OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# filtro
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈfil.tɾo/
       Americà: alt /ˈfil.t͡s(o)/, baix /ˈfil.tɾo/
   * Rimes: -iltɾo

### Nom

filtro m. ‎(plural filtros)
* filtre

### Miscel·lània

* Síl·labes: fil·tro (2)
* Heterograma de 6 lletres (filort)

### Vegeu també

* filtro. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# filuga
## Italià

   * Pronúncia: /fiˈluː.ɡa/

### Nom

filuga f. ‎(plural filughe)
* faluga

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·lù·ga (3)
* Heterograma de 6 lletres (afgilu)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en italià
# filughe
## Italià
### Nom

filughe f. pl.
* forma plural de filuga
# filtros
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfil.tɾos/, meridional /ˈfil.tɾoh/
       Americà: alt /ˈfil.t͡s(o)s/, baix /ˈfil.tɾoh/, austral /ˈfil.tɾos/
   * Rimes: -iltɾos

### Nom

filtros m. pl.
* forma plural de filtro
# fil·lo-
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈfiɫ.ɫu/, /ˈfi.ɫu/ balear /ˈfiɫ.ɫo/, /ˈfiɫ.ɫu/ Occidental: /ˈfiɫ.ɫo/, /ˈfi.ɫo/
   * Etimologia: Forma prefixada del grec antic φύλλον ‎(phýllon, «fulla»).

### Prefix

fil·lo-
* fulla

#### Variants

* fil·l-
* -fil·le

#### Derivats
### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# farmer
## Anglès

   * Pronúncia: RU /fɑːmə/, EUA /fɑɹmɚ/
   * Àudio: RU , EUA
   * Etimologia: De l'anglès mitjà fermor, de l'anglès antic feormere i del francès antic fermier, del llatí firmarius.

### Nom

farmer ‎(plural farmers)
* agricultor, granger
# farmacéutica
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /faɾ.maˈθeu.ti.ka/
       Americà: alt /faɾ.maˈseu.t(i).ka/, baix /faɾ.maˈseu.ti.ka/
   * Rimes: -eutika

### Adjectiu

farmacéutica f. ‎(plural farmacéuticas)
* forma femenina de farmacéutico

### Nom

farmacéutica f. ‎(plural farmacéuticas)
* forma femenina de farmacéutico
# farmacéuticos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /faɾ.maˈθeu.ti.kos/, meridional /faɾ.maˈθeu.ti.koh/
       Americà: alt /faɾ.maˈseu.ti.k(o)s/, baix /faɾ.maˈseu.ti.koh/, austral /faɾ.maˈseu.ti.kos/
   * Rimes: -eutikos

### Adjectiu

farmacéuticos m. pl.
* forma plural de farmacéutico

### Nom

farmacéuticos m. pl.
* forma plural de farmacéutico
# farmàcia
## Català

   * Pronúncia: oriental /fərˈma.si.ə/, occidental /faɾˈma.si.a/
       Informal: mallorquí /fəɾˈma.si/
   * Rimes: -asia
   * Etimologia: Del francès pharmacie, del baix llatí pharmacia, del grec antic φαρμακεία ‎(pharmakeía, «tècnica dels medicaments»), segle XIX.

### Nom

farmàcia f. ‎(plural farmàcies)
* Art o ciència de saber preparar substàncies sanadores per al cos.
* Establiment on es venen fàrmacs.

#### Traduccions

* Albanès: barnatore $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Apotheke $^{(de)}$, Pharmazie $^{(de)}$
* Anglès: pharmacy $^{(en)}$, drug store $^{(fr)}$
* Àrab: صَيْدَلِيَّة‎ $^{(ar)}$ f.
* Armeni: դեղատուն $^{(hy)}$ ‎(dekhatun)
* Àzeri: aptek $^{(az)}$
* Bengalí: ফার্মেসি $^{(bn)}$
* Birmà: ဆေးဆိုင် $^{(my)}$
* Búlgar: апте́ка $^{(bg)}$ f. ‎(apteka)
* Castellà: farmacia $^{(es)}$
* Coreà: 약국 $^{(ko)}$ ‎(yakguk)
* Danès: apotek $^{(da)}$ n.
* Eslovac: lekáreň $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: lekarna $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: apoteko $^{(eo)}$
* Estonià: apteek $^{(et)}$
* Feroès: apotek $^{(fo)}$ n.
* Finès: apteekki $^{(fi)}$
* Francès: pharmacie $^{(fr)}$
* Gallec: farmacia $^{(gl)}$ f.
* Georgià: აფთიაქი $^{(ka)}$ f. ‎(aptíaki)
* Grec: φαρμακείο $^{(el)}$ n. ‎(farmakio)
* Hebreu: בֵּית מִרְקַחַת $^{(he)}$ m.
* Hindi: दवाख़ाना $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: patika $^{(hu)}$, gyógyszertár $^{(hu)}$
* Ídix: אַפּטייק‎ $^{(yi)}$ f.
* Indonesi: farmasi $^{(id)}$
* Irlandès: cógaslann $^{(ga)}$ f.
* Islandès: apótek $^{(is)}$ n.
* Italià: farmacia $^{(it)}$
* Japonès: 薬局 $^{(ja)}$
* Kazakh: дәріхана $^{(kk)}$ ‎(därixana/darikhana)
* Kirguís: аптека $^{(ky)}$ ‎(apteka)
* Kurd: eczaxane $^{(ku)}$
* Laosià: ຮ້ານຂາຍຢາ $^{(lo)}$
* Letó: aptieka $^{(lv)}$ f.
* Lituà: vaistinė $^{(lt)}$ f.
* Llengua de signes catalana: MEDICAMENT $^{(csc)}$
* Luxemburguès: Apdikt $^{(lb)}$
* Macedoni: апте́ка $^{(mk)}$ f.
* Mongol: эм зүй $^{(mn)}$
* Neerlandès: apotheek $^{(nl)}$ m. f.
* Noruec: apotek $^{(no)}$ n.
* Persa: داروخانه $^{(fa)}$
* Polonès: apteka $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: farmácia $^{(pt)}$
* Romanès: farmacie $^{(ro)}$ f.
* Rus: апте́ка $^{(ru)}$ f. ‎(apteka)
* Serbocroat: апотека $^{(sh)}$, apoteka $^{(sh)}$
* Suec: apotek $^{(sv)}$
* Tadjik: дорухона $^{(tg)}$
* Tai: ร้านขายยา $^{(th)}$
* Tàtar: даруханә $^{(tt)}$ f.
* Turc: eczane $^{(tr)}$
* Txec: lékárna $^{(cs)}$ f.
* Urdú: فارمیسی‎ $^{(ur)}$ f.
* Uzbek: apteka $^{(uz)}$
* Vietnamita: nhà thuốc $^{(vi)}$
* Xinès: 藥店 $^{(zh)}$ ‎(药店, yàodiàn)

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·mà·ci·a (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* ↑ La paraula del dia, AVL
# farnaca
## Català

   * Pronúncia: oriental /fərˈna.kə/, occidental /faɾˈna.ka/
   * Rimes: -aka
   * Etimologia: De l'àrab *ẖarnaqa, de أرنب ‎(ʾarnab, «llebre»).

### Nom

farnaca f. ‎(plural farnaques)
* Cria de la llebre.

#### Traduccions

* Castellà: lebrato $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·na·ca (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, DCVB
# farmacéutico
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /faɾ.maˈθeu.ti.ko/
       Americà: alt /faɾ.maˈseu.t(i).ko/, baix /faɾ.maˈseu.ti.ko/
   * Rimes: -eutiko

### Adjectiu

farmacéutico m. ‎(femení farmacéutica, plural masculí farmacéuticos, plural femení farmacéuticas)
* farmacèutic

### Nom

farmacéutico m. ‎(plural farmacéuticos, femení farmacéutica)
* farmacèutic

### Miscel·lània

* Síl·labes: far·ma·céu·ti·co (5)
# farmers
## Anglès
### Nom

farmers
* forma plural de farmer
# farmacéuticas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /faɾ.maˈθeu.ti.kas/, meridional /faɾ.maˈθeu.ti.kah/
       Americà: alt /faɾ.maˈseu.ti.k(a)s/, baix /faɾ.maˈseu.ti.kah/, austral /faɾ.maˈseu.ti.kas/
   * Rimes: -eutikas

### Adjectiu

farmacéuticas f. pl.
* forma plural de farmacéutica

### Nom

farmacéuticas f. pl.
* forma plural de farmacéutica
# femininerer
## Alemany

   * Pronúncia: /ˌfemiˈniːnəʀɐ/

### Adjectiu

femininerer
* forma declinada de feminin
# feminini
## Llatí

   * Pronúncia: /feː.mɪˈniː.niː/

### Adjectiu

fēminīnī
* nominatiu masculí plural de fēminīnus
* vocatiu masculí plural de fēminīnus
* genitiu masculí singular de fēminīnus
* genitiu neutre singular de fēminīnus
# femininis
## Llatí

   * Pronúncia: /feː.mɪˈniː.niːs/

### Adjectiu

fēminīnīs
* datiu masculí/femení/neutre plural de fēminīnus
* ablatiu masculí/femení/neutre plural de fēminīnus
# feminino
## Llatí

   * Pronúncia: /feː.mɪˈniː.noː/

### Adjectiu

fēminīnō
* datiu masculí singular de fēminīnus
* datiu neutre singular de fēminīnus
* ablatiu masculí singular de fēminīnus
* ablatiu neutre singular de fēminīnus
# femininorum
## Llatí

   * Pronúncia: /feː.mɪ.niːˈnoː.rʊm/

### Adjectiu

fēminīnōrum
* genitiu masculí plural de fēminīnus
* genitiu neutre plural de fēminīnus
# femininere
## Alemany

   * Pronúncia: /ˌfemiˈniːnəʀə/

### Adjectiu

femininere
* forma declinada de feminin
# feminineren
## Alemany

   * Pronúncia: /ˌfemiˈniːnəʀən/

### Adjectiu

feminineren
* forma declinada de feminin
# feminines
## Alemany

   * Pronúncia: /ˌfemiˈniːnəs/

### Adjectiu

feminines
* forma declinada de feminin
# femininerem
## Alemany

   * Pronúncia: /ˌfemiˈniːnəʀəm/

### Adjectiu

femininerem
* forma declinada de feminin
# feminineres
## Alemany

   * Pronúncia: /ˌfemiˈniːnəʀəs/

### Adjectiu

feminineres
* forma declinada de feminin
# fiquin
## Català

   * Pronúncia: /ˈfi.kin/
   * Rimes: -ikin

### Verb

fiquin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb ficar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb ficar.
# fiquires
## Català
### Verb

fiquires
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de fiquir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·qui·res (3)
* Anagrama: esquifir
# fiquireu
## Català
### Verb

fiquireu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de fiquir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·qui·reu (3)
# fiquiria
## Català
### Verb

fiquiria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de fiquir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de fiquir.

#### Variants

* [1] fiquiriva
* [2] fiquiriva

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·qui·ri·a (4)
# fiquint
## Català
### Verb

fiquint
* Gerundi del verb fiquir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·quint (2)
# fiquir
## Català

   * Pronúncia: alguerès /fiˈki/
   * Rimes: -i(ɾ)
   * Etimologia: De ficar, per canvi de conjugació, per influència del sard fichíri.

### Verb

fiquir trans.
* (alguerès) ficar

#### Conjugació
### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·quir (2)
* Anagrama: friqui

### Vegeu també

* Obres de referència: DAlg
* El català de l'Alguer: un model d'àmbit restringit, de l'IEC.
# fiquiren
## Català
### Verb

fiquiren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de fiquir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·qui·ren (3)
# fiquirien
## Català
### Verb

fiquirien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de fiquir.

#### Variants

* fiquiriven

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·qui·ri·en (4)
# fiquiran
## Català
### Verb

fiquiran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de fiquir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·qui·ran (3)
* Anagrama: afriquin
# fiquirem
## Català
### Verb

fiquirem
* Primera persona del plural (nosaltres) del futur de fiquir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·qui·rem (3)
# fugarse
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \fuˈɣaɾ.se\
       Americà: alt /fuˈɡaɾ.s(e)/, baix \fuˈɣaɾ.se\
   * Rimes: -aɾse

### Verb

fugarse pron. ‎(present me fugo, passat me fugué, futur me fugaré)
* fugir, escapar-se
# fuga
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfu.ɣə/, occidental /ˈfu.ɣa/
   * Rimes: -uɡa
   * Etimologia: Del llatí fūga, segle XVII.

### Nom

fuga f. ‎(plural fugues)
* fugida
* fuita
* (música) Composició polifònica amb una melodia que segueix les regles del contrapunt.

#### Traduccions

* Anglès: fugue $^{(en)}$
* Castellà: fuga $^{(es)}$ f.
* Francès: fugue $^{(fr)}$ f.
* Italià: fuga $^{(it)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ga (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈfu.ɣa\
       Americà: alt /ˈfu.ɡa/, baix \ˈfu.ɣa\
   * Rimes: -uɡa

### Nom

fuga f. ‎(plural fugas)
* fugida
* fuita
* fuga

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ga (2)
# fugaces
## Català

   * Pronúncia: oriental /fuˈɣa.səs/, occidental /fuˈɣa.ses/
   * Rimes: -ases

### Adjectiu

fugaces f. pl.
* Forma plural de fugaç.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ga·ces (3)
* Heterograma de 7 lletres (acefgsu)

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \fuˈɣa.θes\, meridional \fuˈɣa.θeh\
       Americà: alt /fuˈɡa.s(e)s/, baix \fuˈɣa.seh\, austral \fuˈɣa.ses\
   * Rimes: -aθes

### Adjectiu

fugaces inv. pl.
* forma plural de fugaz

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ga·ces (3)
* Heterograma de 7 lletres (acefgsu)
# fugaré
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \fu.ɣaˈɾe\
       Americà: alt /f(u).ɡaˈɾe/, baix \fu.ɣaˈɾe\
   * Rimes: -e

### Verb

fugaré
* primera persona del singular (yo) del futur d'indicatiu del verb fugarse
# fugazmente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \fuˌɣazˈmen.te\, meridional \fuˌɣahˈmen.te\
       Americà: alt /fuˌɡazˈmen.t(e)/, baix \fuˌɣahˈmen.te\
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De fugaz i el sufix -mente.

### Adverbi

fugazmente
* fugaçment

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·gaz·men·te (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre fugazmente
# fugaç
## Català

   * Pronúncia: /fuˈɣas/
   * Rimes: -as
   * Etimologia: Del llatí fugax, segle XX.

### Adjectiu

fugaç inv. ‎(plural masculí fugaços, plural femení fugaces)
* De durada molt breu.

#### Sinònims

* fugisser
* efímer
* passatger

#### Derivats

* fugaçment

#### Compostos i expressions

* estel fugaç

#### Relacionats

* fugacitat

#### Traduccions

* Anglès: fleeting $^{(en)}$
* Castellà: fugaz $^{(es)}$
* Francès: fugace $^{(fr)}$
* Gallec: fugaz $^{(gl)}$
* Italià: fugace $^{(it)}$
* Portuguès: fugaz $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·gaç (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# fugaz
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \fuˈɣaθ\, meridional \fuˈɣah\
       Americà: alt /f(u)ˈɡas/, baix \fuˈɣah\, austral \fuˈɣas\
   * Rimes: -aθ
   * Etimologia: Del llatí fugax.

### Adjectiu

fugaz inv. ‎(plural fugaces)
* fugaç

#### Sinònims

* instantáneo, momentáneo

#### Derivats

* fugazmente

#### Compostos i expressions

* estrella fugaz

#### Relacionats

* fugacidad
* fugar

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·gaz (2)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre fugaz
# fufɔfɔ
## Ewe

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

fufɔfɔ
* embaràs
# fugacemente
## Italià

   * Pronúncia: /fuˌɡa.t͡ʃeˈmen.te/
   * Etimologia: De fugace i el sufix -mente.

### Adverbi

fugacemente
* fugaçment, fugisserament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·ga·ce·mén·te (5)
# fugas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈfu.ɣas\, meridional \ˈfu.ɣah\
       Americà: alt /ˈfu.ɡ(a)s/, baix \ˈfu.ɣah\, austral \ˈfu.ɣas\
   * Rimes: -uɡas

### Nom

fugas f. pl.
* forma plural de fuga
# fengueràs
## Català
### Verb

fengueràs
* (alguerès) Segona persona del singular (tu) del futur de fendre.

#### Variants

* fendràs
# fengueré
## Català
### Verb

fengueré
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) del futur de fendre.

#### Variants

* fendré
# fengueriva
## Català
### Verb

fengueriva
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) del condicional de fendre.
* (alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de fendre.

#### Variants

* [1] fengueria, fendria
* [2] fengueria, fendria
# fenguerà
## Català
### Verb

fenguerà
* (alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de fendre.

#### Variants

* fendrà
# fenguerien
## Català
### Verb

fenguerien
* (alguerès) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de fendre.

#### Variants

* fengueriven, fendrien
# fenguereu
## Català
### Verb

fenguereu
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de fendre.

#### Variants

* fendreu
# fengueria
## Català
### Verb

fengueria
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) del condicional de fendre.
* (alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de fendre.

#### Variants

* [1] fengueriva, fendria
* [2] fengueriva, fendria
# fenguerives
## Català
### Verb

fenguerives
* (alguerès) Segona persona del singular (tu) del condicional de fendre.

#### Variants

* fengueries, fendries
# fengueries
## Català
### Verb

fengueries
* (alguerès) Segona persona del singular (tu) del condicional de fendre.

#### Variants

* fenguerives, fendries
# fengueriven
## Català
### Verb

fengueriven
* (alguerès) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de fendre.

#### Variants

* fenguerien, fendrien
# flagstone
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈflæɡ.stəʊn/

### Nom

flagstone ‎(plural flagstones)
* llosa

### Vegeu també

* flagstone. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# flairades
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɫəjˈɾa.ðəs/, occidental /fɫajˈɾa.ðes/
   * Rimes: -ades

### Verb

flairades
* Participi femení plural del verb flairar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: flai·ra·des (3)
# flagwoman
## Anglès
### Nom

flagwoman
* (polo) jutge de gol

#### Sinònims

* flagman
* goal judge

### Vegeu també

* flagwoman. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# flail chest
## Anglès
### Nom

flail chest ‎(incomptable)
* mobilitat paradoxal del tòrax

### Vegeu també

* flail chest. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# flairada
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɫəjˈɾa.ðə/, occidental /fɫajˈɾa.ða/
   * Rimes: -ada

### Verb

flairada
* Participi femení singular del verb flairar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: flai·ra·da (3)
# flags
## Anglès
### Nom

flags
* forma plural de flag

### Verb

flags
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de flag
# flagstick
## Anglès
### Nom

flagstick ‎(plural flagsticks)
* (golf) bandera

#### Sinònims

* pin
* stick

### Vegeu també

* flagstick. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# flagsticks
## Anglès
### Nom

flagsticks
* forma plural de flagstick
# flagstones
## Anglès
### Nom

flagstones
* forma plural de flagstone
# flaira
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfɫaj.ɾə/, occidental /ˈfɫaj.ɾa/
   * Rimes: -ajɾa

### Verb

flaira
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de flairar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb flairar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: flai·ra (2)
* Anagrama: afilar
# fissamente
## Italià

   * Pronúncia: /ˌfis.saˈmen.te/
   * Etimologia: De fisso i el sufix -mente.

### Adverbi

fissamente
* fixament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fis·sa·mén·te (4)
# fisonómicamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /fi.soˌno.mi.kaˈmen.te/
       Americà: alt /f(i).soˌno.mi.kaˈmen.te/, baix /fi.soˌno.mi.kaˈmen.te/
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De fisonómico i el sufix -mente.

### Adverbi

fisonómicamente
* fisonòmicament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·so·nó·mi·ca·men·te (7)
# fissi
## Italià

   * Pronúncia: /ˈfis.si/

### Adjectiu

fissi m. pl.
* forma plural de fisso
# fisktärna
## Suec

   * Pronúncia: /ˌfɪskˈtɜrna/
   * Etimologia: De fisk ‎(«peix») i tärna ‎(«xatrac»).

### Nom

fisktärna c. ‎(plural indefinit fisktärnor, plural definit fisktärnorna)
* (ornitologia) xatrac comú, xatrac d'albufera, llambritja, gavina d'albufera (Sterna hirundo)

#### Sinònims

* hättentärna

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en suec.
# fiskuggla
## Suec

   * Etimologia: De fisk ‎(«peix») i uggla ‎(«mussol»).

### Nom

fiskuggla c. ‎(plural indefinit fiskugglor, plural definit fiskugglorna)
* (ornitologia) duc pescador, nom comú dels membres del gènere Scotopelia
    afrikansk fiskuggla ― duc pescador de Pel (Scotopelia peli)
    rödbrun fiskuggla ― duc pescador rogenc (Scotopelia ussheri)
    strimmig fiskuggla ― duc pescador vermiculat (Scotopelia bouvieri)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en suec.
# fisonòmicament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fi.zuˌnɔ.mi.kəˈmen/ balear /fi.zoˌnɔ.mi.kəˈment/, /fi.zuˌnɔ.mi.kəˈmen/ Occidental: nord-occidental /fi.zoˌnɔ.mi.kaˈmen/ valencià /fi.zoˌnɔ.mi.kaˈment/, /fi.zoˌnɔ.mi.kaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De fisonòmica i el sufix -ment.

### Adverbi

fisonòmicament
* D’una manera fisonòmica.

#### Traduccions

* Castellà: fisonómicamente $^{(es)}$
* Italià: fisionomicamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·so·nò·mi·ca·ment (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# fisonomia
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fi.zu.nuˈmi.ə/ balear /fi.zo.noˈmi.ə/, /fi.zu.nuˈmi.ə/ Occidental: /fi.zo.noˈmi.a/
   * Rimes: -ia
   * Etimologia: Del grec antic φυσιογνωμονία ‎(physiognōmonía), segle XV, compost de φύσις ‎(phýsis, «natura») i λόγος ‎(lógos, «estudi, coneixement»), és a dir, "coneixement de la naturalesa d'una persona a través de l'observació del seu rostre".

### Nom

fisonomia f. ‎(plural fisonomies)
* Conjunt de faccions i aspecte general de la cara d'una persona.

#### Derivats

* fisonomista

#### Variants

* fesomia

#### Traduccions

* Afrikaans: fisionomie $^{(af)}$
* Alemany: Physiognomik $^{(de)}$ f.
* Anglès: physiognomy $^{(en)}$
* Búlgar: физиономика $^{(bg)}$ f. ‎(fizionomika)
* Castellà: fisionomía $^{(es)}$
* Danès: fysiognomi $^{(da)}$ c.
* Finès: fysiognomia $^{(fi)}$
* Francès: physionomie $^{(fr)}$
* Grec: φυσιογνωμονική $^{(el)}$ f. ‎(fissiognomonikí)
* Hongarès: fiziognómia $^{(hu)}$
* Italià: fisionomia $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: CARA $^{(csc)}$
* Noruec: fysiognomi $^{(no)}$ m.
* Portuguès: fisiognomia $^{(pt)}$ f.
* Romanès: fiziognomonie $^{(ro)}$ f.
* Rus: физионо́мика $^{(ru)}$ f. ‎(fizionómika)
* Txec: fyziognomie $^{(cs)}$ f.
* Xinès: 面相學 $^{(zh)}$ ‎(面相学, miànxiàngxué)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·so·no·mi·a (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# fissa
## Italià

   * Pronúncia: /ˈfis.sa/

### Adjectiu

fissa f. ‎(plural fisse)
* forma femenina de fisso
# fisse
## Italià

   * Pronúncia: /ˈfis.se/

### Adjectiu

fisse f. pl.
* forma plural de fissa
# fi de l'educació
## Català
### Nom

fi de l'educació m. ‎(plural fins de l'educació)
* Terme al qual tendeix una activitat educativa.

#### Traduccions

* Anglès: aim of education $^{(en)}$
* Castellà: fin de la educación $^{(es)}$
* Francès: fin de l'éducation $^{(fr)}$

### Vegeu també

* fi de l'educació. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# fia
## Català antic
### Verb

fia
* primera persona singular (io, yo, jo) de l'imperfet d'indicatiu de fer
* tercera persona singular (él, eyl, ell) de l'imperfet d'indicatiu de fer

#### Variants

* [1] fasia, fahia, faya, fehia, feya
* [2] fasia, fahia, faya, fehia, feya

### Verb

fia
* tercera persona singular (él, eyl, ell) del present d'indicatiu de fiar
* segona persona singular (tu) de l'imperatiu de fiar
# fiabilités
## Francès

   * Pronúncia: /fja.bi.liˈte/

### Nom

fiabilités f. pl.
* forma plural de fiabilité
# fiabilidades
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \fja.βi.liˈða.ðes\, meridional \fja.βi.liˈða.ðeh\
       Americà: alt /fja.bi.liˈda.d(e)s/, baix \fja.βi.liˈða.ðeh\, austral \fja.βi.liˈða.ðes\
   * Rimes: -ades

### Nom

fiabilidades f. pl.
* forma plural de fiabilidad
# ffrwyth
## Gal·lès

   * Pronúncia: /fruːɨ̯θ/ (nord), /frʊi̯θ/ (sud)
   * Rimes: -ʊɨ̯θ
   * Etimologia: Del protobritònic *fruɨθ, del llatí frūctus. Cognat del còrnic froeth i del bretó frouezh.

### Nom

ffrwyth m. ‎(plural ffrwythau o ffrwythydd)
* fruita
* vigor
* efecte

#### Sinònims

* (fruita) aeron
* (vigor) egni, hoen, ireidd-dra, nwyf, nwyfiant, pybyrwch, ynni
* (efecte) effaith

#### Derivats

* grawnffrwyth

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en gal·lès
* Per a més informació vegeu l'entrada al Glosbe sobre ffrwyth
# fiabilidad
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \fja.βi.liˈðað\, meridional \fja.βi.liˈða(ð)\
       Americà: alt /fja.bi.liˈdad/, baix \fja.βi.liˈðað\, austral \fja.βi.liˈðad\
   * Rimes: -ad

### Nom

fiabilidad f. ‎(plural fiabilidades)
* fiabilitat

### Miscel·lània

* Síl·labes: fia·bi·li·dad (4)

### Vegeu també

* fiabilidad. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# fiabilitat
## Català

   * Pronúncia: oriental /fi.ə.βi.ɫiˈtat/, occidental /fi.a.bi.ɫiˈtat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: De fiable i el sufix -itat.

### Nom

fiabilitat f. ‎(plural fiabilitats)
* Qualitat d'un instrument de mesura de donar resultats amb precisió i consistència.

#### Traduccions

* Anglès: reliability $^{(en)}$
* Castellà: fiabilidad $^{(es)}$
* Francès: fiabilité $^{(fr)}$, fidelité $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·a·bi·li·tat (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC
* fiabilitat. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# fiabilité
## Francès

   * Pronúncia: /fja.bi.liˈte/

### Nom

fiabilité f. ‎(plural fiabilités)
* fiabilitat

#### Sinònims

* fidelité

### Vegeu també

* fiabilité. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# furthest
## Anglès
### Adjectiu

furthest
* forma superlativa de far