OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# cosí prim
## Català

   * Etimologia: Del llatí consobrinus primus ‎(«cosí primer»), desplaçat al següent grau usant simplement cosí pel primer.

### Nom

cosí prim m. ‎(plural cosins prims, femení cosina prima)
* Fill d'un cosí del pare o la mare, fill d’un oncle valencià o d’una tia valenciana.

#### Sinònims

* cosí segon
* cosí valencià

#### Relacionats

| | | Polítics | Polítics | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis |
| | | Polítics | Polítics | Línia recta | Línia col·lateral | Línia col·lateral | Línia col·lateral | Línia col·lateral |
| Antecedents | -5 | | | quadravi (m) quadràvia (f) |
| Antecedents | -4 | | | rebesavi (m) rebesàvia (f) | quadrioncle (m) quadritia (f) |
| Antecedents | -3 | | | besavi (m) besàvia (f) | rebesoncle (m) rebestia (f) | rebesoncles valencians | rebesoncles valencians segons |
| Antecedents | -2 | | ressogre (m) ressogra (f) | avis: - avi (m) - àvia (f) | besoncle (m) bestia (f) | besoncles valencians | besoncles valencians segons |
| Antecedents | -1 | cononcle (m) contia (f) | sogres: - sogre (m) - sogra (f) | pares: - pare (m) - mare (f) | oncle (m) tia (f) | oncle valencià (m) tia valenciana (f) | oncles valencians segons |
| | 0 | cunyat (m) cunyada (f) | cònjuge: - marit (m) - muller (f) | si mateix | germà (m) germana (f) | cosí (germà) (m) cosina (germana) (f) | cosí prim (m) cosina prima (f) | cosí tercer (m) cosina tercera (f) |
| Descendents | +1 | | gendre (m) nora (f) | fills: - fill (m) - filla (f) | nebot (m) neboda (f) | nebot valencià (m) neboda valenciana (f) | nebots valencians segons |
| Descendents | +2 | | | nets: - net (m) - neta (f) | besnebot (m) besneboda (f) | renebots valencians |
| Descendents | +3 | | | besnet (m) besneta (f) | rebesnebot (m) rebesneboda (f) | rebesnebots valencians |
| Descendents | +4 | | | rebesnet (m) rebesneta (f) | quadrinebot (m) quadrineboda (f) | quadrinebots valencians |
| Descendents | +5 | | | quadrinet (m) quadrineta (f) | nebots cinquens | nebots cinquens valencians |

#### Traduccions

* Alemany: Cousin zweite $^{(de)}$ m.
* Anglès: second cousin $^{(en)}$
* Castellà: primo segundo $^{(es)}$
* Francès: cousin issu de germain $^{(fr)}$ m., cousin issu de cousin germain $^{(fr)}$ m., cousin au second degré $^{(fr)}$ m., cousin éloigné $^{(fr)}$ m., cousin à la mode de Bretagne $^{(fr)}$, cousin à la mode de Bourgogne $^{(fr)}$
* Italià: cugino secondo $^{(it)}$ m.
* Portuguès: primo segundo $^{(pt)}$ m.
* Suec: tremänning $^{(sv)}$, syssling $^{(sv)}$ c.

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# cota cero
## Castellà
### Nom

cota cero f.
* punt zero, cota zero

### Vegeu també

* cota cero. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# creación
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kɾe.aˈθjon/, meridional \kɾe.aˈθjoŋ\
       Americà: alt /kɾe.(a)ˈsjon/, baix \kɾe.aˈsjoŋ\, austral /kɾe.aˈsjon/
   * Rimes: -on

### Nom

creación f. ‎(plural creaciones)
* creació

### Miscel·lània

* Síl·labes: cre·a·ción (3)
# cread
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \kɾeˈað\, meridional \kɾeˈa(ð)\
       Americà: alt /k(ɾe)ˈad/, baix \kɾeˈað\, austral /kɾeˈad/
   * Rimes: -ad

### Verb

cread
* segona persona del plural (vosotros, vosotras) de l'imperatiu del verb crear

### Miscel·lània

* Síl·labes: cre·ad (2)
* Anagrames: carde, cardé, cerda
# crazier
## Anglès
### Adjectiu

crazier
* forma comparativa de crazy
# creació
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kɾe.ə.siˈo/, balear /kɾe.ə.siˈo/ alguerès /kɾɛ.a.siˈo/ Occidental: /kɾe.a.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: Del llatí creatio, segle XIII.

### Nom

creació f. ‎(plural creacions)
* Acte o efecte de crear.
* Origen del món o de l'home.

#### Sinònims

* concepció
* descobriment, innovació, invenció, invent
* fundació, instauració, institució, introducció
* composició, obra, peça, producció, producte, treball

#### Traduccions

* Alemany: Schöpfung $^{(de)}$ f., Kreation $^{(de)}$ f.
* Anglès: creation $^{(en)}$
* Àrab: اِبْتِكَار‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: ստեղծագործում $^{(hy)}$ ‎(stekhtsagortsum)
* Castellà: creación $^{(es)}$ f.
* Coreà: 창조 $^{(ko)}$ ‎(changjo)
* Eslovac: stvorenie $^{(sk)}$ n.
* Esperanto: kreo $^{(eo)}$, kreado $^{(eo)}$
* Finès: luominen $^{(fi)}$
* Francès: création $^{(fr)}$ f.
* Friülà: creazion $^{(fur)}$ f.
* Gallec: creación $^{(gl)}$ f.
* Grec: δημιουργία $^{(el)}$ f. ‎(dimiurgia)
* Grec antic: κτίσις $^{(grc)}$ f. ‎(ktísis)
* Hebreu: יצירה‎ $^{(he)}$ f.
* Hongarès: alkotás $^{(hu)}$
* Italià: creazione $^{(it)}$ f.
* Japonès: 創造 $^{(ja)}$
* Lituà: kuryba $^{(lt)}$ f.
* Llatí: creatio $^{(la)}$ f.
* Neerlandès: creatie $^{(nl)}$ f., schepping $^{(nl)}$ f.
* Polonès: stworzenie $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: criação $^{(pt)}$ f.
* Romanès: creaţie $^{(ro)}$ f.
* Rus: созда́ние $^{(ru)}$ n. ‎(sozdànie)
* Tadjik: офариниш $^{(tg)}$
* Turc: yaratma $^{(tr)}$
* Txec: tvoření $^{(cs)}$ n., vytvoření $^{(cs)}$ n.
* Xinès: 創作 $^{(zh)}$ ‎(创作, chuàngzuò)

### Miscel·lània

* Síl·labes: cre·a·ci·ó (4)
* Anagrames: acreció, reacció

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: creació
# craziest
## Anglès
### Adjectiu

craziest
* forma superlativa de crazy
# crazily
## Anglès

   * Etimologia: De crazy i el sufix -ly.

### Adverbi

crazily ‎(comparatiu more crazily, superlatiu most crazily)
* bojament, esbojarradament
# crazy
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈkɹeɪzi/ àudio (EUA)

### Adjectiu

crazy ‎(comparatiu crazier, superlatiu craziest)
* boig

#### Sinònims

* mad

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# crea
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈkɾe.ə/, occidental /ˈkɾe.a/
   * Rimes: -ea

### Verb

crea
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de crear.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb crear.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cre·a (2)
* Anagrames: acer $^{(alfagrama)}$, acre, arec, care, cera, reca, recà

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈkɾe.a/
   * Rimes: -ea

### Verb

crea
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del present d’indicatiu del verb crear
* segona persona del singular (tú) de l'imperatiu del verb crear

#### Variants

* [2]: (voseo) creá

### Verb

crea
* primera persona del singular (yo) del present de subjuntiu del verb creer
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del present de subjuntiu del verb creer
* tercera persona del singular (él, ella, usted) de l'imperatiu del verb creer

### Miscel·lània

* Síl·labes: cre·a (2)
* Anagrames: acre, arce, caer, cera
# creaciones
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kɾe.aˈθjo.nes/, meridional /kɾe.aˈθjo.neh/
       Americà: alt /kɾe.aˈsjo.n(e)s/, baix /kɾe.aˈsjo.neh/, austral /kɾe.aˈsjo.nes/
   * Rimes: -ones

### Nom

creaciones f. pl.
* forma plural de creación

### Miscel·lània

* Síl·labes: cre·a·cio·nes (4)
* Anagrames: acreciones, encorecías, escarneció, escocerían, escocieran, reacciones, resecación, seccionare, seccionaré
# creacions
## Català

   * Pronúncia: central /kɾə.a.siˈons/

### Nom

creacions f. pl.
* Forma plural de creació.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cre·a·ci·ons (4)
* Anagrames: acrecions, coracines, reaccions, seccionar
# contextualitzéssem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kun.təks.tu.ə.ɫiˈd͡ze.səm/ balear /kon.təks.tu.ə.ɫiˈd͡ze.səm/, /kun.təks.tu.ə.ɫiˈd͡ze.səm/ Occidental: nord-occidental /kon.teks.tu.a.ɫiˈd͡ze.sem/, valencià /kon.teks.tu.a.ɫiˈze.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

contextualitzéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb contextualitzar.

#### Variants

* contextualitzéssim, contextualitzàssim, contextualitzàssem, contextualitzàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tex·tu·a·lit·zés·sem (7)
# contextualitzí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kun.təks.tu.ə.ɫiˈd͡zi/ balear /kon.təks.tu.ə.ɫiˈd͡zi/, /kun.təks.tu.ə.ɫiˈd͡zi/ Occidental: nord-occidental /kon.teks.tu.a.ɫiˈd͡zi/, valencià /kon.teks.tu.a.ɫiˈzi/
   * Rimes: -i

### Verb

contextualitzí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de contextualitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tex·tu·a·lit·zí (6)
# contextualitzàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kun.təks.tu.ə.ɫiˈd͡za.βəw/ balear /kon.təks.tu.ə.ɫiˈd͡za.vəw/, /kun.təks.tu.ə.ɫiˈd͡za.vəw/ Occidental: nord-occidental /kon.teks.tu.a.ɫiˈd͡za.βew/ valencià /kon.teks.tu.a.ɫiˈza.vew/, /kon.teks.tu.a.ɫiˈza.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

contextualitzàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de contextualitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tex·tu·a·lit·zà·veu (7)
# contextualitzés
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kun.təks.tu.ə.ɫiˈd͡zes/ balear /kon.təks.tu.ə.ɫiˈd͡zes/, /kun.təks.tu.ə.ɫiˈd͡zes/ Occidental: nord-occidental /kon.teks.tu.a.ɫiˈd͡zes/, valencià /kon.teks.tu.a.ɫiˈzes/
   * Rimes: -es

### Verb

contextualitzés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb contextualitzar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb contextualitzar.

#### Variants

* [1] contextualitzàs, contextualitzara
* [2] contextualitzàs, contextualitzara

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tex·tu·a·lit·zés (6)
# contextualitzéssiu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kun.təks.tu.ə.ɫiˈd͡ze.siw/ balear /kon.təks.tu.ə.ɫiˈd͡ze.siw/, /kun.təks.tu.ə.ɫiˈd͡ze.siw/ Occidental: nord-occidental /kon.teks.tu.a.ɫiˈd͡ze.siw/, valencià /kon.teks.tu.a.ɫiˈze.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

contextualitzéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb contextualitzar.

#### Variants

* contextualitzésseu, contextualitzàssiu, contextualitzàsseu, contextualitzàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tex·tu·a·lit·zés·siu (7)
# contextualitzàvem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kun.təks.tu.ə.ɫiˈd͡za.βəm/ balear /kon.təks.tu.ə.ɫiˈd͡za.vəm/, /kun.təks.tu.ə.ɫiˈd͡za.vəm/ Occidental: nord-occidental /kon.teks.tu.a.ɫiˈd͡za.βem/ valencià /kon.teks.tu.a.ɫiˈza.vem/, /kon.teks.tu.a.ɫiˈza.βem/
   * Rimes: -avem

### Verb

contextualitzàvem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de contextualitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tex·tu·a·lit·zà·vem (7)
# contextualitzésseu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kun.təks.tu.ə.ɫiˈd͡ze.səw/ balear /kon.təks.tu.ə.ɫiˈd͡ze.səw/, /kun.təks.tu.ə.ɫiˈd͡ze.səw/ Occidental: nord-occidental /kon.teks.tu.a.ɫiˈd͡ze.sew/, valencià /kon.teks.tu.a.ɫiˈze.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

contextualitzésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb contextualitzar.

#### Variants

* contextualitzéssiu, contextualitzàssiu, contextualitzàsseu, contextualitzàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tex·tu·a·lit·zés·seu (7)
# contextualitzéssim
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kun.təks.tu.ə.ɫiˈd͡ze.sim/ balear /kon.təks.tu.ə.ɫiˈd͡ze.sim/, /kun.təks.tu.ə.ɫiˈd͡ze.sim/ Occidental: nord-occidental /kon.teks.tu.a.ɫiˈd͡ze.sim/, valencià /kon.teks.tu.a.ɫiˈze.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

contextualitzéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb contextualitzar.

#### Variants

* contextualitzéssem, contextualitzàssim, contextualitzàssem, contextualitzàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tex·tu·a·lit·zés·sim (7)
# contextuals
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kun.təks.tuˈaɫs/ balear /kon.təks.tuˈaɫs/, /kun.təks.tuˈaɫs/ Occidental: /kon.teks.tuˈaɫs/
   * Rimes: -als

### Adjectiu

contextuals inv. pl.
* Forma plural de contextual.

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tex·tu·als (4)
# contextui
## Llatí

   * Pronúncia: /koːnˈtɛks.tʊ.iː/

### Nom

cōntextuī
* datiu singular de cōntextus
# croatas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kɾoˈa.tas/, meridional /kɾoˈa.tah/
       Americà: alt /kɾoˈa.t(a)s/, baix /kɾoˈa.tah/, austral /kɾoˈa.tas/
   * Rimes: -atas

### Adjectiu

croatas inv. pl.
* forma plural de croata

### Nom

croatas m. f. pl.
* forma plural de croata
# crivellí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kɾi.βəˈʎi/, balear /kɾi.vəˈʎi/ Occidental: nord-occidental /kɾi.βeˈʎi/ valencià /kɾi.veˈʎi/, /kɾi.βeˈʎi/
   * Rimes: -i

### Verb

crivellí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de crivellar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·ve·llí (3)
# croada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kɾuˈa.ðə/ balear /kɾoˈa.ðə/, /kɾuˈa.ðə/ Occidental: /kɾoˈa.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: Del català antic croar ‎(«posar o dur la creu distintiva»), de crou, del llatí cruce(m), segle XIV.

### Nom

croada f. ‎(plural croades)
* Expedició que feien a l'edat mitjana els cavallers cristians per conquerir Terra Santa.

#### Traduccions

* Alemany: Kreuzzug $^{(de)}$
* Anglès: crusade $^{(en)}$
* Castellà: cruzada $^{(es)}$
* Francès: croisade $^{(fr)}$
* Italià: crociata $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: cro·a·da (3)
* Anagrames: acorda, acordà

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# croata
## Català

   * Pronúncia: oriental /kɾuˈa.tə/, occidental /kɾoˈa.ta/
   * Rimes: -ata

### Adjectiu

croata f. ‎(plural croates)
* Forma femenina de croat.

### Nom

croata f. ‎(plural croates)
* Forma femenina de croat.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cro·a·ta (3)
* Anagrames: acorat, acotar, actora, atraco, carota, tocara, tocarà

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /kɾoˈa.ta/
       Americà: alt /kɾoˈa.t(a)/, baix /kɾoˈa.ta/
   * Rimes: -ata

### Adjectiu

croata inv. ‎(plural croatas)
* croat

#### Derivats

* serbocroata

### Nom

croata m. f. ‎(plural croatas)
* croat
* (masculí singular) croat (llengua)

### Miscel·lània

* Síl·labes: cro·a·ta (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre croata
# croaziere
## Romanès
### Nom

croaziere
* forma plural de croazieră
* genitiu i datiu indefinit singular de croazieră
# croats
## Català

   * Pronúncia: oriental /kɾuˈats/, occidental /kɾoˈats/
   * Rimes: -ats

### Adjectiu

croats m. pl.
* Forma plural de croat.

### Nom

croats m. pl.
* Forma plural de croat.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cro·ats (2)
* Heterograma de 6 lletres (acorst)
* Anagrames: actors, castor, castro, costar, crosta, roscat, sotrac, torcàs, toscar, traçós
# croaziera
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -a.

### Nom

croaziera
* nominatiu i acusatiu definit singular de croazieră
# construïxos
## Català
### Verb

construïxos
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb construir.
# constàrem
## Català
### Verb

constàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de constar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb constar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cons·tà·rem (3)
* Heterograma de 9 lletres (acemnorst)
* Anagrama: encrostam
# constàreu
## Català
### Verb

constàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de constar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb constar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cons·tà·reu (3)
* Heterograma de 9 lletres (acenorstu)
* Anagrama: encrostau
# constància
## Català

   * Pronúncia: oriental /kunsˈtan.si.ə/, occidental /konsˈtan.si.a/
   * Rimes: -ansia

### Nom

constància f. ‎(plural constàncies)
* Fermesa i perseverança en les resolucions i en els propòsits.

#### Traduccions

* Anglès: constancy $^{(en)}$
* Castellà: constancia $^{(es)}$
* Francès: constance $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: cons·tàn·ci·a (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* constància. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# constàs
## Català
### Verb

constàs
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb constar.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb constar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cons·tàs (2)
* Anagrames: tascons, toscans
# constàssem
## Català
### Verb

constàssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb constar.
# corsequés
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kur.səˈkes/ balear /koɾ.səˈkes/, /kur.səˈkes/ Occidental: /koɾ.seˈkes/
   * Rimes: -es

### Verb

corsequés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb corsecar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb corsecar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cor·se·qués (3)
# corser
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kurˈse/ balear /koɾˈse/, /kurˈse/ Occidental: nord-occidental /korˈse/, valencià /koɾˈseɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: Del francès coursier.

### Nom

corser m. ‎(plural corsers)
* cavall

#### Arcaismes

* corcer

#### Traduccions

* Alemany: Ross $^{(de)}$
* Anglès: steed $^{(en)}$
* Castellà: corcel $^{(es)}$ m.
* Francès: cheval $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cor·ser (2)
* Anagrames: cerros, escorr

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, Optimot

## Francès

   * Pronúncia: /kɔʁˈse/
   * Etimologia: De corps.

### Verb

corser
* complicar
    Ça se corse sérieusement !Això es complica força!
* enfortir
    Corsant leur café par des rasades d'eau-de-vie.Enfortint en cafè amb un got d'aiguardent.
# corsequésseu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kur.səˈke.səw/ balear /koɾ.səˈke.səw/, /kur.səˈke.səw/ Occidental: /koɾ.seˈke.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

corsequésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb corsecar.

#### Variants

* corsequéssiu

### Miscel·lània

* Síl·labes: cor·se·qués·seu (4)
# corsequéssim
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kur.səˈke.sim/ balear /koɾ.səˈke.sim/, /kur.səˈke.sim/ Occidental: /koɾ.seˈke.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

corsequéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb corsecar.

#### Variants

* corsequéssem

### Miscel·lània

* Síl·labes: cor·se·qués·sim (4)
# corsequis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kurˈsɛ.kis/ balear /koɾˈsə.kis/, /kurˈsɛ.kis/ Occidental: /koɾˈse.kis/

### Verb

corsequis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb corsecar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cor·se·quis (3)
* Anagrama: corquessi
# corsequéssiu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kur.səˈke.siw/ balear /koɾ.səˈke.siw/, /kur.səˈke.siw/ Occidental: /koɾ.seˈke.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

corsequéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb corsecar.

#### Variants

* corsequésseu

### Miscel·lània

* Síl·labes: cor·se·qués·siu (4)
# corsequi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kurˈsɛ.ki/ balear /koɾˈsə.ki/, /kurˈsɛ.ki/ Occidental: /koɾˈse.ki/

### Verb

corsequi
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de corsecar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb corsecar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb corsecar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb corsecar.

#### Variants

* [1] corseco

### Miscel·lània

* Síl·labes: cor·se·qui (3)
* Heterograma de 8 lletres (ceioqrsu)
# corsequin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kurˈsɛ.kin/ balear /koɾˈsə.kin/, /kurˈsɛ.kin/ Occidental: /koɾˈse.kin/

### Verb

corsequin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb corsecar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb corsecar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cor·se·quin (3)
* Heterograma de 9 lletres (ceinoqrsu)
* Anagrames: conquerís, còrniques, cròniques
# corsequéssem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kur.səˈke.səm/ balear /koɾ.səˈke.səm/, /kur.səˈke.səm/ Occidental: /koɾ.seˈke.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

corsequéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb corsecar.

#### Variants

* corsequéssim

### Miscel·lània

* Síl·labes: cor·se·qués·sem (4)
# corsequí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kur.səˈki/ balear /koɾ.səˈki/, /kur.səˈki/ Occidental: /koɾ.seˈki/
   * Rimes: -i

### Verb

corsequí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de corsecar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cor·se·quí (3)
* Heterograma de 8 lletres (ceioqrsu)
# dalai-lamaojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /da.la.i-laˈma.ojn/
   * Rimes: -aojn

### Nom

dalai-lamaojn
* acusatiu plural de dalai-lamao

### Miscel·lània

* Síl·labes: da·la·i la·ma·ojn (5)
# dali
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈda.li/

### Verb

dali
* tercera persona plural viril del passat de dać

### Miscel·lània

* Síl·labes: da·li (2)
# daliner
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /də.ɫiˈne/ Occidental: nord-occidental /da.ɫiˈne/, valencià /da.ɫiˈneɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: De dalí i el sufix -er.

### Nom

daliner m. ‎(plural daliners, femení dalinera)
* Persona encarregada de moure des de terra una embarcació, estirant de la sirga.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: da·li·ner (3)
* Heterograma de 7 lletres (adeilnr)
* Anagrames: dineral, Reinald

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# dalai-lamaon
## Esperanto

   * Pronúncia: /da.la.i-laˈma.on/
   * Rimes: -aon

### Nom

dalai-lamaon
* acusatiu de dalai-lamao

### Miscel·lània

* Síl·labes: da·la·i la·ma·on (5)
# dalga
## Turc

   * Pronúncia: /dalga/

### Nom

dalga
* ona
# dale ahí
## Castellà
### Interjecció

¡dale ahí!
* (pilota basca) mata

### Vegeu també

* dale ahí. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# dalfí
## Català

   * Pronúncia: oriental /dəɫˈfi/, occidental /daɫˈfi/
   * Rimes: -i
   * Etimologia: De l’antic delfí, segle XIX, del llatí vulgar *delphīnu, de delphīnus, del grec antic δελφίν ‎(delphín).

### Nom

dalfí m. ‎(plural dalfins)
* (mallorquí) Forma alternativa de dofí.

### Miscel·lània

* Síl·labes: dal·fí (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Termcat

## Català antic
### Nom

dalfí m. ‎(plural dalfins)
* delfí
* dofí

#### Variants

* delfí

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo, CIVAL
# corde du filet
## Francès
### Nom

corde du filet f. ‎(plural cordes du filet)
* (voleibol) corda de la xarxa

### Vegeu també

* corde du filet. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# cordams
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kurˈdams/ balear /koɾˈðams/, /kurˈðams/ Occidental: /koɾˈðams/
   * Rimes: -ams

### Nom

cordams m. pl.
* Forma plural de cordam.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cor·dams (2)
* Heterograma de 7 lletres (acdmors)
* Anagrama: moscard
# cordarum
## Llatí

   * Pronúncia: /kɔrˈdaː.rʊm/

### Adjectiu

cordārum
* genitiu femení plural de cordus
# cordatge
## Català

   * Etimologia: De corda i el sufix -atge.

### Nom

cordatge m. ‎(plural cordatges)
* (esports de raqueta) Part del cap d'una raqueta formada per un conjunt de cordes molt tibants.

#### Traduccions

* Anglès: face $^{(en)}$, strings $^{(en)}$
* Castellà: cordaje $^{(es)}$
* Francès: cordage $^{(fr)}$, tamis $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: cor·dat·ge (3)
* Heterograma de 8 lletres (acdegort)

### Vegeu també

* cordatge. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# corde de tension
## Francès
### Nom

corde de tension f. ‎(plural cordes de tension)
* (tennis de taula) corda tensora

### Vegeu també

* corde de tension. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# costarum
## Llatí

   * Pronúncia: /kɔsˈtaː.rʊm/

### Nom

costārum
* genitiu plural de costa
# deciduae
## Anglès
### Nom

deciduae
* forma plural de decidua