OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# decididament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /də.siˌði.ðəˈmen/ balear /də.siˌði.ðəˈment/, /də.siˌði.ðəˈmen/ Occidental: nord-occidental /de.siˌði.ðaˈmen/ valencià /de.siˌði.ðaˈment/, /de.siˌði.ðaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De decidit i el sufix -ment.

### Adverbi

decididament
* D'una manera decidida.

#### Traduccions

* Anglès: decidedly $^{(en)}$
* Castellà: decididamente $^{(es)}$
* Francès: décidément $^{(fr)}$
* Italià: decisamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·ci·di·da·ment (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# decididamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \de.θiˌði.ðaˈmen.te\
       Americà: alt /d(e).siˌdi.daˈmen.te/, baix \de.siˌði.ðaˈmen.te\
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De decidido i el sufix -mente.

### Adverbi

decididamente
* decididament

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·ci·di·da·men·te (6)
# decidesques
## Català
### Verb

decidesques
* (col·loquial balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb decidir.
# decidesqui
## Català
### Verb

decidesqui
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb decidir.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb decidir.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb decidir.
# decidesquin
## Català
### Verb

decidesquin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb decidir.
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb decidir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·ci·des·quin (4)
* Anagrama: decidisquen
# decidia
## Català
### Verb

decidia
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de decidir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de decidir.
# decidesquis
## Català
### Verb

decidesquis
* (balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb decidir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·ci·des·quis (4)
* Anagrama: decidisques
# criselefantinos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kɾi.se.le.fanˈti.nos/, meridional \kɾi.se.le.faŋˈti.noh\
       Americà: alt /k(ɾi).se.le.fanˈti.nos/, baix \kɾi.se.le.faŋˈti.noh\, austral /kɾi.se.le.fanˈti.nos/
   * Rimes: -inos

### Adjectiu

criselefantinos m. pl.
* forma plural de criselefantino
# crisi
## Català

   * Pronúncia: /ˈkɾi.zi/
   * Rimes: -izi
   * Etimologia: Del llatí crisis, segle XVII, del grec antic κρίσις ‎(krísis, «separació, distinció»).

### Nom

crisi f. ‎(plural crisis)
* Fase desfavorable que travessa una persona, una empresa, una administració...
    La crisi dels ostatges a l'Iran. La crisi del govern conservador. Una crisi nerviosa.
* (economia) Pertorbació en el funcionament normal de l'economia.
    La crisis econòmica del 2008.
* Canvi brusc en el curs d'una malaltia, ja sigui positiva o negativament.

#### Compostos i expressions

* crisi de govern
* crisi ministerial

#### Traduccions

* Albanès: krizë $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Krise $^{(de)}$ f.
* Anglès: crisis $^{(en)}$
* Armeni: ճգնաժամ $^{(hy)}$ ‎(txgnajam)
* Asturià: crisis $^{(ast)}$
* Búlgar: кри́за $^{(bg)}$ f. ‎(kriza)
* Castellà: crisis $^{(es)}$
* Coreà: 위기 $^{(ko)}$ ‎(wigi)
* Danès: krise $^{(da)}$ c.
* Eslovac: kríza $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: kriza $^{(sl)}$ f.
* Estonià: kriis $^{(et)}$
* Finès: kriisi $^{(fi)}$
* Francès: crise $^{(fr)}$
* Gallec: crise $^{(gl)}$ f.
* Georgià: კრიზისი $^{(ka)}$ ‎(krízissi)
* Grec: κρίση $^{(el)}$ ‎(krissi)
* Hebreu: מַשְׁבֵּר $^{(he)}$ m.
* Hindi: संकट $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: válság $^{(hu)}$, krízis $^{(hu)}$
* Ídix: קריזיס‎ $^{(yi)}$
* Ido: krizo $^{(io)}$
* Islandès: kreppa $^{(is)}$ f.
* Italià: crisi $^{(it)}$ f.
* Japonès: 危機 $^{(ja)}$
* Kirguís: кризис $^{(ky)}$ ‎(krizis)
* Kurd: arîşe $^{(ku)}$ f.
* Letó: krize $^{(lv)}$ f.
* Lituà: krizė $^{(lt)}$ f.
* Macedoni: кри́за $^{(mk)}$ f.
* Mongol: хямрал $^{(mn)}$
* Neerlandès: crisis $^{(nl)}$ f.
* Noruec: krise $^{(no)}$
* Paixtu: بحران‎ $^{(ps)}$ m.
* Persa: بحران $^{(fa)}$
* Polonès: kryzys $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: crise $^{(pt)}$ f.
* Romanès: criză $^{(ro)}$ f.
* Rus: кри́зис $^{(ru)}$ m. ‎(krizis)
* Serbocroat: криза $^{(sh)}$, kriza $^{(sh)}$ f.
* Suec: kris $^{(sv)}$
* Tadjik: кризис $^{(tg)}$
* Tagal: krisis $^{(tl)}$
* Turc: kriz $^{(tr)}$
* Txec: krize $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: кри́за $^{(uk)}$ f. ‎(kriza)
* Urdú: بحران‎ $^{(ur)}$
* Uzbek: krizis $^{(uz)}$
* Vietnamita: khủng hoảng $^{(vi)}$
* Xinès: 危機 $^{(zh)}$ ‎(危机, wēijī)

### Miscel·lània

* Síl·labes: cri·si (2)
* Anagrama: ciris

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# crises
## Anglès
### Nom

crises
* forma plural de crisis (crisis).
# crises de l'éducation
## Francès
### Nom

crises de l'éducation f. pl.
* forma plural de crise de l'éducation
# crisi de l'educació
## Català
### Nom

crisi de l'educació f. ‎(plural crisis de l'educació)
* Fase circumstancialment difícil que travessa el sistema educatiu d'un país en un moment determinat, generalment en no evolucionar al mateix temps que ho ha fet la societat.

#### Traduccions

* Anglès: education crisis $^{(en)}$
* Castellà: crisis de la educación $^{(es)}$
* Francès: crise de l'éducation $^{(fr)}$

### Vegeu també

* crisi de l'educació. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# crisma
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈkɾiz.mə/, occidental /ˈkɾiz.ma/
   * Etimologia: Del llatí chrisma.

### Nom

crisma m. o f. ‎(plural crismes)
* L'oli i bàlsam barrejat que consagren els bisbes el dijous Sant per a ungir als qui es bategen i confirmen, i també als bisbes quan es consagren i als sacerdots quan s'ordenen, així com en l'extremunció.

#### Derivats

crismar, crismació, crismal

#### Traduccions

* Alemany: Chrisam $^{(de)}$ n.
* Anglès: chrism $^{(en)}$
* Basc: krisma $^{(eu)}$
* Castellà: crisma $^{(es)}$
* Francès: chréme $^{(fr)}$
* Italià: crisma $^{(it)}$ m.
* Llatí: chrisma $^{(la)}$

### Nom

crisma f. ‎(plural crismes)
* cap, seny

#### Compostos i expressions

* Fer perdre la crisma: irritar, enfadar molt.
* No tenir crisma: denota que algú no té partida bona, o que obra desbaratadament.
* Perdre o portar-se la crisma: perdre la paciència.
* Et portaré (treure o trencaré) la crisma: frase amb què s'amenaça algú.
* Qui compra crisma: denota que algú té poc seny.

#### Traduccions

* Castellà: descrismar, descristianizar, desbautizar
* Llatí: ad iracundiam concitare
* Castellà: no vale nada fuera de la crisma, estar fuera de Dios, ser hombre de la vida airada
* Llatí: vilis homunculus est, perditum, humanum alienum esse
* Castellà: te quitaré la crisma, te romperé la crisma
* Francès: je t'exterminerai
* Italià: ti romperò la testa
* Llatí: cave, vitam tibi adimam
* Castellà: ponerle sal en la mollera
* Llatí: a judicis procul abest

### Miscel·lània

* Síl·labes: cris·ma (2)
* Heterograma de 6 lletres (acimrs)
* Anagrames: marcís, marisc, sarcim

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Labernia y Esteller, Pere. Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana y llatina., Tom I, Barcelona, 1864.
* FIGUERA, Pere Antoni. Diccionari Mallorquí-Castellà, Palma, 1840.
* Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom I.

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈkɾiz.ma/, meridional /ˈkɾih.ma/
       Americà: alt /ˈkɾiz.ma/, baix /ˈkɾih.ma/
   * Rimes: -izma
   * Etimologia: Del llatí chrisma.

### Nom

crisma m. f. ‎(plural crismas)
* Crisma (oli i bàlsam sagrat).
* (col·loquialment) Crisma (seny).
    No vale nada fuera de la crisma: no tenir crisma.
    Romper la crisma: trencar la crisma.

#### Notes

El gènere és ambigu, preferentment en masculí però col·loquialment en femení.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cris·ma (2)
* Heterograma de 6 lletres (acimrs)

## Italià

   * Pronúncia: /ˈkri.zma/

### Nom

crisma m. ‎(plural crismi)
* crisma

### Miscel·lània

* Síl·labes: crì·sma (2)
* Heterograma de 6 lletres (acimrs)
# crisis de l'educació
## Català
### Nom

crisis de l'educació f. pl.
* Forma plural de crisi de l'educació.
# crisis de la educación
## Castellà
### Nom

crisis de la educación f. ‎(plural invariable)
* crisi de l'educació

### Vegeu també

* crisis de la educación. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# cucleig
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuˈkɫɛt͡ʃ/ balear /kuˈkɫət͡ʃ/, /kuˈkɫɛt͡ʃ/ Occidental: /kuˈkɫet͡ʃ/
   * Rimes: -ɛtʃ
   * Etimologia: De cuclejar i la desinència Ø.

### Nom

cucleig m. ‎(plural cucleigs o cuclejos)
* Cant de la cornella, del corb.

#### Traduccions

* Anglès: caw $^{(en)}$, squawk $^{(en)}$
* Castellà: graznido $^{(es)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cu·cleig (2)
* Anagrames: cuclegi, cuclegí

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* Viccionari:Tesaurus/sons d'animals
# cuclegéssem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ku.kɫəˈʒe.səm/ Occidental: nord-occidental /ku.kɫeˈʒe.sem/, valencià /ku.kɫeˈd͡ʒe.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

cuclegéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb cuclejar.

#### Variants

* cuclegéssim, cuclejàssem, cuclejàrem
# cuclegésseu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ku.kɫəˈʒe.səw/ Occidental: nord-occidental /ku.kɫeˈʒe.sew/, valencià /ku.kɫeˈd͡ʒe.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

cuclegésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb cuclejar.

#### Variants

* cuclegéssiu, cuclejàsseu, cuclejàreu
# cuclegéssim
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ku.kɫəˈʒe.sim/ Occidental: nord-occidental /ku.kɫeˈʒe.sim/, valencià /ku.kɫeˈd͡ʒe.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

cuclegéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb cuclejar.

#### Variants

* cuclegéssem, cuclejàssem, cuclejàrem
# cuclegéssiu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ku.kɫəˈʒe.siw/ Occidental: nord-occidental /ku.kɫeˈʒe.siw/, valencià /ku.kɫeˈd͡ʒe.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

cuclegéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb cuclejar.

#### Variants

* cuclegésseu, cuclejàsseu, cuclejàreu
# cuclegí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ku.kɫəˈʒi/ Occidental: nord-occidental /ku.kɫeˈʒi/, valencià /ku.kɫeˈd͡ʒi/
   * Rimes: -i

### Verb

cuclegí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de cuclejar.

### Miscel·lània

* Anagrama: cucleig
# cucleja
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kuˈkɫɛ.ʒə/ balear /kuˈkɫə.ʒə/, /kuˈkɫɛ.ʒə/ Occidental: nord-occidental /kuˈkɫe.ʒa/, valencià /kuˈkɫe.d͡ʒa/
   * Rimes: -ɛʒa

### Verb

cucleja
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de cuclejar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb cuclejar.
# czasów
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈt͡ʂa.suf/

### Nom

czasów
* genitiu plural de czas
# czwartkach
## Polonès
### Nom

czwartkach
* locatiu plural de czwartek
# czasy
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈt͡ʂa.sɨ/

### Nom

czasy
* nominatiu, acusatiu i vocatiu plural de czas
# czekoladą
## Polonès}

   * Pronúncia: /t͡ʂɛ.kɔˈla.dɔ̃/

### Nom

czekoladą f.
* instrumental singular de czekolada

### Miscel·lània

* Síl·labes: cze·ko·la·dą (4)
* Heterograma de 9 lletres (acdeklozą)
# czerwińc
## Caixubi

   * Pronúncia: /t͡ʃɛrviɲt͡s/
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

czerwińc
* (neologisme) juny

#### Sinònims

* czerwc
# cześć
## Polonès

   * Pronúncia: /ʧ̑ɛɕʨ/, /t͡ʂɛɕt͡ɕ/
       cześć

### Interjecció

cześć
* (informal) hola
* (informal) adeu

#### Sinònims

* [1] (formal, neutre) dzień dobry ‎(«bon dia»), dobry wieczór ‎(«bona tarda/nit»)
* [2] pa, (formal, neutre) do widzenia

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
# cztery
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈt͡ʂtɛ.rɨ/

### Numeral

cztery
* (cardinal) quatre
# czerwiec
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈt͡ʂɛr.vʲɛt͡s/

### Nom

czerwiec m. inan.
* juny

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | czerwiec | czerwce |
| Genitiu | czerwca | czerwców |
| Datiu | czerwcowi | czerwcom |
| Acusatiu | czerwiec | czerwce |
| Instrumental | czerwcem | czerwcami |
| Locatiu | czerwcu | czerwcach |
| Vocatiu | czerwcu | czerwce |

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | styczeń | luty | marzec | kwiecień | maj | czerwiec | lipiec | sierpień | wrzesień | październik | listopad | grudzień |
# czwartek
## Polonès

   * Pronúncia: /ˈt͡ʂfar.tɛk/
   * Etimologia: De czwarty ‎(«quart») i el sufix -ek.

### Nom

czwartek m. inan.
* dijous

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | czwartek | czwartki |
| Genitiu | czwartku | czwartków |
| Datiu | czwartkowi | czwartkom |
| Acusatiu | czwartek | czwartki |
| Instrumental | czwartkiem | czwartkami |
| Locatiu | czwartku | czwartkach |
| Vocatiu | czwartku | czwartki |

#### Relacionats

* Dies de la setmana en polonès: poniedziałek, wtorek, środa, czwartek, piątek, sobota, niedziela.
# czekolada
## Polonès

   * Pronúncia: /t͡ʂɛ.kɔˈla.da/
   * Etimologia: De l'italià cioccolata.

### Nom

czekolada f.
* xocolata

#### Declinació

| | singular | plural |
| Nominatiu | czekolada | czekolady |
| Genitiu | czekolady | czekolad |
| Datiu | czekoladzie | czekoladom |
| Acusatiu | czekoladę | czekolady |
| Instrumental | czekoladą | czekoladami |
| Locatiu | czekoladzie | czekoladach |
| Vocatiu | czekolado | czekolady |

#### Derivats

* czekoladowy

### Miscel·lània

* Síl·labes: cze·ko·la·da (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en polonès
* Per a més informació vegeu l'entrada al Wielki słownik języka polskiego sobre czekolada
* Per a més informació vegeu l'entrada al Słownik Języka Polskiego sobre czekolada
# dediqueguessa
## Català
### Verb

dediqueguessa
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb dedicar.
# dediqueguesses
## Català
### Verb

dediqueguesses
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb dedicar.
# dediqueguéssou
## Català
### Verb

dediqueguéssou
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb dedicar.
# dediques
## Català
### Verb

dediques
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de dedicar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb dedicar.
# dediqueguessen
## Català
### Verb

dediqueguessen
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb dedicar.
# dediquegueu
## Català
### Verb

dediquegueu
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb dedicar.
# dediqueguéssom
## Català
### Verb

dediqueguéssom
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb dedicar.
# dediquen
## Català

   * Pronúncia: oriental /dəˈði.kən/, occidental /deˈði.ken/
   * Rimes: -iken

### Verb

dediquen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de dedicar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb dedicar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb dedicar.
# dediquegués
## Català
### Verb

dediquegués
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb dedicar.
# culpelor
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -lor.

### Nom

culpelor
* genitiu i datiu definit plural de culpă
* vocatiu plural de culpă
# culpo
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkʊɫ.poː/
   * Etimologia: De culpa.

### Verb

culpō ‎(1a present$^?$), culpās ‎(2a present), culpāre ‎(infinitiu), culpāvī ‎(perfet), culpātum ‎(supí)
* culpar, jo culpo

#### Derivats

* exculpō

## Romanès
### Nom

culpo
* vocatiu singular de culpă
# culpașă
## Romanès
### Nom

culpașă f. ‎(plural culpașe)
* forma femenina de culpaș

#### Declinació

| | Singular | Singular | Singular | Plural | Plural | Plural |
| | Indefinit | Indefinit | Definit | Indefinit | Indefinit | Definit |
| Nominatiu-acusatiu | (o) | culpașă | culpașa | (niște) | culpașe | culpașele |
| Genitiu-datiu | (unei) | culpașe | culpașei | (unor) | culpașe | culpașelor |
| Vocatiu | | culpașă, culpașo | culpașă, culpașo | | culpașelor | culpașelor |
# culpe
## Romanès
### Nom

culpe
* forma plural de culpă
* genitiu i datiu indefinit singular de culpă
# culpes
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈkuɫ.pəs/, occidental /ˈkuɫ.pes/

### Nom

culpes m. pl.
* Forma plural de culpa.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cul·pes (2)
* Heterograma de 6 lletres (celpsu)
* Anagrama: pulces
# culpei
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -i.

### Nom

culpei
* genitiu i datiu definit singular de culpă
# culpele
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -le.

### Nom

culpele
* nominatiu i acusatiu definit plural de culpă
# culpis
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈkʊɫ.piːs/

### Nom

culpīs
* datiu plural de culpa
* ablatiu plural de culpa
# culprit
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈkʌl.pɹɨt/ àudio (EUA)

### Nom

culprit ‎(plural culprits)
* culpable
# culprits
## Anglès
### Nom

culprits
* forma plural de culprit
# cuir
## Català

   * Pronúncia: /ˈkujr/
   * Etimologia: Del llatí corium, segle XI.

### Nom

cuir m. ‎(plural cuirs)
* Pell d'animal adobada, emprada com a matèria per fer objectes: bosses, calçat, cadires, sofàs, etc.

#### Traduccions

* Alemany: Leder $^{(de)}$ n.
* Anglès: leather $^{(en)}$
* Castellà: cuero $^{(es)}$
* Eslovac: koža $^{(sk)}$ f.
* Esperanto: ledo $^{(eo)}$
* Francès: cuir $^{(fr)}$
* Italià: cuoio $^{(it)}$
* Llatí: corium $^{(la)}$ n.
* Polonès: skóra $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: couro $^{(pt)}$ m., coiro $^{(pt)}$ m.
* Romanès: piele $^{(ro)}$ f.
* Rus: ко́жа $^{(ru)}$ f. ‎(koja)

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: crui, cruí, cruï, curi, curí

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# cuirassa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kujˈɾa.sə/ Occidental: nord-occidental /kujˈɾa.sa/ valencià /kujˈɾa.sa/, /kwiˈɾa.sa/
   * Rimes: -asa
   * Etimologia: Del llatí coriacĕa ‎(«cuirassa de cuir»), segle XIII.

### Nom

cuirassa f. ‎(plural cuirasses)
* Peça de l'armadura que cobreix bona part del tronc i que està feta d'un material sòlid (inicialment de cuir i posteriorment de metall) per tal d'evitar desperfectes per l'atac de l'enemic.
* Elements de gran resistència, típicament metàl·lics, afegits a un vehicle, edifici, canó, etc, per tal d'augmentar-ne la resistència als atacs de l'enemic.
    Els búnquers estan cuirassats amb una capa afegida de 20 mm d'acer.
* Excés de gruix en les parets exteriors d'un vehicle, edifici, canó, etc, destinat a augmentar-ne la resistència als atacs de l'enemic.
    La cuirassa d'aquest vaixell és en la obra viva de 100 mm d'acer com a mínim.
* (futbol americà) Peça de l'equip d'un jugador que s'utilitza per a protegir-se les espatlles i el pit.

#### Derivats

* cuirassar, cuirassat, cuirasser

#### Traduccions

* Alemany: Panzer $^{(de)}$
* Anglès: cuirass $^{(en)}$
* Castellà: coraza $^{(es)}$
* Eslovac: pancier $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: kiraso $^{(eo)}$
* Francès: cuirasse $^{(fr)}$
* Italià: corazza $^{(it)}$
* Polonès: kirys $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: couraça $^{(pt)}$ f.
* Rus: кира́са $^{(ru)}$ f. ‎(kirassa)
* Anglès: shoulder pad $^{(en)}$
* Castellà: coraza $^{(es)}$
* Francès: épaulière $^{(fr)}$

### Verb

cuirassa
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de cuirassar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb cuirassar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cui·ras·sa (3)
* Anagrames: arcàssiu, Siracusa, siracusà

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* cuirassa. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# cuinéssim
## Català

   * Pronúncia: /kujˈne.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

cuinéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb cuinar.
    [Nosaltres] cuinéssim, cuinéssem, cuinàssem, cuinàssim o cuinàrem.

#### Sinònims

* cuineguéssom, forma col·loquial.
# cuinéssiu
## Català

   * Pronúncia: /kujˈne.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

cuinéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb cuinar.
    [Vosaltres/vós] cuinéssiu, cuinésseu, cuinàsseu, cuinàssiu o cuinàreu.

#### Sinònims

* cuineguéssou, forma col·loquial.
# cuiraces
## Català
### Nom

cuiraces f. pl.
* Forma plural de cuiraça.

### Miscel·lània

* Síl·labes: cui·ra·ces (3)
* Anagrames: succeirà, succeïra
# cuirassam
## Català
### Verb

cuirassam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de cuirassar.

#### Variants

* cuirassem

### Miscel·lània

* Anagrames: marcàssiu, musicaràs, raucàssim
# cuiní
## Català

   * Pronúncia: /kujˈni/
   * Rimes: -i

### Verb

cuiní
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de cuinar.
    [Jo] cuiní o vaig cuinar.
# contristas
## Llatí

   * Pronúncia: /kɔnˈtriːs.taːs/

### Verb

contrīstās
* segona persona singular del present d'indicatiu actiu de contrīstō
# contristasses
## Català
### Verb

contristasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb contristar.

#### Variants

* contristessis, contristesses, contristassis, contristares

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tris·tas·ses (4)
# contristassin
## Català
### Verb

contristassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb contristar.

#### Variants

* contristessin, contristessen, contristassen, contristaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tris·tas·sin (4)
# contristassis
## Català
### Verb

contristassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb contristar.

#### Variants

* contristessis, contristesses, contristasses, contristares

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tris·tas·sis (4)
# contristat
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kun.tɾisˈtat/ balear /kon.tɾisˈtat/, /kun.tɾisˈtat/ Occidental: /kon.tɾisˈtat/
   * Rimes: -at

### Adjectiu

contristat m. ‎(femení contristada, plural masculí contristats, plural femení contristades)
* afligit, entristit

#### Traduccions

* Anglès: saddened $^{(en)}$
* Castellà: contristado $^{(es)}$

### Verb

contristat
* Participi masculí singular del verb contristar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tris·tat (3)

### Vegeu també

* Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom I.
# contristats
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kun.tɾisˈtats/ balear /kon.tɾisˈtats/, /kun.tɾisˈtats/ Occidental: /kon.tɾisˈtats/
   * Rimes: -ats

### Adjectiu

contristats m. pl.
* Forma plural de contristat.

### Verb

contristats
* Participi masculí plural del verb contristar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tris·tats (3)
# contristau
## Català
### Verb

contristau
* (balear, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de contristar.
* (balear, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb contristar.

#### Variants

* [1] contristeu
* [2] contristeu

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tris·tau (3)
# contristaríveu
## Català
### Verb

contristaríveu
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de contristar.

#### Variants

* contristaríeu

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tris·ta·rí·veu (5)
# contristassen
## Català
### Verb

contristassen
* (valencià, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb contristar.

#### Variants

* contristessin, contristessen, contristassin, contristaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: con·tris·tas·sen (4)
# contristatum
## Llatí

   * Pronúncia: /kɔn.triːsˈtaː.tʊm/

### Verb

contrīstātum
* supí acusatiu de contrīstō
# damascened
## Anglès
### Verb

damascened
* passat i participi de damascene