OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# rondini
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /runˈdi.ni/ balear /ronˈdi.ni/, /runˈdi.ni/ Occidental: /ronˈdi.ni/
   * Rimes: -ini

### Verb

rondini
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de rondinar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb rondinar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb rondinar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb rondinar.

#### Variants

* [1] rondino
* [2] rondine, rondino
* [3] rondine, rondino
* [4] rondine

### Miscel·lània

* Anagrama: ordinin
# servei de banda
## Català
### Nom

servei de banda m. ‎(plural serveis de banda)
* (esports de pilota) Servei executat per un equip des de la línia lateral com a conseqüència de l'acció d'un jugador adversari d'haver fet sortir la pilota del camp de joc per la línia de banda.

#### Notes

En handbol, també s'efectua un servei de banda quan un adversari ha fet sortir la pilota per la línia de fons pròpia.

#### Traduccions

* Anglès: sideline throw-in $^{(en)}$
* Castellà: saque de banda $^{(es)}$
* Francès: remise en jeu de la ligne de touche $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* servei de banda. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# servei de fons
## Català
### Nom

servei de fons m. ‎(plural serveis de fons)
* (basquetbol) Servei executat per l'equip que ha rebut una cistella des d'un punt qualsevol de la línia de fons pròpia.
* (polo, hoquei sobre herba) Servei executat per l'equip defensor des d'un punt en relació amb el punt de sortida de la bola per la línia de fons pròpia o bé des del punt de sortida mateix, com a conseqüència de l'acció d'un jugador adversari d'haver fet sortir la bola del camp de joc per aquella línia.

#### Traduccions

* Anglès: baseline throw-in $^{(en)}$, endline throw-in $^{(en)}$
* Castellà: saque de fondo $^{(es)}$
* Francès: remise en jeu de la ligne de fond $^{(fr)}$
* Anglès: goal-kick $^{(en)}$, knock-in $^{(en)}$
* Castellà: saque de fondo $^{(es)}$, saque de portería $^{(es)}$
* Francès: coup de pied de but $^{(fr)}$, knock-in $^{(fr)}$, renvoi de but $^{(fr)}$

### Vegeu també

* servei de fons. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# servei de força
## Català
### Nom

servei de força m. ‎(plural serveis de força)
* (voleibol) Servei executat colpejant la pilota amb la mà sencera després d'un moviment de màxima velocitat del braç, que continua el gest després del cop.

#### Traduccions

* Anglès: power service $^{(en)}$, sky serve $^{(en)}$
* Francès: service puissant $^{(fr)}$, service smashé $^{(fr)}$

### Vegeu també

* servei de força. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# servei de ganxo
## Català
### Nom

servei de ganxo m. ‎(plural serveis de ganxo)
* (pilota basca) Servei executat amb un ganxo.

#### Traduccions

* Basc: gantxozko sake $^{(eu)}$
* Castellà: saque de gancho $^{(es)}$
* Francès: but par-dessus l'épaule $^{(fr)}$

### Vegeu també

* servei de ganxo. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# servei d'àpats
## Català
### Nom

servei d'àpats m.
* servei de restauració dedicat a la preparació per encàrrec de menjars per a grups.

#### Sinònims

* catering, anglicisme.

### Vegeu també

* Idescat
# servei de centre
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /səˌβɛj.ðəˈsen.tɾə/ balear /səˌvəj.ðəˈsen.tɾə/, /səˌvɛj.ðəˈsen.tɾə/ Occidental: nord-occidental /seˌβej.ðeˈsen.tɾe/ valencià /seˌvej.ðeˈsen.tɾe/, /seˌβej.ðeˈsen.tɾe/

### Nom

servei de centre m. ‎(plural serveis de centre)
* (esports de pilota) Servei executat per un equip des del centre del camp a conseqüència d'haver rebut un gol.

#### Sinònims

* servei de gol (hoquei sobre patins)

#### Traduccions

* Anglès: kick-off $^{(en)}$
* Castellà: saque de centro $^{(es)}$
* Francès: service $^{(fr)}$

### Vegeu també

* servei de centre. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# servei de falta
## Català
### Nom

servei de falta m. ‎(plural serveis de falta)
* (esports de pilota) Servei executat per l'equip que ha rebut una falta des del punt on s'ha comès.

#### Traduccions

* Castellà: saque de falta $^{(es)}$

### Vegeu també

* servei de falta. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# servei d'àrbitre
## Català
### Nom

servei d'àrbitre m. ‎(plural serveis d'àrbitre)
* (handbol) servei neutral

### Vegeu també

* servei d'àrbitre. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# servei de córner
## Català
### Nom

servei de córner m. ‎(plural serveis de córner)
* (polo, esports de pilota) Servei executat per l'equip atacant des d'un punt determinat del camp de joc, com a conseqüència de l'acció d'un jugador adversari d'haver fet sortir la pilota o la bola per la línia de fons pròpia.

#### Notes

Per exemple, en polo el servei de córner s'efectua des d'un punt situat a 60 iardes de la linia de fons contrària i a un mínim de 4 m dels taulons o les línies de banda; en futbol, des d'una àrea de córner, i, en hoquei sobre herba, des d'un punt de córner.

#### Sinònims

* córner

#### Traduccions

* Anglès: corner kick $^{(en)}$, corner-throw $^{(en)}$, long corner $^{(en)}$, safety $^{(en)}$
* Castellà: córner $^{(es)}$, saque de esquina $^{(es)}$
* Francès: corner $^{(fr)}$, coup de coin $^{(fr)}$, coup de pied de coin $^{(fr)}$, grand corner $^{(fr)}$, jet de coin $^{(fr)}$

### Vegeu també

* servei de córner. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# servei de gol
## Català
### Nom

servei de gol m. ‎(plural serveis de gol)
* (hoquei sobre patins) servei de centre

### Vegeu també

* servei de gol. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# siederò
## Italià
### Verb

siederò
* primera persona singular (io) del futur de sedere
# siedi
## Italià
### Verb

siedi
* segona persona singular (tu) del present d'indicatiu de sedere
* segona persona singular (tu) de l'imperatiu de sedere
# siederemo
## Italià
### Verb

siederemo
* primera persona plural (noi) del futur de sedere
# siederesti
## Italià
### Verb

siederesti
* segona persona singular (tu) del condicional de sedere
# siederei
## Italià
### Verb

siederei
* primera persona singular (io) del condicional de sedere
# siederemmo
## Italià
### Verb

siederemmo
* primera persona plural (noi) del condicional de sedere
# siedo
## Italià
### Verb

siedo
* primera persona singular (io) del present d'indicatiu de sedere
# siedereste
## Italià
### Verb

siedereste
* segona persona plural (voi) del condicional de sedere
# siederete
## Italià
### Verb

siederete
* segona persona plural (voi) del futur de sedere
# siederà
## Italià
### Verb

siederà
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del futur de sedere
# réserve
## Francès

   * Pronúncia: /ʁeˈzɛʁv/ àudio

### Nom

réserve f. ‎(plural réserves)
* reserva
* (bowling) semiplè

#### Sinònims

* demi-abat

### Vegeu també

* réserve. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# résidence universitaire
## Francès

   * Pronúncia: /ʁe.zi.dɑ̃s.y.ni.vɛʁ.siˈtɛʁ/

### Nom

résidence universitaire m. ‎(plural résidences universitaires)
* col·legi major

#### Sinònims

* foyer d'étudiants
* résidence d'étudiants

### Vegeu també

* résidence universitaire. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# résidences scolaires
## Francès
### Nom

résidences scolaires f. pl.
* forma plural de résidence scolaire
# résille
## Francès

   * Pronúncia: /ʁeˈzij/

### Nom

résille f. ‎(plural résilles)
* ret
# résidence d'étudiants
## Francès
### Nom

résidence d'étudiants m. ‎(plural résidences d'étudiants)
* col·legi major

#### Sinònims

* foyer d'étudiants
* résidence universitaire

### Vegeu també

* résidence d'étudiants. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# résidences universitaires
## Francès
### Nom

résidences universitaires m. pl.
* forma plural de résidence universitaire
# réseaux neuronaux
## Francès
### Nom

réseaux neuronaux f. pl.
* forma plural de réseau neuronal
# réserves
## Francès

   * Pronúncia: /ʁeˈzɛʁv/

### Nom

réserves f. pl.
* forma plural de réserve
# résidence scolaire
## Francès
### Nom

résidence scolaire f. ‎(plural résidences scolaires)
* residència escolar

### Vegeu també

* résidence scolaire. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# résidences d'étudiants
## Francès
### Nom

résidences d'étudiants m. pl.
* forma plural de résidence d'étudiants
# sativi
## Llatí

   * Pronúncia: /saˈtiː.wiː/

### Adjectiu

satīvī
* nominatiu masculí plural de satīvus
* vocatiu masculí plural de satīvus
* genitiu masculí singular de satīvus
* genitiu neutre singular de satīvus
# sativus
## Llatí

   * Pronúncia: /saˈtiː.wʊs/

### Adjectiu

satīvus m., satīva f., satīvum n.
* (agricultura) satiu, cultivat

#### Declinació

Primera i segona declinació, -us, -a, -um.
| Cas | Singular | Singular | Singular | Plural | Plural | Plural |
| Cas | Masculí | Femení | Neutre | Masculí | Femení | Neutre |
| Nominatiu | satīvus | satīva | satīvum | satīvī | satīvae | satīva |
| Vocatiu | satīve | satīva | satīvum | satīvī | satīvae | satīva |
| Acusatiu | satīvum | satīvam | satīvum | satīvōs | satīvās | satīva |
| Genitiu | satīvī | satīvae | satīvī | satīvōrum | satīvārum | satīvōrum |
| Datiu | satīvō | satīvae | satīvō | satīvīs | satīvīs | satīvīs |
| Ablatiu | satīvō | satīvā | satīvō | satīvīs | satīvīs | satīvīs |
# satraps
## Anglès
### Nom

satraps
* forma plural de satrap
# sativis
## Llatí

   * Pronúncia: /saˈtiː.wiːs/

### Adjectiu

satīvīs
* datiu masculí/femení/neutre plural de satīvus
* ablatiu masculí/femení/neutre plural de satīvus
# sativo
## Llatí

   * Pronúncia: /saˈtiː.woː/

### Adjectiu

satīvō
* datiu masculí singular de satīvus
* datiu neutre singular de satīvus
* ablatiu masculí singular de satīvus
* ablatiu neutre singular de satīvus
# sativum
## Llatí

   * Pronúncia: /saˈtiː.wʊm/

### Adjectiu

satīvum
* nominatiu neutre singular de satīvus
* vocatiu neutre singular de satīvus
* acusatiu masculí singular de satīvus
* acusatiu neutre singular de satīvus
# satives
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /səˈti.βəs/, balear /səˈti.vəs/ Occidental: nord-occidental /saˈti.βes/ valencià /saˈti.ves/, /saˈti.βes/
   * Rimes: -ives

### Adjectiu

satives f. pl.
* Forma plural de sativa.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sa·ti·ves (3)
* Anagrames: avistes, avistés, esvaïts
# sativorum
## Llatí

   * Pronúncia: /sa.tiːˈwoː.rʊm/

### Adjectiu

satīvōrum
* genitiu masculí plural de satīvus
* genitiu neutre plural de satīvus
# sativos
## Llatí

   * Pronúncia: /saˈtiː.woːs/

### Adjectiu

satīvōs
* acusatiu masculí plural de satīvus
# satrap
## Anglès
### Nom

satrap ‎(plural satraps)
* sàtrapa
# seixanta-cinc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /səˌʃan.təˈsiŋ/, balear /səˌʃan.təˈsiŋk/ Occidental: nord-occidental /sejˌʃan.taˈsiŋ/ valencià /sejˌʃan.taˈsiŋk/, /seˌʃan.taˈsiŋ/
   * Rimes: -iŋk
   * Etimologia: De seixanta i cinc.

### Numeral

seixanta-cinc inv.
* (cardinal) Seixanta més cinc.
    Té seixanta-cinc anys
* (valor ordinal) Seixanta-cinquè, seixanta-cinquena.
    La pàgina seixanta-cinc

#### Traduccions

* Alemany: fünfundsechzig $^{(de)}$
* Anglès: sixty-five $^{(en)}$
* Basc: hirurogei $^{(eu)}$ ta bost
* Castellà: sesenta $^{(es)}$ y cinco
* Esperanto: sesdek $^{(eo)}$ kvin
* Francès: soixante-cinq $^{(fr)}$
* Gallec: sesenta $^{(gl)}$ e cinco
* Italià: sessantacinque $^{(it)}$
* Occità: seissanta $^{(oc)}$ cinc, seishanta $^{(oc)}$ cinc
* Portuguès: sessenta $^{(pt)}$ e cinco
* Romanès: şaizeci $^{(ro)}$ şi cinci
* Suec: sextiofem $^{(sv)}$
* Tahitià: e ono 'ahuru $^{(ty)}$ ma pae

### Nom

seixanta-cinc m. ‎(plural seixanta-cincs)
* Xifra i nombre 65.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sei·xan·ta·cinc (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
# seixanta
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /səˈʃan.tə/ Occidental: nord-occidental /sejˈʃan.ta/ valencià /sejˈʃan.ta/, /seˈʃan.ta/ Informal: tradicional /ʃiˈʃan.tə/,/ʃiˈʃan.ta/, /siˈʃan.tə/,/siˈʃan.ta/
   * Rimes: -anta
   * Etimologia: Del llatí sexaginta, segle XIII

### Numeral

seixanta inv.
* (cardinal) Cinquanta-nou més un.
    Té seixanta anys
* (valor ordinal) Seixantè, seixantena.
    La pàgina seixanta

#### Compostos i expressions

* can seixanta

#### Derivats

* Numerals: seixanta-un/seixanta-u (61), seixanta-dos/seixanta-dues (62), seixanta-tres (63), seixanta-quatre (64), seixanta-cinc (65), seixanta-sis (66), seixanta-set (67), seixanta-vuit/seixanta-huit (68), seixanta-nou (69).
* seixantè, seixantena.
* seixantejar, seixantí.
* seixantenni.
* seixanter.
* xixanta, arcaisme i col·loquial.

#### Traduccions

* Alemany: sechzig $^{(de)}$
* Anglès: sixty $^{(en)}$
* Basc: hirurogei $^{(eu)}$
* Castellà: sesenta $^{(es)}$
* Esperanto: sesdek $^{(eo)}$
* Francès: soixante $^{(fr)}$
* Gallec: sesenta $^{(gl)}$
* Italià: sessanta $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana
* Occità: seissanta $^{(oc)}$, seishanta $^{(oc)}$
* Portuguès: sessenta $^{(pt)}$
* Romanès: şaizeci $^{(ro)}$
* Rus: шестьдесят $^{(ru)}$ ‎(xestdessiat)
* Sard: sessanta $^{(sc)}$
* Suec: sextio $^{(sv)}$
* Tahitià: e ono 'ahuru $^{(ty)}$

### Nom

seixanta m. ‎(plural seixantes)
* Xifra i nombre 60.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sei·xan·ta (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Joan Amades, Històries i Llegendes de Barcelona, Barcelona: Ed. 62, 1989.
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot,
# seixanta-cinquè
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /səˌʃan.tə.siŋˈkɛ/ balear /səˌʃan.tə.siŋˈkə/, /səˌʃan.tə.siŋˈkɛ/ Occidental: nord-occidental /sejˌʃan.ta.siŋˈke/ valencià /sejˌʃan.ta.siŋˈke/, /seˌʃan.ta.siŋˈke/
   * Rimes: -ɛ
   * Etimologia: De seixanta-cinc i el sufix -è.

### Numeral

seixanta-cinquè m. ‎(femení seixanta-cinquena, plural masculí seixanta-cinquens, plural femení seixanta-cinquenes)
* (ordinal) Que en l'ordre d'una sèrie ocupa la posició seixanta-cinc.
* (partitiu) De les parts d'un tot dividit seixanta-cinc parts iguals.

#### Notes

* Se solen utilitzar xifres romanes amb valor d'ordinal darrere de noms propis i de segles, i davant d'esdeveniments periòdics.
* L'ordinal normalment va davant del substantiu. Quan es posposa, i darrere de noms propis a partir de l'onze, es pot substituir pel cardinal masculí.

#### Sinònims

* seixanta-cinqué, en valencià

#### Traduccions

* Anglès: sixty-fifth $^{(en)}$
* Castellà: sexagésimo quinto $^{(es)}$
* Francès: soixante-cinquième $^{(fr)}$
* Gallec: sesaxésimo $^{(gl)}$ quinto
* Italià: sessantacinquesimo $^{(it)}$
* Occità: seissanta $^{(oc)}$ cinquen, seishanta $^{(oc)}$ cincau
* Portuguès: sexagésimo-quinto $^{(pt)}$

### Nom

seixanta-cinquè m. ‎(plural seixanta-cinquens)
* Una de les seixanta-cinc parts iguals en que es divideix un tot
    un seixanta-cinquè es representa 1/65

### Miscel·lània

* Síl·labes: sei·xan·ta·cin·què (5)
# seixanta-dos
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /səˌʃan.təˈðos/ Occidental: nord-occidental /sejˌʃan.taˈðos/ valencià /sejˌʃan.taˈðos/, /seˌʃan.taˈðos/
   * Rimes: -os
   * Etimologia: De seixanta i dos.

### Numeral

seixanta-dos m. ‎(femení seixanta-dues o seixanta-dos)
* (cardinal) Seixanta més dos.
    Té seixanta-dos anys
* (valor ordinal, invariable) Seixanta-dosè, seixanta-dosena.
    La pàgina seixanta-dos

#### Notes

El femení seixanta-dues només s'usa com a adjectiu cardinal. En alguns parlars s'utilitza seixanta-dos de forma invariable.

#### Traduccions

* Alemany: zweiundsechzig $^{(de)}$
* Anglès: sixty-two $^{(en)}$
* Basc: hirurogei $^{(eu)}$ ta bi
* Castellà: sesenta $^{(es)}$ y dos
* Esperanto: sesdek $^{(eo)}$ du
* Francès: soixante-deux $^{(fr)}$
* Gallec: sesenta $^{(gl)}$ e dous
* Italià: sessantadue $^{(it)}$
* Occità: seissanta $^{(oc)}$ dos, seishanta $^{(oc)}$ dus
* Portuguès: sessenta $^{(pt)}$ e dois
* Romanès: şaizeci $^{(ro)}$ şi doi
* Suec: sextiotvå $^{(sv)}$
* Tahitià: e ono 'ahuru $^{(ty)}$ ma piti

### Nom

seixanta-dos m. ‎(plural seixanta-dosos)
* Xifra i nombre 62.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sei·xan·ta·dos (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
# seixa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈse.ʃə/ Occidental: nord-occidental /ˈsej.ʃa/ valencià /ˈsej.ʃa/, /ˈse.ʃa/
   * Rimes: -ejʃa
   * Etimologia: De l'occità antic seisa, del cèltic *sassia ‎(«ordi»), del protocèltic *sasyos, segle XIII.
   * Etimologia: Del francès suís seiche, fenomen descrit en el llac de Ginebra, d’origen incert.

### Nom

seixa f. ‎(plural seixes)
* (occidental) Forma alternativa de xeixa.

### Nom

seixa f. ‎(plural seixes)
* (hidrologia) Ona estacionària en un llac o en un entrant de la costa.

#### Traduccions

* Anglès: seiche $^{(en)}$
* Francès: seiche $^{(fr)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sei·xa (2)
* Anagrames: aixes, xaies, xaiés

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# seixanta-cinqué
## Català
### Numeral

seixanta-cinqué m. ‎(femení seixanta-cinquena, plural masculí seixanta-cinquens, plural femení seixanta-cinquenes)
* (ordinal, partitiu, valencià) Forma alternativa de seixanta-cinquè.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sei·xan·ta·cin·qué (5)
# signifontajn
## Esperanto

   * Pronúncia: /si.ɡniˈfon.tajn/

### Verb

signifontajn
* acusatiu plural de signifonta
# signifiton
## Esperanto

   * Pronúncia: /si.ɡniˈfi.ton/

### Verb

signifiton
* acusatiu de signifito
# signifonta
## Esperanto

   * Pronúncia: /si.ɡniˈfon.ta/

### Verb

signifonta ‎(plural signifontaj, acusatiu signifontan, plural acusatiu signifontajn)
* participi actiu futur de signifi
# signifontaj
## Esperanto

   * Pronúncia: /si.ɡniˈfon.taj/

### Verb

signifontaj
* forma plural de signifonta
# signifito
## Esperanto

   * Pronúncia: /si.ɡniˈfi.to/

### Verb

signifito ‎(plural signifitoj, acusatiu signifiton, plural acusatiu signifitojn)
* participi passiu nominal passat de signifi
# signifitoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /si.ɡniˈfi.toj/

### Verb

signifitoj
* forma plural de signifito
# signifitan
## Esperanto

   * Pronúncia: /si.ɡniˈfi.tan/

### Verb

signifitan
* acusatiu de signifita
# signifontan
## Esperanto

   * Pronúncia: /si.ɡniˈfon.tan/

### Verb

signifontan
* acusatiu de signifonta
# signifite
## Esperanto

   * Pronúncia: /si.ɡniˈfi.te/

### Verb

signifite
* participi passiu adverbial passat de signifi
# signifitojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /si.ɡniˈfi.tojn/

### Verb

signifitojn
* acusatiu plural de signifito
# sac de golf
## Francès
### Nom

sac de golf f. ‎(plural sacs de golf)
* (golf) bossa de golf

### Vegeu també

* sac de golf. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# sacabuche
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \sa.kaˈβu.t͡ʃe\
       Americà: alt /s(a).kaˈbu.t͡ʃe/, baix \sa.kaˈβu.t͡ʃe\
   * Rimes: -utʃe

### Nom

sacabuche m. ‎(plural sacabuches)
* sacabutx

### Miscel·lània

* Síl·labes: sa·ca·bu·che (4)

### Vegeu també

* sacabuche. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# sacador
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \sa.kaˈðoɾ\
       Americà: alt /s(a).kaˈdoɾ/, baix \sa.kaˈðoɾ\
   * Rimes: -oɾ

### Nom

sacador m. ‎(plural sacadores, femení sacadora)
* (pilota, esports de raqueta) servidor
* (pilota valenciana) feridor

#### Sinònims

* servidor

### Miscel·lània

* Síl·labes: sa·ca·dor (3)

### Vegeu també

* sacador. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# sacabutx
## Català

   * Pronúncia: oriental /sə.kəˈβut͡ʃ/, occidental /sa.kaˈβut͡ʃ/
   * Rimes: -utʃ
   * Etimologia: Del castellà sacabuche.

### Nom

sacabutx m. ‎(plural sacabutxos)
* Instrument aeròfon de metall, antecessor del trombó de colissa, de tub més estret.

#### Traduccions

* Anglès: sackbut $^{(en)}$
* Castellà: sacabuche $^{(es)}$
* Francès: sacquebute $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: sa·ca·butx (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* sacabutx. Terminologia dels instruments musicals. Informació cedida per TERMCAT.
# sacabuches
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \sa.kaˈβu.t͡ʃes\, meridional \sa.kaˈβu.t͡ʃeh\
       Americà: alt /sa.kaˈbu.t͡ʃ(e)s/, baix \sa.kaˈβu.t͡ʃeh\, austral \sa.kaˈβu.t͡ʃes\
   * Rimes: -utʃes

### Nom

sacabuches m. pl.
* forma plural de sacabuche
# sacacorchos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /sa.kaˈkoɾ.t͡ʃos/, meridional /sa.kaˈkoɾ.t͡ʃoh/
       Americà: alt /sa.kaˈkoɾ.t͡ʃ(o)s/, baix /sa.kaˈkoɾ.t͡ʃoh/, austral /sa.kaˈkoɾ.t͡ʃos/
   * Rimes: -oɾtʃos

### Nom

sacacorchos m. ‎(plural invariable)
* llevataps

### Miscel·lània

* Síl·labes: sa·ca·cor·chos (4)
# sacadora
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \sa.kaˈðo.ɾa\
       Americà: alt /s(a).kaˈdo.ɾa/, baix \sa.kaˈðo.ɾa\
   * Rimes: -oɾa

### Nom

sacadora f. ‎(plural sacadoras)
* forma femenina de sacador
# sciato
## Esperanto

   * Pronúncia: /st͡siˈa.to/

### Verb

sciato ‎(plural sciatoj, acusatiu sciaton, plural acusatiu sciatojn)
* participi passiu nominal present de scii
# sciaton
## Esperanto

   * Pronúncia: /st͡siˈa.ton/

### Verb

sciaton
* acusatiu de sciato
# scie musicale
## Francès
### Nom

scie musicale f. ‎(plural scies musicales)
* xerrac

### Vegeu també

* scie musicale. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# science appliquée
## Francès
### Nom

science appliquée f. ‎(plural sciences appliquées)
* ciència aplicada

### Vegeu també

* science appliquée. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# sciatic nerves
## Anglès
### Nom

sciatic nerves
* forma plural de sciatic nerve
# sciatoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /st͡siˈa.toj/

### Verb

sciatoj
* forma plural de sciato
# scie
## Francès

   * Pronúncia: /si/

### Nom

scie f. ‎(plural scies)
* serra

## Italià

   * Pronúncia: /ˈʃiː.e/

### Nom

scie f. pl.
* forma plural de scia
# science
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈsaɪəns/, /ˈsaɪɛns/ àudio (EUA)

### Nom

science ‎(comptable i incomptable, plural sciences)
* ciència

### Verb

science ‎(3a persona singular present sciences, gerundi sciencing, passat i participi scienced)
* aciençar

## Francès
### Nom

science f. ‎(plural sciences)
* ciència
# sciatojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /st͡siˈa.tojn/

### Verb

sciatojn
* acusatiu plural de sciato
# scidi
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈskɪ.diː/

### Verb

scidī
* primera persona singular del pretèrit perfet d'indicatiu actiu de scindō
# sorprendo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /soɾˈpɾen.do/, meridional \soɾˈpɾeŋ.do\
       Americà: alt /s(o)ɾˈpɾen.do/, baix \soɾˈpɾeŋ.do\, austral /soɾˈpɾen.do/
   * Rimes: -endo

### Verb

sorprendo
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb sorprender
# sorprendí
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /soɾ.pɾenˈdi/, meridional \soɾ.pɾeŋˈdi\
       Americà: alt /soɾ.p(ɾe)nˈdi/, baix \soɾ.pɾeŋˈdi\, austral /soɾ.pɾenˈdi/
   * Rimes: -i

### Verb

sorprendí
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb sorprender
# sororum
## Llatí

   * Pronúncia: /sɔˈroː.rʊm/

### Nom

sorōrum
* genitiu plural de soror