OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# fearsome
## Anglès
### Adjectiu

fearsome ‎(comparatiu more fearsome, superlatiu most fearsome)
* temible

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# feas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfe.as/, meridional /ˈfe.ah/
       Americà: alt /ˈfe.(a)s/, baix /ˈfe.ah/, austral /ˈfe.as/
   * Rimes: -eas

### Adjectiu

feas f. pl.
* forma plural de fea
# fearfullest
## Anglès
### Adjectiu

fearfullest
* forma superlativa de fearful
# fears
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Nom

fears
* forma plural de fear

### Verb

fears
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de fear
# feasible
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfiːzəˌbəl/

### Adjectiu

feasible ‎(comparatiu more feasible, superlatiu most feasible)
* factible, possible

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# feature
## Anglès

   * Pronúncia: RU /fiːtʃə(ɹ)/ àudio (EUA)

### Nom

feature ‎(plural features)
* tret distintiu, característica
* facció
* (premsa) article destacat, crònica

### Verb

feature ‎(3a persona singular present features, gerundi featuring, passat i participi featured)
* presentar
    A film featuring Marlon Brando as...Una pel·lícula que presenta Marlon Brando en el paper de...
* constar, figurar
# estatalitzessis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /əs.tə.tə.ɫiˈd͡ze.sis/ Occidental: nord-occidental /es.ta.ta.ɫiˈd͡ze.sis/, valencià /es.ta.ta.ɫiˈze.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

estatalitzessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb estatalitzar.
# estatalitzis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /əs.tə.təˈɫi.d͡zis/ Occidental: nord-occidental /es.ta.taˈɫi.d͡zis/, valencià /es.ta.taˈɫi.zis/
   * Rimes: -idzis

### Verb

estatalitzis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb estatalitzar.
# estatalitzàrem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /əs.tə.tə.ɫiˈd͡za.ɾəm/ Occidental: nord-occidental /es.ta.ta.ɫiˈd͡za.ɾem/, valencià /es.ta.ta.ɫiˈza.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

estatalitzàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de estatalitzar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb estatalitzar.
# estatalitzi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /əs.tə.təˈɫi.d͡zi/ Occidental: nord-occidental /es.ta.taˈɫi.d͡zi/, valencià /es.ta.taˈɫi.zi/
   * Rimes: -idzi

### Verb

estatalitzi
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb estatalitzar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb estatalitzar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb estatalitzar.
# estatalitzà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /əs.tə.tə.ɫiˈd͡za/ Occidental: nord-occidental /es.ta.ta.ɫiˈd͡za/, valencià /es.ta.ta.ɫiˈza/
   * Rimes: -a

### Verb

estatalitzà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de estatalitzar.
# estatalitzessin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /əs.tə.tə.ɫiˈd͡ze.sin/ Occidental: nord-occidental /es.ta.ta.ɫiˈd͡ze.sin/, valencià /es.ta.ta.ɫiˈze.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

estatalitzessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb estatalitzar.
# estatalitzeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əs.tə.tə.ɫiˈd͡zɛw/ balear /əs.tə.tə.ɫiˈd͡zəw/, /əs.tə.tə.ɫiˈd͡zɛw/ Occidental: nord-occidental /es.ta.ta.ɫiˈd͡zew/, valencià /es.ta.ta.ɫiˈzew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

estatalitzeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de estatalitzar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb estatalitzar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb estatalitzar.
# estatalitzin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /əs.tə.təˈɫi.d͡zin/ Occidental: nord-occidental /es.ta.taˈɫi.d͡zin/, valencià /es.ta.taˈɫi.zin/
   * Rimes: -idzin

### Verb

estatalitzin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb estatalitzar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb estatalitzar.
# estatalitzo
## Català
### Verb

estatalitzo
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de estatalitzar.
# estatalitzesses
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /əs.tə.tə.ɫiˈd͡ze.səs/ Occidental: nord-occidental /es.ta.ta.ɫiˈd͡ze.ses/, valencià /es.ta.ta.ɫiˈze.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

estatalitzesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb estatalitzar.
# ferrocyanure de sodium
## Francès
### Nom

ferrocyanure de sodium m.
* ferrocianur de sodi

#### Sinònims

* E535, usat com a additiu alimentari.

### Vegeu també

* ferrocyanure de sodium. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 6 juny 2014].
# ferrous gluconate
## Anglès
### Nom

ferrous gluconate
* gluconat ferrós

#### Sinònims

* E579, usat com a additiu alimentari.

### Vegeu també

* ferrous gluconate. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 6 juny 2014].
# ferroveller
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌfɛ.ru.βəˈʎe/ balear /ˌfɛ.ro.vəˈʎe/, /ˌfɛ.ru.vəˈʎe/ Occidental: nord-occidental /ˌfɛ.ro.βeˈʎe/ valencià /ˌfɛ.ro.veˈʎeɾ/, /ˌfɛ.ro.βeˈʎeɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: De ferro, vell i el sufix -er.

### Nom

ferroveller m. ‎(plural ferrovellers, femení ferrovellera)
* Persona que es dedica a la compravenda de ferralla.

#### Traduccions

* Castellà: chatarrero $^{(es)}$
* Francès: ferrailleur $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fer·ro·ve·ller (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, DCVB
# ferrorum
## Llatí

   * Pronúncia: /fɛrˈroː.rʊm/

### Nom

ferrōrum
* genitiu plural de ferrum
# ferrous lactate
## Anglès
### Nom

ferrous lactate
* lactat ferrós

#### Sinònims

* E585, usat com a additiu alimentari.

### Vegeu també

* ferrous lactate. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 6 juny 2014].
# ferrocyanure de calcium
## Francès
### Nom

ferrocyanure de calcium m.
* ferrocianur de calci

#### Sinònims

* E538, usat com a additiu alimentari.

### Vegeu també

* ferrocyanure de calcium. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 6 juny 2014].
# ferrocyanure de potassium
## Francès
### Nom

ferrocyanure de potassium m.
* ferrocianur de potassi

#### Sinònims

* E536, usat com a additiu alimentari.

### Vegeu també

* ferrocyanure de potassium. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 6 juny 2014].
# ferrons
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəˈrons/, occidental /feˈrons/
   * Rimes: -ons

### Nom

ferrons m. pl.
* Forma plural de ferró.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fer·rons (2)
* Anagrama: forners
# ferrous sulfate
## Anglès
### Nom

ferrous sulfate ‎(incomptable)
* sulfat ferrós

### Vegeu també

* ferrous sulfate. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# fallibiles
## Llatí

   * Pronúncia: /falˈlɪ.bɪ.leːs/

### Adjectiu

fallibilēs
* nominatiu masculí/femení plural de fallibilis
* vocatiu masculí/femení plural de fallibilis
* acusatiu masculí/femení plural de fallibilis
# fallibilibus
## Llatí

   * Pronúncia: /fal.lɪˈbɪ.lɪ.bʊs/

### Adjectiu

fallibilibus
* datiu masculí/femení/neutre plural de fallibilis
* ablatiu masculí/femení/neutre plural de fallibilis
# fallibilis
## Llatí

   * Pronúncia: /falˈlɪ.bɪ.lɪs/
   * Etimologia: Derivat de fallō.

### Adjectiu

fallibilis m., f., fallibile n.
* fal·lible

#### Declinació

Tercera declinació, nominatiu amb dues terminacions.
| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Cas | Masc./Fem. | Neutre | Masc./Fem. | Neutre |
| Nominatiu | fallibilis | fallible | fallibilēs | fallibilia |
| Vocatiu | fallibilis | fallible | fallibilēs | fallibilia |
| Acusatiu | fallibilem | fallibile | fallibilēs | fallibilia |
| Genitiu | fallibilis | fallibilis | fallibilium | fallibilium |
| Datiu | fallibilī | fallibilī | fallibilibus | fallibilibus |
| Ablatiu | fallibilī | fallibilī | fallibilibus | fallibilibus |

#### Antònims

* infallibilis
# fallibilium
## Llatí

   * Pronúncia: /fal.lɪˈbɪ.lɪ.ʊm/

### Adjectiu

fallibilium
* genitiu masculí/femení/neutre plural de fallibilis
# fallible
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfal.lɪ.blɛ/

### Adjectiu

fallible
* nominatiu neutre singular de fallibilis
* vocatiu neutre singular de fallibilis
# falliche
## Italià

   * Pronúncia: /ˈfal.li.ke/

### Adjectiu

falliche f. pl.
* forma plural de fallica
# fallibilia
## Llatí

   * Pronúncia: /fal.lɪˈbɪ.lɪ.a/

### Adjectiu

fallibilia
* nominatiu neutre plural de fallibilis
* vocatiu neutre plural de fallibilis
* acusatiu neutre plural de fallibilis
# fallibili
## Llatí

   * Pronúncia: /falˈlɪ.bɪ.liː/

### Adjectiu

fallibilī
* datiu masculí/femení/neutre singular de fallibilis
* ablatiu masculí/femení/neutre singular de fallibilis
# fallica
## Italià

   * Pronúncia: /ˈfal.li.ka/

### Adjectiu

fallica f. ‎(plural falliche)
* forma femenina de fallico
# fallici
## Italià

   * Pronúncia: /ˈfal.li.t͡ʃi/

### Adjectiu

fallici m. pl.
* forma plural de fallico
# femistas
## Gallec
### Adjectiu

femistas
* forma plural de femista

### Nom

femistas m. f. pl.
* forma plural de femista
# femista
## Gallec

   * Etimologia: De femia i el sufix -ista, calc del castellà hembrista.

### Adjectiu

femista ‎(plural femistas)
* femellista

### Nom

femista m. f. ‎(plural femistas)
* femellista

#### Relacionats

* femismo

## Portuguès

   * Etimologia: De femia i el sufix -ista.

### Adjectiu

femista ‎(plural femistas)
* femellista

### Nom

femista m. f. ‎(plural femistas)
* femellista

#### Relacionats

* femismo
# femmes
## Francès

   * Pronúncia: /fam/

### Nom

femmes f. pl.
* forma plural de femme
# femminismi
## Italià

   * Pronúncia: /fem.miˈni.zmi/

### Nom

femminismi m. pl.
* forma plural de femminismo
# feminum
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɛ.mɪ.nʊm/

### Nom

feminum
* genitiu plural de femur
# femminicidi
## Italià

   * Pronúncia: /fem.mi.niˈt͡ʃiː.di/

### Nom

femminicidi m. pl.
* forma plural de femminicidio

### Miscel·lània

* Síl·labes: fem·mi·ni·cì·di (5)
# femminicidio
## Italià

   * Pronúncia: /fem.mi.niˈt͡ʃiː.djo/
   * Rimes: -idjo
   * Etimologia: De femmina i el sufix -cidio, calc de l'anglès feminicide.

### Nom

femminicidio m. ‎(plural femminicidi)
* (neologisme) feminicidi

#### Variants

* femmicidio, femicidio

#### Antònims

* maschicidio

#### Hiperònims

* omicidio

### Miscel·lània

* Síl·labes: fem·mi·ni·cì·dio (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en italià
* Per a més informació vegeu l'entrada al Treccani sobre femminicidio
# femis
## Català

   * Pronúncia: /ˈfe.mis/
   * Rimes: -emis

### Verb

femis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb femar.

#### Variants

* femes, femos
# femme
## Francès

   * Pronúncia: /fam/
       femme (França)
   * Etimologia: Del llatí femina.

### Nom

femme f. ‎(plural femmes)
* Dona, persona de sexe femení.
* Dona, esposa.
# femminismo
## Italià

   * Pronúncia: /fem.miˈni.zmo/
   * Etimologia: Del francès féminisme

### Nom

femminismo m. ‎(plural femminismi)
* feminisme

### Miscel·lània

* Síl·labes: fem·mi·nì·smo (4)
# fenga
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈfɛŋ.ɡə/ balear /ˈfəŋ.ɡə/, /ˈfɛŋ.ɡə/ Occidental: /ˈfeŋ.ɡa/
   * Rimes: -ɛŋɡa

### Verb

fenga
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb fendre.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb fendre.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb fendre.

#### Variants

* [1] fengui
* [2] fengui
* [3] fengui

### Verb

fenga
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb fènyer.
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb fènyer.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb fènyer.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb fènyer.
# fengueran
## Català
### Verb

fengueran
* (alguerès) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de fendre.

#### Variants

* fendran
# fengueres
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəŋˈɡe.ɾəs/, occidental /feŋˈɡe.ɾes/
   * Rimes: -eɾes

### Verb

fengueres
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de fendre.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb fendre.

#### Variants

* [2] fenguessis, fenguesses

### Verb

fengueres
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de fènyer.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb fènyer.
# fenguen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈfɛŋ.ɡən/ balear /ˈfəŋ.ɡən/, /ˈfɛŋ.ɡən/ Occidental: /ˈfeŋ.ɡen/

### Verb

fenguen
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb fendre.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb fendre.

#### Variants

* [1] fenguin
* [2] fenguin

### Verb

fenguen
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb fènyer.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb fènyer.

### Miscel·lània

* Anagrama: enfugen
# fengueren
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəŋˈɡe.ɾən/, occidental /feŋˈɡe.ɾen/
   * Rimes: -eɾen

### Verb

fengueren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de fendre.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb fendre.

#### Variants

* [2] fenguessin, fenguessen

### Verb

fengueren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de fènyer.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb fènyer.
# fenguera
## Català
### Verb

fenguera
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb fendre.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb fendre.

#### Variants

* [1] fenguessi, fengués
* [2] fenguessi, fengués

### Verb

fenguera
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb fènyer.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb fènyer.
# form
## Català
### Verb

form
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de formar.

## Anglès

   * Pronúncia: /fɔːm/ àudio (EUA)

### Nom

form ‎(plural forms)
* forma
* formulari

### Verb

form ‎(3a persona singular present forms, gerundi forming, passat i participi formed)
* formar
# form-
## Català

   * Etimologia: De àcid fòrmic.

### Prefix

form-
* fòrmic o formil
    form- + aldehid → formaldehid

#### Derivats
### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# formaciones
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /foɾ.maˈθjo.nes/, meridional /foɾ.maˈθjo.neh/
       Americà: alt /foɾ.maˈsjo.n(e)s/, baix /foɾ.maˈsjo.neh/, austral /foɾ.maˈsjo.nes/
   * Rimes: -ones

### Nom

formaciones f. pl.
* forma plural de formación
# formaciones adelante-atrás
## Castellà
### Nom

formaciones adelante-atrás f. pl.
* forma plural de formación adelante-atrás
# forma prefixada
## Català
### Nom

forma prefixada f. ‎(plural formes prefixades)
* Forma generada per afèresi, normalment d’un mot clàssic grec o llatí, i que funciona com a prefix en la formació de cultismes i neologismes.
    «La recent truncació d’Europa que ha donat lloc a euro- no respecta els límits entre els morfemes grecs eu- i op-, el nou prefix ni tan sols és homònim d’un morfema grec —com ho són, en canvi, altres noves formes prefixades creades per truncació.» ((Teresa Vallès, «Anàlisi cognitiva del prefix euro-», Léxic i neologia, 2010, Documenta Universitaria, ISBN 9788499840550))
* prefixoide

#### Relacionats

* forma sufixada
* forma reduïda

#### Notes

* Se sol diferenciar prefix com a formació patrimonial o manlleu culte, i forma prefixada com a formació moderna de prefixos que no existien en les llengües clàssiques.
* Una forma prefixada no funciona com a mot independent, però pot funcionar com a forma reduïda en el cas d’un prefixoide: auto és un prefixoide i una forma reduïda de automòbil.

#### Traduccions
### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV
# formaciones andorranas
## Castellà
### Nom

formaciones andorranas f. pl.
* forma plural de formación andorrana
# formaciones combinadas
## Castellà
### Nom

formaciones combinadas f. pl.
* forma plural de formación combinada
# forma
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfor.mə/, occidental /ˈfoɾ.ma/
   * Rimes: -oɾma
   * Etimologia: Del llatí forma, segle XIII.

### Nom

forma f. ‎(plural formes)
* Aspecte que distingeix un objecte d'altres.
    Aquest cotxe té una forma molt especial.
* manera, tipus
* Conjunt de característiques externes amb què es pot identificar un grup d'objectes.
    Aquesta finestra té forma rodona.
* Manera d'actuar.
    No poseu les capses de forma que tapin l'entrada.

#### Compostos i expressions

* estar en forma = tenir bona salut i fer exercici regularment
* estar en baixa forma = estar abatut
* no haver-hi forma = ser en va

#### Derivats

formar, informar, deformar, formació, formatiu, formal, reforma

#### Sinònims

* camí, manera, mode
* configuració
* estil, guisa, manera, mode
* estructura
* expressió, representació
* figura, silueta
* manera

#### Traduccions

* Albanès: formë $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Form $^{(de)}$ f.
* Anglès: shape $^{(en)}$
* Àrab: شَكْل‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: ձեւ $^{(hy)}$ ‎(dzev)
* Búlgar: фо́рма $^{(bg)}$ f. ‎(forma)
* Castellà: forma $^{(es)}$
* Coreà: 모양 $^{(ko)}$ ‎(moyang)
* Danès: form $^{(da)}$ c.
* Eslovac: tvar $^{(sk)}$ m., forma $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: oblika $^{(sl)}$ f.
* Estonià: kuju $^{(et)}$
* Feroès: skap $^{(fo)}$ n.
* Finès: muoto $^{(fi)}$
* Francès: forme $^{(fr)}$
* Friülà: forme $^{(fur)}$ f.
* Gallec: forma $^{(gl)}$ f.
* Georgià: ფორმა $^{(ka)}$ ‎(porma)
* Grec: μορφή $^{(el)}$ f. ‎(morfí)
* Grec antic: μορφή $^{(grc)}$ f. ‎(morphḗ)
* Hebreu: צוּרָה $^{(he)}$ f.
* Hindi: आकार $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: alak $^{(hu)}$
* Indonesi: bentuk $^{(id)}$
* Islandès: form $^{(is)}$
* Italià: forma $^{(it)}$
* Japonès: 形 $^{(ja)}$
* Kazakh: нысан $^{(kk)}$ ‎(nısan/nissan), форма $^{(kk)}$ ‎(forma)
* Kirguís: форма $^{(ky)}$ ‎(forma)
* Letó: forma $^{(lv)}$ f.
* Lituà: forma $^{(lt)}$ f.
* Llatí: forma $^{(la)}$ f.
* Llengua de signes catalana: FORMA $^{(csc)}$
* Neerlandès: vorm $^{(nl)}$ m.
* Noruec: form $^{(no)}$ m. f.
* Occità: forma $^{(oc)}$ f.
* Polonès: kształt $^{(pl)}$ m., forma $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: forma $^{(pt)}$ f.
* Romanès: formă $^{(ro)}$ f.
* Rus: фо́рма $^{(ru)}$ f. ‎(forma)
* Sànscrit: रूप $^{(sa)}$ n.
* Serbocroat: облик $^{(sh)}$, oblik $^{(sh)}$ m.
* Suec: form $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: шакл $^{(tg)}$
* Tagal: hugis $^{(tl)}$
* Turc: görünüş $^{(tr)}$
* Txec: tvar $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: фо́рма $^{(uk)}$ f. ‎(forma)
* Urdú: شکل‎ $^{(ur)}$
* Uzbek: forma $^{(uz)}$
* Vietnamita: hình dáng $^{(vi)}$
* Xinès: 形狀 $^{(zh)}$ ‎(形状, xíngzhuàng)

### Verb

forma
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de formar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb formar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·ma (2)
* Anagrama: mofar

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈfoɾ.ma/
   * Rimes: -oɾma

### Nom

forma f. ‎(plural formas)
* forma

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·ma (2)

## Italià

   * Pronúncia: /ˈfor.ma/

### Nom

forma f. ‎(plural forme)
* forma

### Miscel·lània

* Síl·labes: fór·ma (2)
# forma sufixada
## Català
### Nom

forma sufixada f. ‎(plural formes sufixades)
* Forma generada per truncament d’un mot clàssic grec o llatí i que funciona com a sufix en la formació de cultismes i neologismes.
* sufixoide

#### Relacionats

* forma prefixada
* desinència

#### Notes

* Se sol diferenciar sufix com a formació patrimonial o manlleu culte, i forma sufixada com a formació moderna de sufixos que no existien en les llengües clàssiques.

#### Traduccions
### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV
# formaciones australianas
## Castellà
### Nom

formaciones australianas f. pl.
* forma plural de formación australiana
# feia
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈfɛ.jə/ balear /ˈfə.jə/, /ˈfɛ.jə/ Occidental: /ˈfe.ja/
   * Rimes: -ɛja

### Verb

feia
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de fer.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de fer.

### Adjectiu

feia f. ‎(plural feies)
* Forma femenina de fei.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·ia (2)

## Portuguès
### Adjectiu

feia f.
* forma femenina de feio
# fehíets
## Català antic
### Verb

fehíets
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de fer

#### Variants

* fasíets, fahíets, fàyets, fèyets, fíets, fasíeu, fahíeu, fàyeu, fehíeu, fèyeu, fíeu
# fei
## Català

   * Pronúncia: balear /ˈfɛj/
   * Rimes: -ɛj
   * Etimologia: Del castellà feo, segle XX.

### Adjectiu

fei m. ‎(femení feia, plural masculí feis, plural femení feies)
* (castellanisme, mallorquí) lleig

#### Variants

* feo, feu (alguerès)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# feias
## Portuguès
### Adjectiu

feias f. pl.
* forma plural de feia
# feign
## Anglès

   * Pronúncia: /feɪn/

### Verb

feign ‎(3a persona singular present feigns, gerundi feigning, passat i participi feigned)
* fingir
# fehíeu
## Català antic
### Verb

fehíeu
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de fer

#### Variants

* fasíets, fahíets, fàyets, fehíets, fèyets, fíets, fasíeu, fahíeu, fàyeu, fèyeu, fíeu
# feigned
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfeɪnd/

### Verb

feigned
* passat i participi de feign
# feigning
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfeɪnɪŋ/

### Verb

feigning
* gerundi de feign
# feies
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈfɛ.jəs/ balear /ˈfə.jəs/, /ˈfɛ.jəs/ Occidental: /ˈfe.jes/
   * Rimes: -ɛjes

### Verb

feies
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de fer.

### Adjectiu

feies f. pl.
* Forma plural de feia.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·ies (2)
# feien
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈfɛ.jən/ balear /ˈfə.jən/, /ˈfɛ.jən/ Occidental: /ˈfe.jen/
   * Rimes: -ɛjen

### Verb

feien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de fer.
# foca monjo del Mediterrani
## Català
### Nom

foca monjo del Mediterrani f. ‎(plural foques monjo del Mediterrani)
* vell marí

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# focas cangrejeras
## Castellà
### Nom

focas cangrejeras f. pl.
* forma plural de foca cangrejera
# foca tacada
## Català
### Nom

foca tacada f. ‎(plural foques tacades)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Phoca largha)

#### Hiperònims

* carnívors > pinnípedes > fòcids

#### Traduccions

* Anglès: larga seal $^{(en)}$
* Castellà: foca largha $^{(es)}$
* Francès: veau marin du Pacifique $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# focas barbudas
## Castellà
### Nom

focas barbudas f. pl.
* forma plural de foca barbuda
# foca ocel·lada
## Català
### Nom

foca ocel·lada f. ‎(plural foques ocel·lades)
* foca marbrada

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# focales
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /foˈka.les/, meridional /foˈka.leh/
       Americà: alt /foˈka.l(e)s/, baix /foˈka.leh/, austral /foˈka.les/
   * Rimes: -ales

### Adjectiu

focales inv. pl.
* forma plural de focal

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·ca·les (3)
* Heterograma de 7 lletres (aceflos)