OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# żebro
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈʒε.brɔ/

### Nom

żebro n.
* costella

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | żebro | żebra |
| Genitiu | żebra | żeber |
| Datiu | żebru | żebrom |
| Acusatiu | żebro | żebra |
| Instrumental | żebrem | żebrami |
| Locatiu | żebrze | żebrach |
| Vocatiu | żebro | żebra |

#### Hiperònims

* kość
# żjut
## Maltès

   * Pronúncia: /zjʊt/

### Nom

żjut
* forma plural de żejt
# żebra
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈʒε.bra/

### Nom

żebra
* genitiu singular de żebro
* nominatiu, acusatiu i vocatiu plural de żebro
# żebrach
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈʒε.brax/

### Nom

żebrach
* locatiu plural de żebro
# ネオン
## Japonès

   * Etimologia: De l'anglès neon.

### Nom

ネオン ‎(romaji neon)
* neó
# バイオテクノロジー
## Japonès

   * Etimologia: De l'anglès biotechnology.

### Nom

バイオテクノロジー ‎(romaji baiotekunorojī)
* biotecnologia

#### Sinònims

* 生物工学
* せいぶつこうがく ‎(seibutsukōgaku)
# バスケットボール
## Japonès

   * Etimologia: De l'anglès basketball.

### Nom

バスケットボール ‎(romaji basukettobōru)
* basquetbol

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en japonès
# バヨネット
## Japonès
### Nom

バヨネット ‎(romaji bayonetto)
* baioneta
    接近戦用にバヨネットでも付ける？sekkinsen you ni bayonetto demo tsukeru?En el combat cos a cos també podem fer servir les baionetes?

#### Sinònims

* 銃剣 ‎(じゅうけん, jūken)
# フランス
## Japonès
### Nom propi

フランス ‎(romaji Furansu)
* França

#### Derivats

* フランス人 ‎(«francès (persona)»)
* フランス語 ‎(«francès (llengua)»)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en japonès
# ブルトン語
## Japonès
### Nom

ブルトン語 ‎(hiragana ブルトンご, romaji burutongo)
* bretó (llegua)

#### Sinònims

* ブルターニュ語 ‎(ブルターニュご, Burutānyugo)
# ヘイトスピーチ
## Japonès

   * Pronúncia: [he̞ːto̞ sɨ̥ᵝpʲiːt͡ɕi]
   * Etimologia: De l'anglès hate speech.

### Nom

ヘイトスピーチ ‎(romaji heito supīchi)
* discurs d'odi

#### Sinònims

* 憎悪表現 ‎(zōohyōgen)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en japonès
# フェロー語
## Japonès

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: De フェロー ‎(ferō) i el sufix 語 ‎(«llengua»).

### Nom

フェロー語 ‎(hiragana フェローご, romaji ferōgo)
* (kanji) feroès (llengua)

#### Variants

* ふぇろーご ‎(ferōgo) (katakana)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en japonès
# トランスフォビア
## Japonès

   * Pronúncia: /to.ɾaɴ.sɯ.ɸo.bi.a/
   * Etimologia: De l'anglès transphobia.

### Nom

トランスフォビア ‎(romaji toransufobia)
* transfòbia

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en japonès
# バルセロナ
## Japonès

   * Etimologia: Transcripció del castellà i del català Barcelona.

### Nom propi

バルセロナ ‎(romaji Baruserona)
* Barcelona

#### Variants

* バルセローナ ‎(Baruserōna)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en japonès
# xarbotegessis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃər.bu.təˈʒe.sis/ balear /ʃəɾ.bo.təˈʒe.sis/, /ʃər.bu.təˈʒe.sis/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃar.βo.teˈʒe.sis/, valencià /t͡ʃaɾ.bo.teˈd͡ʒe.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

xarbotegessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb xarbotejar.
# xarbotegin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃər.buˈtɛ.ʒin/ balear /ʃəɾ.boˈtə.ʒin/, /ʃər.buˈtɛ.ʒin/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃar.βoˈte.ʒin/, valencià /t͡ʃaɾ.boˈte.d͡ʒin/
   * Rimes: -ɛʒin

### Verb

xarbotegin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb xarbotejar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb xarbotejar.
# xarbotegessin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃər.bu.təˈʒe.sin/ balear /ʃəɾ.bo.təˈʒe.sin/, /ʃər.bu.təˈʒe.sin/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃar.βo.teˈʒe.sin/, valencià /t͡ʃaɾ.bo.teˈd͡ʒe.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

xarbotegessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb xarbotejar.
# xarbotegeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃər.bu.təˈʒɛw/ balear /ʃəɾ.bo.təˈʒəw/, /ʃər.bu.təˈʒɛw/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃar.βo.teˈʒew/, valencià /t͡ʃaɾ.bo.teˈd͡ʒew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

xarbotegeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de xarbotejar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb xarbotejar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb xarbotejar.
# xarbotegi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃər.buˈtɛ.ʒi/ balear /ʃəɾ.boˈtə.ʒi/, /ʃər.buˈtɛ.ʒi/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃar.βoˈte.ʒi/, valencià /t͡ʃaɾ.boˈte.d͡ʒi/
   * Rimes: -ɛʒi

### Verb

xarbotegi
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb xarbotejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb xarbotejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb xarbotejar.
# xarbotegen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃər.buˈtɛ.ʒən/ balear /ʃəɾ.boˈtə.ʒən/, /ʃər.buˈtɛ.ʒən/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃar.βoˈte.ʒen/, valencià /t͡ʃaɾ.boˈte.d͡ʒen/
   * Rimes: -ɛʒen

### Verb

xarbotegen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de xarbotejar.
# xarboteges
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃər.buˈtɛ.ʒəs/ balear /ʃəɾ.boˈtə.ʒəs/, /ʃər.buˈtɛ.ʒəs/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃar.βoˈte.ʒes/, valencià /t͡ʃaɾ.boˈte.d͡ʒes/
   * Rimes: -ɛʒes

### Verb

xarboteges
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de xarbotejar.
# xarbotegesses
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃər.bu.təˈʒe.səs/ balear /ʃəɾ.bo.təˈʒe.səs/, /ʃər.bu.təˈʒe.səs/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃar.βo.teˈʒe.ses/, valencià /t͡ʃaɾ.bo.teˈd͡ʒe.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

xarbotegesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb xarbotejar.
# xarbotegessen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃər.bu.təˈʒe.sən/ balear /ʃəɾ.bo.təˈʒe.sən/, /ʃər.bu.təˈʒe.sən/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃar.βo.teˈʒe.sen/, valencià /t͡ʃaɾ.bo.teˈd͡ʒe.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

xarbotegessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb xarbotejar.
# ⵜⴰⴱⵓⴷⴰ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /tabuda/

### Nom

ⵜⴰⴱⵓⴷⴰ • ‎(tabuda) m. ‎(estat d'annexió ⵜⴱⵓⴷⴰ ‎(tbuda), plural ⵜⵉⴱⵓⴷⴰ ‎(tibuda))
* boga, jonc

#### Sinònims

* ⴰⴱⵓⴷⴰ ‎(abuda), ⴰⵥⵎⵓ ‎(aẓmu), ⴰⵥⵥⵎⴰⵢ ‎(aẓẓmay), ⴰⵙⵍⵍⴱⵓ ‎(asllbu), ⴰⵣⵍⴰⴼ ‎(azlaf), ⴰⵣⵍⴼ ‎(azlf)
# ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵏⵖ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /tabtːitnəʁ/

### Nom

ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵏⵖ • ‎(tabttitnɣ)
* la nostra àvia

#### Flexió

| genitiu | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| genitiu | 1a persona | 2a persona | 3a persona | 1a persona | 2a persona | 3a persona |
| masculí | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉ ‎(tabtti) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⴽ ‎(tabttik) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵙ ‎(tabttis) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵏⵖ ‎(tabttitnɣ) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵓⵏ ‎(tabttitun) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵙⵏ ‎(tabttitsn) |
| femení | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉ ‎(tabtti) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵎ ‎(tabttim) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵙ ‎(tabttis) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵏⵖ ‎(tabttitnɣ) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵓⵏⵜ ‎(tabttitunt) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵙⵏⵜ ‎(tabttitsnt) |
# ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵓⵏ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /tabtːitun/

### Nom

ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵓⵏ • ‎(tabttitun)
* la vostra àvia (de vosaltres masculí)

#### Flexió

| genitiu | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| genitiu | 1a persona | 2a persona | 3a persona | 1a persona | 2a persona | 3a persona |
| masculí | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉ ‎(tabtti) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⴽ ‎(tabttik) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵙ ‎(tabttis) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵏⵖ ‎(tabttitnɣ) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵓⵏ ‎(tabttitun) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵙⵏ ‎(tabttitsn) |
| femení | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉ ‎(tabtti) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵎ ‎(tabttim) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵙ ‎(tabttis) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵏⵖ ‎(tabttitnɣ) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵓⵏⵜ ‎(tabttitunt) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵙⵏⵜ ‎(tabttitsnt) |
# ⵜⴰⴱⵔⵔⴰⴽⵜ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /tabrakt/
   * Etimologia: Femení diminutiu de ⴰⴱⵔⵔⴰⴽ ‎(abrrak, «tenda paravent»).

### Nom

ⵜⴰⴱⵔⵔⴰⴽⵜ • ‎(tabrrakt) ‎(estat d'annexió ⵜⴱⵔⵔⴰⴽⵜ ‎(tbrrakt), plural ⵜⵉⴱⵔⵔⴰⴽⵉⵏ ‎(tibrrakin))
* barraca, cabana

#### Sinònims

* ⴰⴳⵍⵍⵓⵢ ‎(aglluy), ⴰⵏⵡⴰⵍ ‎(anwal), ⵜⴰⵏⵡⴰⵍⵜ ‎(tanwalt)
# ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵙ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /tabtːis/

### Nom

ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵙ • ‎(tabttis)
* la seva àvia (d’ell o d’ella)

#### Flexió

| genitiu | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| genitiu | 1a persona | 2a persona | 3a persona | 1a persona | 2a persona | 3a persona |
| masculí | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉ ‎(tabtti) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⴽ ‎(tabttik) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵙ ‎(tabttis) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵏⵖ ‎(tabttitnɣ) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵓⵏ ‎(tabttitun) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵙⵏ ‎(tabttitsn) |
| femení | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉ ‎(tabtti) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵎ ‎(tabttim) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵙ ‎(tabttis) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵏⵖ ‎(tabttitnɣ) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵓⵏⵜ ‎(tabttitunt) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵙⵏⵜ ‎(tabttitsnt) |
# ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵓⵏⵜ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /tabtːitunt/

### Nom

ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵓⵏⵜ • ‎(tabttitunt)
* la vostra àvia (de vosaltres femení)

#### Flexió

| genitiu | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| genitiu | 1a persona | 2a persona | 3a persona | 1a persona | 2a persona | 3a persona |
| masculí | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉ ‎(tabtti) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⴽ ‎(tabttik) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵙ ‎(tabttis) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵏⵖ ‎(tabttitnɣ) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵓⵏ ‎(tabttitun) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵙⵏ ‎(tabttitsn) |
| femení | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉ ‎(tabtti) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵎ ‎(tabttim) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵙ ‎(tabttis) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵏⵖ ‎(tabttitnɣ) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵓⵏⵜ ‎(tabttitunt) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵙⵏⵜ ‎(tabttitsnt) |
# ⵜⴰⴱⵜⵜⵉ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /tabtːi/

### Nom

ⵜⴰⴱⵜⵜⵉ • ‎(tabtti) f. ‎(plural ⵉⴷ ⵜⴰⴱⵜⵜⵉ ‎(id tabtti) o ⵉⵙⵜⵜ ⵜⴰⴱⵜⵜⵉ ‎(istt tabtti))
* àvia paterna
* (taixelhit) àvia materna

#### Flexió

| genitiu | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| genitiu | 1a persona | 2a persona | 3a persona | 1a persona | 2a persona | 3a persona |
| masculí | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉ ‎(tabtti) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⴽ ‎(tabttik) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵙ ‎(tabttis) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵏⵖ ‎(tabttitnɣ) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵓⵏ ‎(tabttitun) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵙⵏ ‎(tabttitsn) |
| femení | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉ ‎(tabtti) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵎ ‎(tabttim) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵙ ‎(tabttis) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵏⵖ ‎(tabttitnɣ) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵓⵏⵜ ‎(tabttitunt) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵙⵏⵜ ‎(tabttitsnt) |
# ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⴽ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /tabtːik/

### Nom

ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⴽ • ‎(tabttik)
* la teva àvia (de tu masculí)

#### Flexió

| genitiu | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| genitiu | 1a persona | 2a persona | 3a persona | 1a persona | 2a persona | 3a persona |
| masculí | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉ ‎(tabtti) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⴽ ‎(tabttik) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵙ ‎(tabttis) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵏⵖ ‎(tabttitnɣ) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵓⵏ ‎(tabttitun) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵙⵏ ‎(tabttitsn) |
| femení | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉ ‎(tabtti) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵎ ‎(tabttim) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵙ ‎(tabttis) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵏⵖ ‎(tabttitnɣ) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵓⵏⵜ ‎(tabttitunt) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵙⵏⵜ ‎(tabttitsnt) |
# ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵙⵏ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /tabtːitsən/

### Nom

ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵙⵏ • ‎(tabttitsn)
* la seva àvia (d’ells)

#### Flexió

| genitiu | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| genitiu | 1a persona | 2a persona | 3a persona | 1a persona | 2a persona | 3a persona |
| masculí | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉ ‎(tabtti) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⴽ ‎(tabttik) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵙ ‎(tabttis) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵏⵖ ‎(tabttitnɣ) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵓⵏ ‎(tabttitun) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵙⵏ ‎(tabttitsn) |
| femení | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉ ‎(tabtti) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵎ ‎(tabttim) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵙ ‎(tabttis) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵏⵖ ‎(tabttitnɣ) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵓⵏⵜ ‎(tabttitunt) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵙⵏⵜ ‎(tabttitsnt) |
# ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵎ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /tabtːim/

### Nom

ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵎ • ‎(tabttim)
* la teva àvia (de tu femení)

#### Flexió

| genitiu | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| genitiu | 1a persona | 2a persona | 3a persona | 1a persona | 2a persona | 3a persona |
| masculí | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉ ‎(tabtti) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⴽ ‎(tabttik) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵙ ‎(tabttis) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵏⵖ ‎(tabttitnɣ) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵓⵏ ‎(tabttitun) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵙⵏ ‎(tabttitsn) |
| femení | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉ ‎(tabtti) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵎ ‎(tabttim) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵙ ‎(tabttis) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵏⵖ ‎(tabttitnɣ) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵓⵏⵜ ‎(tabttitunt) | ⵜⴰⴱⵜⵜⵉⵜⵙⵏⵜ ‎(tabttitsnt) |
# ⵜⴰⴱⴰⵏⴽⴰ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /tabanka/

### Nom

ⵜⴰⴱⴰⵏⴽⴰ • ‎(tabanka) ‎(estat d'annexió ⵜⴱⴰⵏⴽⴰ ‎(tbanka), plural ⵜⵉⴱⴰⵏⴽⵉⵡⵉⵏ ‎(tibankiwin))
* forma alternativa de ⵜⴰⴱⴰⵏⴷⴰ ‎(tabanda)
# ⵙⵓⵢⵜ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /sujt/

### Nom

ⵙⵓⵢⵜ • ‎(suyt)
* forma plural de ⵓⵍⵜ ‎(ult)
# ⵓⵣⵣⵍⴰⵏ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /uzːlan/

### Nom

ⵓⵣⵣⵍⴰⵏ • ‎(uzzlan)
* forma plural de ⵓⵣⵣⴰⵍ ‎(uzzal)
# ⵙⵓⵢⵜⵎⴰ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /sujtma/

### Nom

ⵙⵓⵢⵜⵎⴰ • ‎(suytma)
* forma plural de ⵓⵍⵜⵎⴰ ‎(ultma)
# ⵜⴰⴱⴰⵔⴷⴰ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /tabaɾda/

### Nom

ⵜⴰⴱⴰⵔⴷⴰ • ‎(tabarda) ‎(estat d'annexió ⵜⴱⴰⵔⴷⴰ ‎(tbarda), plural ⵜⵉⴱⴰⵔⴷⵉⵡⵉⵏ ‎(tibardiwin))
* albarda, bast

#### Sinònims

* ⴰⵃⵍⴰⵙ ‎(aḥlas)
# ⵜⴰⴱⴰⵜ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /tabat/
   * Etimologia: Femení de ⴰⴱⴰ ‎(aba, «padrastre»).

### Nom

ⵜⴰⴱⴰⵜ • ‎(tabat) m. ‎(estat d'annexió ⵜⴰⴱⴰⵜ ‎(tabat), plural ⵜⴰⴱⴰⵜⵉⵏ ‎(tabatin))
* madrastra

#### Sinònims

* ⵍⴰⵍⵍⴰ ‎(lalla)
# ⵓⵥⴰⵍⵉⵎ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /uzˤalim/

### Nom

ⵓⵥⴰⵍⵉⵎ • ‎(uẓalim)
* estat d’annexió de ⴰⵥⴰⵍⵉⵎ ‎(aẓalim)
# ⵓⵥⵏⴰⴳ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /uzˤnaɡ/

### Nom

ⵓⵥⵏⴰⴳ • ‎(uẓnag)
* estat d’annexió de ⴰⵥⵏⴰⴳ ‎(aẓnag)
# ⵜⴰⴱⴰⵏⴷⴰ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /tabanda/
   * Etimologia: D’origen romànic, probablement del català o de l’occità davantal.

### Nom

ⵜⴰⴱⴰⵏⴷⴰ • ‎(tabanda) ‎(estat d'annexió ⵜⴱⴰⵏⴷⴰ ‎(tbanda), plural ⵜⵉⴱⴰⵏⴷⵉⵡⵉⵏ ‎(tibandiwin))
* davantal
* bata escolar

#### Variants

* ⵜⴰⴱⴰⵏⴽⴰ ‎(tabanka)

#### Descendents

* Català: tavanta
# ⵜⴰⴱⴰⵜⵉⵏ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /tabatin/

### Nom

ⵜⴰⴱⴰⵜⵉⵏ • ‎(tabatin)
* forma plural de ⵜⴰⴱⴰⵜ ‎(tabat)
# сорок
## Rus
### Numeral

сорок • ‎(sorok)
* quaranta
# сөздүк
## Kirguís
### Nom

сөздүк ‎(sozduk)
* diccionari
# тапінамбур
## Belarús

   * Etimologia: (pendent)

### Nom

тапінамбур • ‎(tapinambur)
* nyàmera (planta de l'espècie Helianthus tuberosus)
# сөздік
## Kazakh
### Nom

сөздік • ‎(sözdik/sozdik)
* diccionari
# травень
## Belarús
### Nom

тра́вень • ‎(traven) m.
* maig

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | сту́дзень ‎(studzen) | люты ‎(liuti) | сакаві́к ‎(sakavik), марац ‎(marats) | красаві́к ‎(krassavik) | май ‎(mai), тра́вень ‎(traven) | чэ́рвень ‎(txerven) | лі́пень ‎(lipen) | жні́вень ‎(jniven) | ве́расень ‎(vérassen) | кастры́чнік ‎(kastrítxnik) | лістапа́д ‎(listapad) | сне́жань ‎(snéjan) |
# студзень
## Belarús
### Nom

сту́дзень • ‎(studzen) m.
* gener

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | сту́дзень ‎(studzen) | люты ‎(liuti) | сакаві́к ‎(sakavik), марац ‎(marats) | красаві́к ‎(krassavik) | май ‎(mai), тра́вень ‎(traven) | чэ́рвень ‎(txerven) | лі́пень ‎(lipen) | жні́вень ‎(jniven) | ве́расень ‎(vérassen) | кастры́чнік ‎(kastrítxnik) | лістапа́д ‎(listapad) | сне́жань ‎(snéjan) |
# словарь
## Rus
### Nom

слова́рь • ‎(slovar) m. inan.
* diccionari
# снежань
## Belarús
### Nom

сне́жань • ‎(snéjan) m.
* desembre

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | сту́дзень ‎(studzen) | люты ‎(liuti) | сакаві́к ‎(sakavik), марац ‎(marats) | красаві́к ‎(krassavik) | май ‎(mai), тра́вень ‎(traven) | чэ́рвень ‎(txerven) | лі́пень ‎(lipen) | жні́вень ‎(jniven) | ве́расень ‎(vérassen) | кастры́чнік ‎(kastrítxnik) | лістапа́д ‎(listapad) | сне́жань ‎(snéjan) |
# спасибо
## Rus

   * Pronúncia: /spʌˈsʲibə/ audio

### Interjecció

спаси́бо • ‎(spassibo)
* gràcies
# страна
## Rus
### Nom

страна́ • ‎(stranà)
* país
# 克什米尔
## Xinès
### Nom propi

Forma simplificada de 克什米爾 («Caixmir»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 免罪符
## Japonès
### Nom

免罪符 ‎(hiragana めんざいふ, romaji menzaifu)
* sinònim de 贖宥状 ‎(shokuyuujou, «indulgència catòlica»)
* justificació, excusa (moral)
    自然保護と言えばなんでも許される免罪符と考える者がいる。shizenhogo to ieba nandemo yurusareru menzaifu to kangaeru mono ga iruHi ha gent que amb la justificació de protegir el mediambient es pensen que poden fer el que sigui.

#### Antònims

* 1. 贖罪 ‎(shokuzai, «expiació, penitència»)
# 仰向く
## Japonès
### Verb

仰向く ‎(hiragana あおむく, romaji aomuku)
* alçar la mirada, mirar cap amunt
    仰向くと空に虹が架かっていた。aomuku to sora ni niji ga kakatte itaQuan vaig alçar la mirada, vaig veure un arc de Sant Martí al cel.

#### Sinònims

* 仰ぐ

#### Antònims

* 俯く
# 伏毛铁棒锤
## Xinès

Forma simplificada de 伏毛鐵棒錘 («Aconitum flavum»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

### Vegeu també

* «3829. 铁棒锤». A: 中药大辞典, 1995. Xangai: 上海科学技术出版社, 1986, p. 1862. ISBN 7-5323-0843-X.
# 俯く
## Japonès
### Verb

俯く ‎(hiragana うつむく, romaji utsumuku)
* abaixar la mirada
    恥ずかしげにうつむいた。hazukashigeni utsumuitaVa abaixar la mirada per la vergonya.

#### Sinònims

* 頭をたれる
* うなだれる ‎(unadareru)

#### Antònims

* 仰向く ‎(«alçar la mirada»)
* 仰ぐ ‎(«mirar cap amunt»)
# 傘
## Japonès
### Nom

傘 ‎(hiragana かさ, romaji kasa)
* paraigua, parapluja
    傘を差している人は誰もいない。kasa wo sashiteiru hito wa daremo inaiNo hi ha ningú que faci servir el paraigua.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en japonès

## Xinès
### Nom

傘 ‎(simplificat 伞, pinyin sǎn)
* paraigua, parapluja

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 克什米爾
## Xinès

   * Pronúncia: /kʰɤ⁵¹ ʂʐ̩³⁵ mi²¹⁴⁻³⁵ ˀɤɻ²¹⁴⁻²¹⁽⁴⁾/ (mandarí), /hɐk̚⁵ sɐp̚² mɐi̯¹³ jiː¹³/ (cantonès)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

克什米爾 ‎(simplificat 克什米尔, pinyin Kèshímǐ'ěr)
* Caixmir

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 倒提壶
## Xinès

Forma simplificada de 倒提壺 («Cynoglossum amabile»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Sinònims

* 中国勿忘我 ‎(zhōngguówùwàngwǒ)

#### Hiperònims

* 琉璃草属 ‎(liúlícǎoshǔ)

#### Compostos i expressions

* 展枝倒提壶 ‎(zhǎnzhīdǎotíhú)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 光
## Japonès
### Nom

光 ‎(hiragana ひかり, romaji hikari)
* llum
# 你好
## Xinès

   * Pronúncia: mandarí /nixaʊ/, cantonès /neihou/
   * Àudio: mandarí
   * Etimologia: Literalment, 你 ‎(nǐ, «tu») + 好 ‎(hǎo, «bé»).

### Interjecció

你好 ‎(tradicional i simplificat, pinyin nǐ hǎo)
* hola
# xauxinara
## Català
### Verb

xauxinara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb xauxinar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb xauxinar.
# xauxinaries
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃəw.ʃi.nəˈɾi.əs/ Occidental: nord-occidental /ʃaw.ʃi.naˈɾi.es/ valencià /ʃaw.ʃi.naˈɾi.es/, /t͡ʃaw.t͡ʃi.naˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

xauxinaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de xauxinar.
# xauxinarà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃəw.ʃi.nəˈɾa/ Occidental: nord-occidental /ʃaw.ʃi.naˈɾa/ valencià /ʃaw.ʃi.naˈɾa/, /t͡ʃaw.t͡ʃi.naˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

xauxinarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de xauxinar.
# xauxinaran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃəw.ʃi.nəˈɾan/ Occidental: nord-occidental /ʃaw.ʃi.naˈɾan/ valencià /ʃaw.ʃi.naˈɾan/, /t͡ʃaw.t͡ʃi.naˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

xauxinaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de xauxinar.
# xauxinaren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃəw.ʃiˈna.ɾən/ Occidental: nord-occidental /ʃaw.ʃiˈna.ɾen/ valencià /ʃaw.ʃiˈna.ɾen/, /t͡ʃaw.t͡ʃiˈna.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

xauxinaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de xauxinar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb xauxinar.
# xauxinares
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃəw.ʃiˈna.ɾəs/ Occidental: nord-occidental /ʃaw.ʃiˈna.ɾes/ valencià /ʃaw.ʃiˈna.ɾes/, /t͡ʃaw.t͡ʃiˈna.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

xauxinares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de xauxinar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb xauxinar.
# xauxinareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃəw.ʃi.nəˈɾɛw/ balear /ʃəw.ʃi.nəˈɾəw/, /ʃəw.ʃi.nəˈɾɛw/ Occidental: nord-occidental /ʃaw.ʃi.naˈɾew/ valencià /ʃaw.ʃi.naˈɾew/, /t͡ʃaw.t͡ʃi.naˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

xauxinareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de xauxinar.
# xauxinaria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃəw.ʃi.nəˈɾi.ə/ Occidental: nord-occidental /ʃaw.ʃi.naˈɾi.a/ valencià /ʃaw.ʃi.naˈɾi.a/, /t͡ʃaw.t͡ʃi.naˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

xauxinaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de xauxinar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de xauxinar.
# xauxinarien
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃəw.ʃi.nəˈɾi.ən/ Occidental: nord-occidental /ʃaw.ʃi.naˈɾi.en/ valencià /ʃaw.ʃi.naˈɾi.en/, /t͡ʃaw.t͡ʃi.naˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

xauxinarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de xauxinar.
# ᎠᎸᏇᏂᏯ
## Cherokee

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: De l'anglès Albania, del grec bizantí Ἀλβανία.

### Nom propi

ᎠᎸᏇᏂᏯ ‎(alvqueniya)
* Albània

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en cherokee
# ᎠᏂᎪᎳ
## Cherokee

   * Pronúncia: /aniɡola/
   * Etimologia: Del portuguès Angola, del kimbundu ngola.

### Nom propi

ᎠᏂᎪᎳ ‎(anigola)
* Angola

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en cherokee
# ᎠᏂᏙᎳ
## Cherokee

   * Pronúncia: /anidola/
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ᎠᏂᏙᎳ ‎(anidola)
* Andorra

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en cherokee
# ᎠᏂᏛᏥ
## Cherokee

   * Pronúncia: /a.ni.də̃.tsi/
   * Etimologia: Del llatí Alemannia.

### Nom propi

ᎠᏂᏛᏥ ‎(anidvtsi)
* Alemanya

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en cherokee
# ᎡᎳᏗᏝ
## Cherokee

   * Pronúncia: /eladit͡ɬa/
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ᎡᎳᏗᏝ ‎(eladitla)
* Austràlia

#### Compostos i expressions

* ᎡᎳᏗᏝ ᎬᎾ ᎤᏔᎾ

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en cherokee
# ᎧᏔᎳ
## Cherokee
### Nom

ᎧᏔᎳ ‎(manca transliteració)
* català (llengua)
# Ꭰꮒꮝꮖꮒ
## Cherokee

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

Ꭰꮒꮝꮖꮒ ‎(anisquani)
* Mèxic

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en cherokee
# ᎠᏏᎵᏆᏌᏂ
## Cherokee

   * Pronúncia: /azilikuasani/
   * Etimologia: Del persa آذربایجان ‎(âzarbâyjân).

### Nom propi

ᎠᏏᎵᏆᏌᏂ ‎(asiliquasani)
* Azerbaidjan

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en cherokee
# Ꭱ
## Cherokee
### Lletra

Ꭱ ‎(manca transliteració) ‎(majúscula, minúscula ꭱ)
* Segon grafema del sil·labari cherokee. Representa [e].
# ᎩᎵᏣᎢᏍ
## Cherokee

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ᎩᎵᏣᎢᏍ ‎(manca transliteració)
* Kirguizstan

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en cherokee
# ちゅうせいしん
## Japonès

ちゅうせいしん ‎(romaji chūseishin)
* forma hiragana de 忠誠心
# つんどく
## Japonès
### Nom

つんどく ‎(romaji tsundoku)
* forma hiragana de 積ん読 ‎(«acte de deixar un llibre sense llegir després de comprar-lo»)
# ちゅうがっこう
## Japonès
### Nom

ちゅうがっこう ‎(romaji chūgakkō)
* forma hiragana de 中学校
# ちゅうせい
## Japonès
### Nom

ちゅうせい ‎(romaji chūsei)
* forma hiragana de 中世
* forma hiragana de 忠誠
# とうさん
## Japonès
### Nom

とうさん ‎(romaji tōsan)
* forma hiragana de 父さん
* forma hiragana de 倒産
# だんゆう
## Japonès
### Nom

だんゆう ‎(romaji dan'yū)
* forma hiragana de 男優
# ちち
## Japonès
### Nom

ちち ‎(romaji chichi)
* forma hiragana de 父
# て
## Japonès
### Nom

て ‎(romaji te)
* forma hiragana de 手
# たんどくせい
## Japonès
### Nom

たんどくせい ‎(romaji tandokusei)
* singularitat
# とくいせい
## Japonès
### Nom

とくいせい ‎(romaji tokuisei)
* forma hiragana de 特異性
# xauxinejassen
## Català
### Verb

xauxinejassen
* (valencià, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb xauxinejar.
# xauxinejassis
## Català
### Verb

xauxinejassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb xauxinejar.
# xauxinejaríeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃəw.ʃi.nə.ʒəˈɾi.əw/ Occidental: nord-occidental /ʃaw.ʃi.ne.ʒaˈɾi.ew/ valencià /ʃaw.ʃi.ne.d͡ʒaˈɾi.ew/, /t͡ʃaw.t͡ʃi.ne.d͡ʒaˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

xauxinejaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de xauxinejar.
# xauxinejasses
## Català
### Verb

xauxinejasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb xauxinejar.