OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# resina
## Català

   * Pronúncia: oriental /rəˈzi.nə/, occidental /reˈzi.na/
   * Rimes: -ina
   * Etimologia: Del llatí rēsīna, segle XIII.

### Nom

resina f. ‎(plural resines)
* Substància enganxosa obtinguda de la saba d'alguns arbres.
* (halterofília, boxa, pilota basca) Substància polvoritzada que s'aplica a la sola d'una bota, el terra d'un ring o bé l'empunyadura d'una pala o una paleta, utilitzada per a facilitar al màxim l'adherència de l'esportista amb la superfície de contacte.
* (handbol, pilota basca) pega

#### Notes

En halterofília i boxa, la resina és una substància orgànica, generalment d'origen vegetal, mentre que en pilota basca és una substància sintètica.

#### Traduccions

* Albanès: rrëshirë $^{(sq)}$
* Alemany: Harz $^{(de)}$ n.
* Anglès: resin $^{(en)}$
* Àrab: رَاتِينَج‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: խեժ $^{(hy)}$ ‎(khej)
* Basc: erretxina $^{(eu)}$
* Belarús: смала́ $^{(be)}$ f. ‎(smalà)
* Búlgar: смола́ $^{(bg)}$ f. ‎(smolà)
* Castellà: resina $^{(es)}$
* Danès: harpiks $^{(da)}$ c.
* Eslovac: smola $^{(sk)}$ f., živica $^{(sk)}$ f.
* Feroès: harpeis $^{(fo)}$ n.
* Finès: pihka $^{(fi)}$
* Francès: arcanson $^{(fr)}$, résine $^{(fr)}$
* Friülà: rèsine $^{(fur)}$ f.
* Gallec: resina $^{(gl)}$ f.
* Georgià: ფისი $^{(ka)}$ ‎(pissi)
* Grec: ρητίνη $^{(el)}$ f. ‎(ritini)
* Grec antic: ῥητίνη $^{(grc)}$ f. ‎(rhētínē)
* Grec antic: ῥητίνη $^{(grc)}$ f. ‎(rhētínē)
* Hongarès: gyanta $^{(hu)}$
* Irlandès: roisín $^{(ga)}$ m.
* Italià: resina $^{(it)}$ f.
* Llatí: resina $^{(la)}$ f.
* Luxemburguès: Haarz $^{(lb)}$ m.
* Macedoni: смола $^{(mk)}$ f.
* Neerlandès: hars $^{(nl)}$ m.
* Noruec: kvae $^{(no)}$
* Polonès: żywica $^{(pl)}$ f., żywica $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: resina $^{(pt)}$ f.
* Romanès: rășină $^{(ro)}$ f.
* Rus: смола́ $^{(ru)}$ f. ‎(smolà)
* Suec: kåda $^{(sv)}$ c.
* Tai: ยาง $^{(th)}$
* Txec: ryskyřice $^{(cs)}$ f.
* Xinès: 树脂 $^{(zh)}$ ‎(shùzhī)

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·si·na (3)
* Heterograma de 6 lletres (aeinrs)
* Anagrames: arenis, arnies, arniés, arseni, Arseni, iserna, niares, raines, sirena

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* resina. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /reˈsi.na/
       Americà: alt /r(e)ˈsi.na/, baix /reˈsi.na/
   * Rimes: -ina
   * Etimologia: Del llatí rēsīna.

### Nom

resina f. ‎(plural resinas)
* resina

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·si·na (3)
* Heterograma de 6 lletres (aeinrs)
* Anagrames: enriás, enrías, erinas, naires, raines, reinas, reinás, ríanse, serian, serían, sirena

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre resina

## Llatí

   * Pronúncia: /reːˈsiː.na/
   * Etimologia: Del grec antic ῥητῑ́νη ‎(rhētī́nē).

### Nom

rēsīna f. ‎(genitiu rēsīnae)
* resina

#### Declinació

1a declinació -a, -ae :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | rēsīna | rēsīnae |
| Vocatiu | rēsīna | rēsīnae |
| Acusatiu | rēsīnam | rēsīnās |
| Genitiu | rēsīnae | rēsīnārum |
| Datiu | rēsīnae | rēsīnīs |
| Ablatiu | rēsīnā | rēsīnīs |
# resinae
## Llatí

   * Pronúncia: /reːˈsiː.naj/

### Nom

rēsīnae
* nominatiu plural de rēsīna
* vocatiu plural de rēsīna
* genitiu singular de rēsīna
* datiu singular de rēsīna
# resilire
## Llatí

   * Pronúncia: /rɛ.sɪˈliː.rɛ/

### Verb

resilīre
* infinitiu del present actiu de resiliō
# resinam
## Llatí

   * Pronúncia: /reːˈsiː.nam/

### Nom

rēsīnam
* acusatiu singular de rēsīna
# auriculoventricular
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əwˌɾi.ku.ɫu.βən.tɾi.kuˈɫar/ balear /əwˌɾi.ku.ɫo.vən.tɾi.kuˈɫaɾ/, /əwˌɾi.ku.ɫu.vən.tɾi.kuˈɫar/ Occidental: nord-occidental /awˌɾi.ku.ɫo.βen.tɾi.kuˈɫar/ valencià /awˌɾi.ku.ɫo.ven.tɾi.kuˈɫaɾ/, /awˌɾi.ku.ɫo.βen.tɾi.kuˈɫaɾ/
   * Rimes: -aɾ
   * Etimologia: Del prefix auriculo- i ventricular.

### Adjectiu

auriculoventricular inv. ‎(plural auriculoventriculars)
* Relatiu o pertanyent tant a una aurícula com a un ventricle.
* Situat entre l'aurícula i el ventricle.

#### Traduccions

* Castellà: auriculoventricular $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: au·ri·cu·lo·ven·tri·cu·lar (8)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \au.ɾi.ku.lo.βen.tɾi.kuˈlaɾ\, meridional \au.ɾi.ku.lo.βeŋ.tɾi.kuˈlaɾ\
       Americà: alt /au.ɾi.ku.lo.ben.t͡s(i).kuˈlaɾ/, baix \au.ɾi.ku.lo.βeŋ.tɾi.kuˈlaɾ\, austral \au.ɾi.ku.lo.βen.tɾi.kuˈlaɾ\
   * Rimes: -aɾ
   * Etimologia: Del prefix auriculo- i ventricular.

### Adjectiu

auriculoventricular inv. ‎(plural auriculoventriculares)
* auriculoventricular

### Miscel·lània

* Síl·labes: au·ri·cu·lo·ven·tri·cu·lar (8)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre auriculoventricular
# aurifex
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈaw.rɪ.fɛks/
   * Etimologia: Derivat de aurum.

### Nom

aurifex n. ‎(genitiu aurificis)
* joier o artista que treballa amb or, orfebre

#### Declinació

3a declinació -, -is (tema cons.) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | aurifex | aurifica |
| Vocatiu | aurifex | aurifica |
| Acusatiu | aurifex | aurifica |
| Genitiu | aurificis | aurificum |
| Datiu | aurificī | aurificibus |
| Ablatiu | aurifice | aurificibus |

#### Sinònims

* aurārius

#### Derivats

* aurificīna
* aurificium

#### Relacionats

| aurāria aurārius aurāta aurātilis aurātūra aurātus aureātus Aurēlia Aurēlius | aureolus aurēscō aureus auricoctor auricolor auricomāns auricomus aurifer | aurifluus aurifodīna aurifrigium aurigāns aurigena auriger aurilegulus auripigmentum | aurō aurōsus aurūgineus aurūginō aurūginōsus aurūgō aurulentus aurum |
# aurific
## Català
### Verb

aurific
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de aurificar.
# auriculas
## Llatí

   * Pronúncia: /awˈrɪ.kʊ.laːs/

### Nom

auriculās
* acusatiu plural de auricula
# auriculoventriculars
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əwˌɾi.ku.ɫu.βən.tɾi.kuˈɫars/ balear /əwˌɾi.ku.ɫo.vən.tɾi.kuˈɫaɾs/, /əwˌɾi.ku.ɫu.vən.tɾi.kuˈɫars/ Occidental: nord-occidental /awˌɾi.ku.ɫo.βen.tɾi.kuˈɫars/ valencià /awˌɾi.ku.ɫo.ven.tɾi.kuˈɫaɾs/, /awˌɾi.ku.ɫo.βen.tɾi.kuˈɫaɾs/
   * Rimes: -aɾs

### Adjectiu

auriculoventriculars inv. pl.
* Forma plural de auriculoventricular.

### Miscel·lània

* Síl·labes: au·ri·cu·lo·ven·tri·cu·lars (8)
# auriculoventriculares
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \au.ɾi.ku.lo.βen.tɾi.kuˈla.ɾes\, meridional \au.ɾi.ku.lo.βeŋ.tɾi.kuˈla.ɾeh\
       Americà: alt /au.ɾi.ku.lo.ben.t͡s(i).kuˈla.ɾes/, baix \au.ɾi.ku.lo.βeŋ.tɾi.kuˈla.ɾeh\, austral \au.ɾi.ku.lo.βen.tɾi.kuˈla.ɾes\
   * Rimes: -aɾes

### Adjectiu

auriculoventriculares inv. pl.
* forma plural de auriculoventricular

### Miscel·lània

* Síl·labes: au·ri·cu·lo·ven·tri·cu·la·res (9)
# aurifica
## Català

   * Pronúncia: oriental /əw.ɾiˈfi.kə/, occidental /aw.ɾiˈfi.ka/
   * Rimes: -ika

### Verb

aurifica
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de aurificar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb aurificar.

## Llatí

   * Pronúncia: /awˈrɪ.fɪ.ka/

### Nom

aurifica
* nominatiu plural de aurifex
* vocatiu plural de aurifex
* acusatiu plural de aurifex
# auriculis
## Llatí

   * Pronúncia: /awˈrɪ.kʊ.liːs/

### Nom

auriculīs
* datiu plural de auricula
* ablatiu plural de auricula
# ağaç
## Turc

   * Etimologia: Del turc otomà آغاج ‎(ağac).

### Nom

ağaç
* arbre

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en turc
# aġitat
## Maltès

   * Etimologia: Potser del català agitat.

### Adjectiu

aġitat
* agitat
# aŕe teki
## Ibèric

   * Pronúncia: /are deɡi/, /are teki/

### Locució

aŕe teki • ‎
* forma alternativa de aŕe take ‎
# aĝismon
## Esperanto

   * Pronúncia: /aˈd͡ʒis.mon/
   * Rimes: -ismon

### Nom

aĝismon
* acusatiu de aĝismo

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ĝis·mon (3)
* Heterograma de 7 lletres (aimnosĝ)
# aġġorna
## Maltès

   * Pronúncia: /ɐd͡ʒ:ɔrnɐ/
   * Etimologia: Potser del català ajornar.

### Verb

aġġorna
* ajornar
# aŕebe
## Ibèric

   * Pronúncia: /arebe/
   * Etimologia: Cognat del basc arreba.

### Nom

aŕebe • ‎
* germana d’un home

### Vegeu també

* Léxico ibérico, Luis Silgo, 2016.
# aĝismo
## Esperanto

   * Pronúncia: /aˈd͡ʒis.mo/
   * Rimes: -ismo
   * Etimologia: De l'arrel √aĝ, l'infix -ism- i la desinència -o.

### Nom

aĝismo ‎(incomptable, acusatiu aĝismon)
* (neologisme) edatisme

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ĝis·mo (3)
* Heterograma de 6 lletres (aimosĝ)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en esperanto
* Per a més informació vegeu l'entrada al Glosbe sobre aĝismo
# aŕamtaŕ
## Ibèric

   * Pronúncia: /aranndar/, /aranntar/
   * Etimologia: Compost pels formants aŕan ‎ i taŕ ‎.

### Nom propi

aŕamtaŕ • ‎
* Antropònim

### Vegeu també

* Nuevo Índice Crítico de formantes de compuestos de tipo onomástico íberos, Jesús Rodríguez Ramos
# aŕe take
## Ibèric

   * Pronúncia: /are daɡe/, /are take/

### Locució

aŕe take • ‎
* Fórmula funerària equivalent al llatí hic situs est, «aquí jau».

#### Variants

* aŕetake ‎, aŕe teki ‎

### Vegeu també

* Lèxic d’inscripcions ibèriques (1991-2006), Noemí Moncunill, 2007.
# attaccato
## Italià
### Verb

attaccato m. ‎(femení attaccata, plural masculí attaccati, plural femení attaccate)
* participi passat masculí singular de attaccare
# attaccava
## Italià
### Verb

attaccava
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) de l'imperfet d'indicatiu de attaccare
# attaccherai
## Italià
### Verb

attaccherai
* segona persona singular (tu) del futur de attaccare
# attaccati
## Italià
### Verb

attaccati
* participi passat masculí plural de attaccare
# attaccavamo
## Italià
### Verb

attaccavamo
* primera persona plural (noi) de l'imperfet d'indicatiu de attaccare
# attaccavano
## Italià
### Verb

attaccavano
* tercera persona plural (loro, essi/esse) de l'imperfet d'indicatiu de attaccare
# attaccavate
## Italià
### Verb

attaccavate
* segona persona plural (voi) de l'imperfet d'indicatiu de attaccare
# attaccavi
## Italià
### Verb

attaccavi
* segona persona singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de attaccare
# attaccavo
## Italià
### Verb

attaccavo
* primera persona singular (io) de l'imperfet d'indicatiu de attaccare
# attaccheranno
## Italià
### Verb

attaccheranno
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del futur de attaccare
# dinàvem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /diˈna.βəm/, /diˈna.vəm/ Occidental: nord-occidental /diˈna.βɛm/, /diˈna.ɛm/ valencià /diˈna.vem/, /diˈna.βem/
   * Rimes: -avem

### Verb

dinàvem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de dinar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: di·nà·vem (3)
* Heterograma de 7 lletres (adeimnv)
* Anagrames: advenim, devanim, midaven

## Català antic
### Verb

dinàvem
* primera persona plural (nós, nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de dinar
# dinàvets
## Català antic
### Verb

dinàvets
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de dinar
# dinàssiu
## Català

   * Pronúncia: oriental /diˈna.siw/
   * Rimes: -asiw

### Verb

dinàssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb dinar.
    [Vosaltres/vós] dinéssiu, dinésseu, dinàsseu, dinàssiu o dinàreu.
# dinàs
## Català

   * Pronúncia: oriental /diˈnas/
   * Rimes: -as
   * Homòfon: dinars

### Verb

dinàs
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb dinar.
    [Jo] dinés, dinàs o dinara.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb dinar.
    [Ell/ella/vostè] dinés, dinàs o dinara.

### Miscel·lània

* Síl·labes: di·nàs (2)
* Anagrames: dansi, dansí

## Català antic
### Verb

dinàs
* segona persona plural (vós, vosaltres) del passat de dinar
* primera persona singular (io, yo, jo) de l'imperfet de subjuntiu de dinar
* tercera persona singular (él, eyl, ell) de l'imperfet de subjuntiu de dinar

#### Variants

* [1] dinàrets, dinàreu
* [2] dinara
* [3] dinara
# dinàssem
## Català

   * Pronúncia: oriental /diˈna.səm/, occidental /diˈna.sem/
   * Rimes: -asem

### Verb

dinàssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb dinar.
    [Nosaltres] dinéssim, dinéssem, dinàssem, dinàssim o dinàrem.

### Miscel·lània

* Síl·labes: di·nàs·sem (3)
* Anagrames: desànims, midassen, nedàssim

## Català antic
### Verb

dinàssem
* primera persona plural (nós, nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de dinar

#### Variants

* dinàrem
# dinàssets
## Català antic
### Verb

dinàssets
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de dinar

#### Variants

* dinàsseu, dinàrets, dinàreu
# dinàsseu
## Català

   * Pronúncia: oriental /diˈna.səw/, occidental /diˈna.sew/
   * Rimes: -asew

### Verb

dinàsseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb dinar.
    [Vosaltres/vós] dinéssiu, dinésseu, dinàsseu, dinàssiu o dinàreu.

### Miscel·lània

* Síl·labes: di·nàs·seu (3)
* Anagrames: adunessi, nedàssiu

## Català antic
### Verb

dinàsseu
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de dinar

#### Variants

* dinàssets, dinàrets, dinàreu
# dinàssim
## Català

   * Pronúncia: oriental /diˈna.sim/
   * Rimes: -asim

### Verb

dinàssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb dinar.
    [Nosaltres] dinéssim, dinéssem, dinàssem, dinàssim o dinàrem.

### Miscel·lània

* Síl·labes: di·nàs·sim (3)
* Anagrama: midassin
# dinàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /diˈna.βəw/, /diˈna.vəw/ Occidental: nord-occidental /diˈna.βɛw/, /diˈna.ɛw/ valencià /diˈna.vew/, /diˈna.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

dinàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de dinar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: di·nà·veu (3)
* Heterograma de 7 lletres (adeinuv)
* Anagrames: adveniu, devaniu
# drempt
## Anglès
### Verb

drempt
* passat i participi de dream
# dreidimensionale
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈdʀaɪ̯dimɛnzi̯oˌnaːlə/

### Adjectiu

dreidimensionale
* forma declinada de dreidimensional
# dreidimensional
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈdʀaɪ̯dimɛnzi̯oˌnaːl/

### Adjectiu

dreidimensional ‎(no comparable)
* tridimensional

#### Declinació

| Nombre i gènere | Nombre i gènere | Singular | Singular | Singular | Singular | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nombre i gènere | Nombre i gènere | Masculí | Masculí | Femení | Femení | Neutre | Neutre | Masc./Fem./Neutre | Masc./Fem./Neutre |
| Declinació forta (sense article) | Nominatiu | | dreidimensionaler | | dreidimensionale | | dreidimensionales | | dreidimensionale |
| Declinació forta (sense article) | Genitiu | | dreidimensionalen | | dreidimensionaler | | dreidimensionalen | | dreidimensionaler |
| Declinació forta (sense article) | Datiu | | dreidimensionalem | | dreidimensionaler | | dreidimensionalem | | dreidimensionalen |
| Declinació forta (sense article) | Acusatiu | | dreidimensionalen | | dreidimensionale | | dreidimensionales | | dreidimensionale |
| Declinació feble (amb article definit) | Nominatiu | der | dreidimensionale | die | dreidimensionale | das | dreidimensionale | die | dreidimensionalen |
| Declinació feble (amb article definit) | Genitiu | des | dreidimensionalen | der | dreidimensionalen | des | dreidimensionalen | der | dreidimensionalen |
| Declinació feble (amb article definit) | Datiu | dem | dreidimensionalen | der | dreidimensionalen | dem | dreidimensionalen | den | dreidimensionalen |
| Declinació feble (amb article definit) | Acusatiu | den | dreidimensionalen | die | dreidimensionale | das | dreidimensionale | die | dreidimensionalen |
| Declinació mixta (amb article indefinit o possessiu) | Nominatiu | ein | dreidimensionaler | eine | dreidimensionale | ein | dreidimensionales | (keine) | dreidimensionalen |
| Declinació mixta (amb article indefinit o possessiu) | Genitiu | eines | dreidimensionalen | einer | dreidimensionalen | eines | dreidimensionalen | (keiner) | dreidimensionalen |
| Declinació mixta (amb article indefinit o possessiu) | Datiu | einem | dreidimensionalen | einer | dreidimensionalen | einem | dreidimensionalen | (keinen) | dreidimensionalen |
| Declinació mixta (amb article indefinit o possessiu) | Acusatiu | einen | dreidimensionalen | eine | dreidimensionale | ein | dreidimensionales | (keine) | dreidimensionalen |
| Predicatiu | Predicatiu | er ist | dreidimensional | sie ist | dreidimensional | es ist | dreidimensional | sie sind | dreidimensional |
# dreidimensionalen
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈdʀaɪ̯dimɛnzi̯oˌnaːlən/

### Adjectiu

dreidimensionalen
* forma declinada de dreidimensional
# dreidimensionaler
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈdʀaɪ̯dimɛnzi̯oˌnaːlɐ/

### Adjectiu

dreidimensionaler
* forma declinada de dreidimensional
# dreidimensionales
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈdʀaɪ̯dimɛnzi̯oˌnaːləs/

### Adjectiu

dreidimensionales
* forma declinada de dreidimensional
# dreiñ
## Bretó

   * Pronúncia: /ˈdrɛĩ/
   * Etimologia: De treiñ, per lenició.

### Verb

dreiñ
* forma suau de treiñ ‎(«traduir»)

#### Derivats

* emdreiñ
# dren
## Català
### Verb

dren
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de drenar.

#### Variants

* dreno, drene, dreni
# drei
## Alemany

   * Pronúncia: /dʁaɪ̯/
   * Etimologia: Del protogermànic *þrīz, del protoindoeuropeu *tréyes.

### Numeral

drei
* (cardinal) tres
    Das Wort „hat“ hat drei Buchstaben.El mot hat té tres lletres.

#### Relacionats

* dritte
# dreidimensionalem
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈdʀaɪ̯dimɛnzi̯oˌnaːləm/

### Adjectiu

dreidimensionalem
* forma declinada de dreidimensional
# robada
## Català

   * Pronúncia: oriental /ruˈβa.ðə/, occidental /roˈβa.ða/
   * Rimes: -ada

### Nom

robada f. ‎(plural robades)
* (esports de pilota) Acció i efecte d'un jugador o un equip d'aconseguir el control d'una pilota, una bola o un disc que estava en possessió de l'adversari o l'equip adversari.

#### Traduccions

* Castellà: robo $^{(es)}$

### Verb

robada
* Participi femení singular del verb robar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·ba·da (3)
* Anagrames: aborda, abordà, adobar, baradó, borada, obrada, orbada

### Vegeu també

* robada. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# rob
## Català

   * Pronúncia: /ˈrɔp/
   * Rimes: -ɔp

### Verb

rob
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de robar.
    Forma amb desinència zero baleàrica: [jo] robo, robe, rob o robi.

### Miscel·lània

* Anagrames: bor $^{(alfagrama)}$, Bor $^{(revers)}$, obr, orb

## Anglès

   * Pronúncia: /rɑ:b/ àudio (EUA)

### Verb

rob ‎(3a persona singular present robs, gerundi robbing, passat i participi robbed)
* robar, especialment amb força i violència.
# roba
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈrɔ.βə/ Occidental: nord-occidental /ˈrɔ.βa/ valencià /ˈrɔ.ba/, /ˈrɔ.βɔ/
   * Homòfon: rova
   * Etimologia: Del verb robar, en el sentit etimològic de «espoliació o botí de guerra», segle XIII.

### Nom

roba f. ‎(plural robes)
* Nom genèric per designar els teixits que serveixen per cobrir les persones.
* tela

#### Sinònims

* drap, teixit, tela

#### Derivats

* enrobat
* guarda-roba
* malrobat
* penja-robes
* poca-roba
* robada
* robavellaire
* robaveller
* rober
* talla-robes

#### Compostos i expressions

* hi ha roba estesa = hi ha gent que no pot sentir el que es diu, especialment infants

#### Traduccions

* Afrikaans: klere $^{(af)}$
* Albanès: veshje $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Kleidung $^{(de)}$ f.
* Anglès: clothes $^{(en)}$
* Armeni: հագուստ $^{(hy)}$ ‎(hagust)
* Basc: arropa $^{(eu)}$
* Búlgar: облекло́ $^{(bg)}$ n. ‎(oblekló)
* Castellà: ropa $^{(es)}$
* Coreà: 옷 $^{(ko)}$ ‎(ot)
* Danès: klæder $^{(da)}$ pl., tøj $^{(da)}$ n.
* Eslovac: oblečenie $^{(sk)}$ n., odev $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: obleka $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: vesto $^{(eo)}$
* Estonià: riided $^{(et)}$
* Feroès: klæði $^{(fo)}$ n. pl.
* Finès: vaate $^{(fi)}$
* Francès: vêtements $^{(fr)}$
* Georgià: ტანსაცმელი $^{(ka)}$ ‎(tansàtsmeli)
* Grec: ρούχο $^{(el)}$ n. ‎(rukho)
* Grec antic: ἐσθής $^{(grc)}$ f. ‎(esthḗs)
* Hebreu: בְּגָדִים‎ $^{(he)}$ m. pl.
* Ido: vesti $^{(io)}$
* Irlandès: éadach $^{(ga)}$ m.
* Italià: vestiti $^{(it)}$
* Japonès: 衣服 $^{(ja)}$
* Javanès: panganggo $^{(jv)}$
* Kazakh: киім $^{(kk)}$ ‎(kïim/kim)
* Letó: drebes $^{(lv)}$ f. pl.
* Llatí: vestis $^{(la)}$ f., vestitus $^{(la)}$ m., vestimenta $^{(la)}$ f.
* Llengua de signes catalana: ROBA $^{(csc)}$
* Macedoni: о́блека $^{(mk)}$ f.
* Neerlandès: kleren $^{(nl)}$ pl.
* Noruec: klær $^{(no)}$ pl.
* Occità: vestit $^{(oc)}$ m.
* Polonès: odzież $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: roupa $^{(pt)}$
* Romanès: haine $^{(ro)}$ f. pl.
* Rus: оде́жда $^{(ru)}$ f. ‎(odejda)
* Serbocroat: одећа $^{(sh)}$, odeća $^{(sh)}$ f.
* Suec: kläder $^{(sv)}$ c. pl.
* Tadjik: либос $^{(tg)}$
* Tagal: damit $^{(tl)}$
* Tàtar: кием $^{(tt)}$
* Turc: giysi $^{(tr)}$
* Txec: oblečení $^{(cs)}$ n., šaty $^{(cs)}$ pl.
* Xinès: 衣服 $^{(zh)}$ ‎(yīfú)

### Verb

roba
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de robar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb robar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·ba (2)
* Anagrames: abró, Arbó, baró, Baró, bora, borà, braó, obra, obrà, orba, orbà, rabo

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: roba

## Italià

   * Pronúncia: /ˈrɔː.ba/
   * Etimologia: Del llatí rauba, d'origen germànic roub o raup, «espoliació o botí de guerra».

### Nom

roba f. ‎(plural robe)
* Familiarment, cosa que es posseeix en general. En especial, de vestuari, roba.
* Col·loquialment, droga.

### Miscel·lània

* Síl·labes: rò·ba (2)

### Vegeu també

* Vocabolario Etimologico di Pianigiani, 1903.
# robaliza
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ru.βəˈɫi.zə/ balear /ro.bəˈɫi.zə/, /ru.bəˈɫi.zə/ Occidental: /ro.baˈɫi.za/
   * Rimes: -iza

### Nom

robaliza f. ‎(plural robalizes)
* llobarro

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·ba·li·za (4)

### Vegeu també

* robaliza. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# robades
## Català

   * Pronúncia: oriental /ruˈβa.ðəs/, occidental /roˈβa.ðes/
   * Rimes: -ades

### Nom

robades f. pl.
* Forma plural de robada.

### Verb

robades
* Participi femení plural del verb robar.
    robades [elles/aquelles]...; [les he...] robat o robades.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·ba·des (3)
* Heterograma de 7 lletres (abdeors)
* Anagrames: abordes, abordés, borades, obrades, orbades
# robaies
## Català

   * Pronúncia: nord-occidental /roˈβa.jes/

### Verb

robaies
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de robar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars nord-occidentals per [tu] robaves.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·ba·ies (3)
* Heterograma de 7 lletres (abeiors)
* Anagrames: aerobis, boiares, obeiràs, obraies
# robaia
## Català

   * Pronúncia: nord-occidental /roˈβa.jɛ/, /roˈβa.je/

### Verb

robaia
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de robar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars nord-occidentals per [jo] robava.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de robar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars nord-occidentals per [ell/ella/vostè] robava.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·ba·ia (3)
* Anagrames: aboiar, boiara, boiarà, obraia
# robalices
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ru.βəˈɫi.səs/ balear /ro.bəˈɫi.səs/, /ru.bəˈɫi.səs/ Occidental: /ro.baˈɫi.ses/

### Nom

robalices f. pl.
* Forma plural de robaliça.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·ba·li·ces (4)
* Heterograma de 9 lletres (abceilors)
* Anagrames: blocaires, blocaries, bolcaries, cabrioles, cabriolés
# retessa
## Català

   * Pronúncia: oriental /rəˈte.sə/, occidental /reˈte.sa/
   * Rimes: -esa

### Verb

retessa
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb retre.
    Forma dialectal d'alguns parlars per [jo] retés o retera.

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·tes·sa (3)
* Anagrames: arestes, estar-se, estares, estesar, tesares