flai·ro·se·jant (4)
# vuitantegeu
## Català
### Verb

vuitantegeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de vuitantejar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb vuitantejar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb vuitantejar.
# vuitantegi
## Català
### Verb

vuitantegi
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de vuitantejar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb vuitantejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb vuitantejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb vuitantejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: vui·tan·te·gi (4)
* Anagrama: vuitanteig
# vuitantegesses
## Català
### Verb

vuitantegesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb vuitantejar.
# vuitantegessis
## Català
### Verb

vuitantegessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb vuitantejar.
# vuitantege
## Català
### Verb

vuitantege
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de vuitantejar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb vuitantejar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb vuitantejar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb vuitantejar.
# vuitantegessin
## Català
### Verb

vuitantegessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb vuitantejar.
# vuitantegen
## Català
### Verb

vuitantegen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de vuitantejar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb vuitantejar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb vuitantejar.
# vuitanteges
## Català
### Verb

vuitanteges
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de vuitantejar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb vuitantejar.
# vuitantegessen
## Català
### Verb

vuitantegessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb vuitantejar.
# fluïssi
## Català
### Verb

fluïssi
* (col·loquial septentrional, alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb fluir.
* (col·loquial septentrional, alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb fluir.

#### Variants

* [1] fluís, fluïra
* [2] fluís, fluïra
# fluïsses
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɫuˈi.səs/, occidental /fɫuˈi.ses/
   * Rimes: -ises

### Verb

fluïsses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb fluir.

#### Variants

* fluïssis, fluïres
# fluïssis
## Català

   * Pronúncia: /fɫuˈi.sis/
   * Rimes: -isis

### Verb

fluïssis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb fluir.

#### Variants

* fluïsses, fluïres
# fluïva
## Català
### Verb

fluïva
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de fluir.
* (alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de fluir.

#### Variants

* [1] fluïa
* [2] fluïa
# fluïven
## Català
### Verb

fluïven
* (alguerès) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de fluir.

#### Variants

* fluïen
# fluïssin
## Català

   * Pronúncia: /fɫuˈi.sin/
   * Rimes: -isin

### Verb

fluïssin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb fluir.

#### Variants

* fluïssen, fluïren

### Miscel·lània

* Anagrama: insuflis
# fluïu
## Català

   * Pronúncia: /fɫuˈiw/
   * Rimes: -iw

### Verb

fluïu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de fluir.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb fluir.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb fluir.

#### Variants

* [2] fluïgueu
# fluïves
## Català
### Verb

fluïves
* (alguerès) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de fluir.

#### Variants

* fluïes
# febbrilmente
## Italià

   * Pronúncia: /febˌbrilˈmen.te/
   * Etimologia: De febbrile i el sufix -mente.

### Adverbi

febbrilmente
* febrilment

### Miscel·lània

* Síl·labes: feb·bril·mén·te (4)
# feblement
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌfeb.bɫəˈmen/, /ˌfe.βɫəˈmen/ balear /ˌfeb.bɫəˈment/, /ˌfeb.bɫəˈmen/ Occidental: nord-occidental /ˌfeb.bɫeˈmen/, /ˌfe.βɫeˈmen/ valencià /ˌfe.bɫeˈment/, /ˌfe.βɫeˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De feble i el sufix -ment.

### Adverbi

feblement
* D’una manera feble, amb feblesa.

#### Sinònims

* dèbilment

#### Traduccions

* Anglès: weakly $^{(en)}$
* Castellà: débilmente $^{(es)}$
* Francès: faiblement $^{(fr)}$
* Italià: debolmente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·ble·ment (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# featuring
## Anglès

   * Etimologia: Del francès antic faiture ‎(«forma»), derivat del llatí factura ‎(«forma»).
   * Abreviacions: feat., ft., f/, f.

### Verb

featuring
* gerundi de feature: presentant, constant, figurant.

#### Notes

En obres artístiques es fa servir per presentar els diversos artistes que hi intervenen. En català, es podria traduir per «i, amb» o «juntament amb».
       Ex.: Obie Trice - There They Go (feat. Big Herk, Eminem & Trick Trick (traducció: Obie Trice - There They Go (juntament amb Big Herk, Eminem i Trick Trick)

### Vegeu també

* Concise Oxford Dictionary, pàg 518, Oxford Universtiy Press, 10a edició revisada, editora Judy Pearsall, ISBN 0198604386, 2001
# febbre
## Italià

   * Pronúncia: /ˈfɛb.bre/

### Nom

febbre f. ‎(plural febbri)
* febre
* (figuradament) febre, excitació
* (col·loquialment) pansa, herpes labial

### Miscel·lània

* Síl·labes: fèb·bre (2)
# febbraio
## Italià

   * Pronúncia: /febˈbraː.jo/

### Nom

febbraio m. ‎(plural febbrai)
* febrer

### Miscel·lània

* Síl·labes: feb·brà·io (3)
# febbrai
## Italià

   * Pronúncia: /febˈbrai/

### Nom

febbrai m. pl.
* forma plural de febbraio
# febbri
## Italià

   * Pronúncia: /ˈfɛb.bri/

### Nom

febbri f. pl.
* forma plural de febbre
# featured
## Anglès
### Verb

featured
* passat i participi de feature
# features
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Nom

features
* forma plural de feature

### Verb

features
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de feature:
    he/she/it features = [ell/ella] presenta.
# wiser
## Anglès
### Adjectiu

wiser
* forma comparativa de wise
# wissen
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈvɪsn̩/
   * Etimologia: Del protogermànic *witaną, procedent del protoindoeuropeu *weyd- («veure, conèixer»).

### Verb

wissen
* saber
    Ex.: Ich nur weiß, dass ich nichts weiß. (traducció: «Només sé que no sé res.»)
    Ex.: Weißt du, wie spät es ist? (traducció: «Saps quina hora és?»)

#### Conjugació

| Infinitiu | wissen |
| Verb auxiliar | haben |
| Participi passat | gewusst |
| Temps passat | ich wusste |
| Participi present | wissend |
| Tercera persona sing. present | er/sie weiß |
# wishing
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈwɪʃɪŋ/ àudio (EUA)

### Verb

wishing
* gerundi de wish
# wiseliest
## Anglès
### Adverbi

wiseliest
* Forma superlativa de wisely: el més sàviament
# wisest
## Anglès
### Adjectiu

wisest
* forma superlativa de wise
# wished
## Anglès

   * Pronúncia: /wɪʃt/ àudio (EUA)

### Verb

wished
* passat i participi de wish
# wishes
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈwɪʃɪz/ àudio (EUA)

### Verb

wishes
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de wish
# wisely
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈwaɪzli/

### Adverbi

wisely ‎(comparatiu wiselier o more wisely, superlatiu wiseliest o most wisely)
* sàviament
* prudentment
# wish
## Anglès

   * Pronúncia: /wɪʃ/ àudio (RU)
   * Etimologia: Del protogermànic *wunskijaną, del protoindoeuropeu *wenh («desitjar, estimar»).

### Nom

wish ‎(plural whishes)
* desig, anhel
    My dearest wish is to see them happily married.El meu gran desig és veure'ls feliçment casats.

#### Derivats

* wishbone
* wishful
* wishy-washy

### Verb

wish ‎(3a persona singular present wishes, gerundi wishing, passat i participi wished)
* voler, desitjar
    I'll come tomorrow, if you wish it.Vindré demà, si tu vols.
* esperar, refiar
    «This is as good an argument as an antiquary could wish for.» (John Arbuthnot, Tables of Ancient Coins, Weights and Measures, 1727)Aquest és un argument tan bo com el que caldria esperar d'un historiador.
* recomanar, encomanar
    «I was wished to your worship by a gentleman..» (Ben Jonson, The Alchemist, 1610)Un cavaller em va encomanar a la vostra cura.
# vetllatoris
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəʎ.ʎəˈtɔ.ɾis/, balear /vəɫ.ɫəˈtɔ.ɾis/ Occidental: nord-occidental /beʎ.ʎaˈtɔ.ɾis/ valencià /veɫ.ɫaˈtɔ.ɾis/, /beɫ.ɫaˈtɔ.ɾis/
   * Rimes: -ɔɾis

### Nom

vetllatoris m. pl.
* Forma plural de vetllatori.

### Miscel·lània

* Síl·labes: vet·lla·to·ris (4)
# vetllaré
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəʎ.ʎəˈɾe/, balear /vəɫ.ɫəˈɾe/ Occidental: nord-occidental /beʎ.ʎaˈɾe/ valencià /veɫ.ɫaˈɾe/, /beɫ.ɫaˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

vetllaré
* Primera persona del singular (jo) del futur de vetllar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: vet·lla·ré (3)
* Anagrama: revetlla
# vetllaríveu
## Català
### Verb

vetllaríveu
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de vetllar.
# vetllaràs
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəʎ.ʎəˈɾas/, balear /vəɫ.ɫəˈɾas/ Occidental: nord-occidental /beʎ.ʎaˈɾas/ valencià /veɫ.ɫaˈɾas/, /beɫ.ɫaˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

vetllaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de vetllar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: vet·lla·ràs (3)
* Anagrames: ratllaves, trallaves
# vetllatori
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəʎ.ʎəˈtɔ.ɾi/, balear /vəɫ.ɫəˈtɔ.ɾi/ Occidental: nord-occidental /beʎ.ʎaˈtɔ.ɾi/ valencià /veɫ.ɫaˈtɔ.ɾi/, /beɫ.ɫaˈtɔ.ɾi/
   * Rimes: -ɔɾi
   * Etimologia: De vetllar i el sufix -tori, segle XIX.

### Nom

vetllatori m. ‎(plural vetllatoris)
* Acte social que consisteix a passar la nit un grup de persones vetllant un difunt.
    «Tota aquesta mudada es de quant se casá; amb aquesta mudada ha anat á tots es combregás, vetlatoris, rosaris, entèrros, funerals, casaments, batetjos, misses noves, processons y verbals.» (Gabriel Maura i Montaner, Aygo-forts, Llibreria de J. Tous, Palma de Mallorca, 1892)

#### Variants

* vetlatori, velatori

#### Traduccions

* Anglès: wake $^{(en)}$
* Basc: gaubeila $^{(eu)}$, beila $^{(eu)}$, beilaldi $^{(eu)}$
* Castellà: velatorio $^{(es)}$ m., velorio $^{(es)}$ m.
* Francès: veillée mortuaire $^{(fr)}$ f.
* Portuguès: velatório $^{(pt)}$ m.
* Xinès: 守灵 $^{(zh)}$ ‎(shǒulíng)

### Miscel·lània

* Síl·labes: vet·lla·to·ri (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB
# vetllarà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəʎ.ʎəˈɾa/, balear /vəɫ.ɫəˈɾa/ Occidental: nord-occidental /beʎ.ʎaˈɾa/ valencià /veɫ.ɫaˈɾa/, /beɫ.ɫaˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

vetllarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de vetllar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: vet·lla·rà (3)
* Anagrama: tavellar
# vetllaríeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəʎ.ʎəˈɾi.əw/, balear /vəɫ.ɫəˈɾi.əw/ Occidental: nord-occidental /beʎ.ʎaˈɾi.ew/ valencià /veɫ.ɫaˈɾi.ew/, /beɫ.ɫaˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

vetllaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de vetllar.
# fintes de tir
## Català
### Nom

fintes de tir f. pl.
* Forma plural de finta de tir.
# fintes de cos
## Català
### Nom

fintes de cos f. pl.
* Forma plural de finta de cos.
# fintes de passada
## Català
### Nom

fintes de passada f. pl.
* Forma plural de finta de passada.
# fintes de pilota
## Català
### Nom

fintes de pilota f. pl.
* Forma plural de finta de pilota.
# fintes de recepció
## Català
### Nom

fintes de recepció f. pl.
* Forma plural de finta de recepció.
# fintes sense pilota
## Català
### Nom

fintes sense pilota f. pl.
* Forma plural de finta sense pilota.
# fintes de cap
## Català
### Nom

fintes de cap f. pl.
* Forma plural de finta de cap.
# fintes de desmarcatge
## Català
### Nom

fintes de desmarcatge f. pl.
* Forma plural de finta de desmarcatge.
# fintes de llançament
## Català
### Nom

fintes de llançament f. pl.
* Forma plural de finta de llançament.
# fintesi
## Italià
### Verb

fintesi
* participi passat femení plural de fingersi
# fededunaz
## Basc
### Nom

fededunaz
* instrumental definit singular de fededun
# fededunen
## Basc
### Nom

fededunen
* genitiu definit plural de fededun
* genitiu indefinit de fededun
# fededunenganaino
## Basc
### Nom

fededunenganaino
* terminatiu definit plural de fededun
* terminatiu indefinit de fededun
# fededunei
## Basc
### Nom

fededunei
* datiu definit plural de fededun
# fededunengan
## Basc
### Nom

fededunengan
* inessiu definit plural de fededun
* inessiu indefinit de fededun
# fededunengana
## Basc
### Nom

fededunengana
* al·latiu definit plural de fededun
* al·latiu indefinit de fededun
# fededunek
## Basc
### Nom

fededunek
* ergatiu indefinit de fededun
* ergatiu definit plural de fededun
# fededunari
## Basc
### Nom

fededunari
* datiu definit singular de fededun
# fededunekin
## Basc
### Nom

fededunekin
* comitatiu indefinit de fededun
* comitatiu definit plural de fededun
# fededunenganako
## Basc
### Nom

fededunenganako
* genitiu locatiu indefinit de fededun
* genitiu locatiu definit plural de fededun
# frissaràs
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɾi.səˈɾas/, occidental /fɾi.saˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

frissaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de frissar.
# frissassin
## Català
### Verb

frissassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb frissar.
# frissasses
## Català
### Verb

frissasses
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb frissar.
# frissassen
## Català
### Verb

frissassen
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb frissar.
# frissassis
## Català
### Verb

frissassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb frissar.
# frissaríeu
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɾi.səˈɾi.əw/, occidental /fɾi.saˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

frissaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de frissar.
# forlasinta
## Esperanto

   * Pronúncia: /for.laˈsin.ta/

### Verb

forlasinta ‎(plural forlasintaj, acusatiu forlasintan, plural acusatiu forlasintajn)
* participi actiu passat de forlasi
# forlasaton
## Esperanto

   * Pronúncia: /for.laˈsa.ton/

### Verb

forlasaton
* acusatiu de forlasato
# forlasato
## Esperanto

   * Pronúncia: /for.laˈsa.to/

### Verb

forlasato ‎(plural forlasatoj, acusatiu forlasaton, plural acusatiu forlasatojn)
* participi passiu nominal present de forlasi
# forlasatoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /for.laˈsa.toj/

### Verb

forlasatoj
* forma plural de forlasato
# forlasi
## Esperanto

   * Pronúncia: /forˈla.si/

### Verb

forlasi ‎(present forlasas, passat forlasis, futur forlasos, condicional forlasus, volitiu forlasu)
* abandonar
# forlasintaj
## Esperanto

   * Pronúncia: /for.laˈsin.taj/

### Verb

forlasintaj
* forma plural de forlasinta
# forlasintajn
## Esperanto

   * Pronúncia: /for.laˈsin.tajn/

### Verb

forlasintajn
* acusatiu plural de forlasinta
# forlasatan
## Esperanto

   * Pronúncia: /for.laˈsa.tan/

### Verb

forlasatan
* acusatiu de forlasata
# forlasatojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /for.laˈsa.tojn/

### Verb

forlasatojn
* acusatiu plural de forlasato
# forlasate
## Esperanto

   * Pronúncia: /for.laˈsa.te/

### Verb

forlasate
* participi passiu adverbial present de forlasi
# flamaregen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫə.məˈɾɛ.ʒən/ balear /fɫə.məˈɾə.ʒən/, /fɫə.məˈɾɛ.ʒən/ Occidental: nord-occidental /fɫa.maˈɾe.ʒen/, valencià /fɫa.maˈɾe.d͡ʒen/
   * Rimes: -ɛʒen

### Verb

flamaregen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de flamarejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·ma·re·gen (4)
# flamarada
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɫə.məˈɾa.ðə/, occidental /fɫa.maˈɾa.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De flama, l'infix -ar- i el sufix -ada.

### Nom

flamarada f. ‎(plural flamarades)
* Flama breu que s’alça sobtadament d’un foc.
* (figuradament) Manifestació passatgera i sobtada d’un sentiment.

#### Variants

* flamerada

#### Traduccions

* Anglès: fare-up $^{(en)}$
* Castellà: llamarada $^{(es)}$ f.
* Francès: flambée $^{(fr)}$ f.
* Italià: fiammata $^{(it)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·ma·ra·da (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB