OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# catalanitz
## Català
### Verb

catalanitz
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de catalanitzar.

#### Variants

* catalanitzo, catalanitze, catalanitzi

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ta·la·nitz (4)
* Anagrama: canalitzat
# catalanitza
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kə.tə.ɫəˈni.d͡zə/ Occidental: nord-occidental /ka.ta.ɫaˈni.d͡za/, valencià /ka.ta.ɫaˈni.za/
   * Rimes: -idza

### Verb

catalanitza
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de catalanitzar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb catalanitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ta·la·nit·za (5)
# catalanisme
## Català

   * Pronúncia: oriental /kə.tə.ɫəˈniz.mə/, occidental /ka.ta.ɫaˈniz.me/
   * Rimes: -izme
   * Etimologia: De català i el sufix -isme.

### Nom

catalanisme m. ‎(plural catalanismes)
* (lingüística) Expressió pròpia catalana adoptada en una altra llengua.
* Afecció per les característiques nacionals catalanes.
* Moviment pel reconeixement polític de Catalunya.

#### Relacionats

* catalanada
* catalanista, pancatalanisme

#### Derivats

* anticatalanisme

#### Traduccions

* Alemany: Katalanismus $^{(de)}$
* Anglès: Catalanism $^{(en)}$
* Castellà: catalanismo $^{(es)}$
* Francès: catalanisme $^{(fr)}$
* Italià: catalanismo $^{(it)}$
* Occità: catalanisme $^{(oc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ta·la·nis·me (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# catalanitat
## Català

   * Pronúncia: oriental /kə.tə.ɫə.niˈtat/, occidental /ka.ta.ɫa.niˈtat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: De català i el sufix -itat, segle XX.

### Nom

catalanitat f. ‎(plural catalanitats)
* Qualitat de català.
    «Per això renuncio a les reflexions sobre la catalanitat del Rosselló i sobre el fet que la ratlla estatal és, en certs aspectes, fictícia.» (Antoni Rovira i Virgili, Els darrers dies de la Catalunya republicana, pàg. 182, Edicions de la Revista Catalunya, Buenos Aires, 1940)

#### Sinònims

* catalanor

#### Relacionats

* catalanisme

#### Traduccions

* Alemany: Katalanischkeit $^{(de)}$ f.
* Anglès: Catalanness $^{(en)}$
* Castellà: catalanidad $^{(es)}$ f.
* Finès: katalonialaisuus $^{(fi)}$
* Francès: catalanité $^{(fr)}$ f.
* Gallec: catalanidade $^{(gl)}$ f.
* Grec: καταλανικότητα $^{(el)}$ f. ‎(katalanikótita)
* Italià: catalanità $^{(it)}$ f.
* Neerlandès: Catalaansheid $^{(nl)}$ f.
* Occità: catalanitat $^{(oc)}$ f.
* Polonès: katalońskość $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: catalanidade $^{(pt)}$ f.
* Rus: катало́нскость $^{(ru)}$ f. ‎(katalónskost)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ta·la·ni·tat (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot

## Occità

   * Pronúncia: /ka.ta.la.niˈtat/
   * Etimologia: De catalan i el sufix -itat.

### Nom

catalanitat f. ‎(plural catalanitats)
* catalanitat
# catalanisations
## Francès

   * Pronúncia: /ka.ta.la.ni.zaˈsjɔ̃/

### Nom

catalanisations f. pl.
* forma plural de catalanisation
# catalanismes
## Català

   * Pronúncia: oriental /kə.tə.ɫəˈniz.məs/, occidental /ka.ta.ɫaˈniz.mes/
   * Rimes: -izmes

### Nom

catalanismes m. pl.
* Forma plural de catalanisme.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ta·la·nis·mes (5)
* Anagrama: aclimatassen
# centuplicassero
## Italià
### Verb

centuplicassero
* tercera persona plural (loro, essi/esse) de l'imperfet de subjuntiu de centuplicare
# centuplicasti
## Italià
### Verb

centuplicasti
* segona persona singular (tu) del passat de centuplicare
# centuplicassen
## Català

   * Pronúncia: oriental /sən.tu.pɫiˈka.sən/, occidental /sen.tu.pɫiˈka.sen/
   * Rimes: -asen

### Verb

centuplicassen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb centuplicar.
    [Ells/elles/vostès] centupliquessin, centupliquessen, centuplicassen, centuplicassin o centuplicaren.
# centuplicaste
## Italià
### Verb

centuplicaste
* segona persona plural (voi) del passat de centuplicare
* segona persona plural (voi) de l'imperfet de subjuntiu de centuplicare
# centuplicassi
## Italià
### Verb

centuplicassi
* primera persona singular (io) de l'imperfet de subjuntiu de centuplicare
* segona persona singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu de centuplicare
# centuplicassimo
## Italià
### Verb

centuplicassimo
* primera persona plural (noi) de l'imperfet de subjuntiu de centuplicare
# centuplicassin
## Català

   * Pronúncia: oriental /sən.tu.pɫiˈka.sin/
   * Rimes: -asin

### Verb

centuplicassin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb centuplicar.
    [Ells/elles/vostès] centupliquessin, centupliquessen, centuplicassen, centuplicassin o centuplicaren.
# centuplicassis
## Català

   * Pronúncia: oriental /sən.tu.pɫiˈka.sis/
   * Rimes: -asis

### Verb

centuplicassis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb centuplicar.
    [Tu] centupliquessis, centupliquesses, centuplicasses, centuplicassis o centuplicares.
# centuplicasse
## Italià
### Verb

centuplicasse
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) de l'imperfet de subjuntiu de centuplicare
# centuplicasses
## Català

   * Pronúncia: oriental /sən.tu.pɫiˈka.səs/, occidental /sen.tu.pɫiˈka.ses/
   * Rimes: -ases

### Verb

centuplicasses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb centuplicar.
    [Tu] centupliquessis, centupliquesses, centuplicasses, centuplicassis o centuplicares.
# canasta nula
## Castellà
### Nom

canasta nula m. ‎(plural canastas nulas)
* (basquetbol) bàsquet nul

### Vegeu també

* canasta nula. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# canastas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kaˈnas.tas/, meridional /kaˈnah.tah/
       Americà: alt /kaˈnas.t(a)s/, baix /kaˈnah.tah/, austral /kaˈnah.tas/
   * Rimes: -astas

### Nom

canastas f. pl.
* forma plural de canasta
# canastas de dos puntos
## Castellà
### Nom

canastas de dos puntos f. pl.
* forma plural de canasta de dos puntos
# canastas nulas
## Castellà
### Nom

canastas nulas m. pl.
* forma plural de canasta nula
# canauhtli
## Nàhuatl clàssic
### Nom

canauhtli
* ànec
# canastas triples
## Castellà
### Nom

canastas triples f. pl.
* forma plural de canasta triple
# canaux alpha
## Francès
### Nom

canaux alpha m. pl.
* forma plural de canal alpha
# canasta de dos puntos
## Castellà
### Nom

canasta de dos puntos f. ‎(plural canastas de dos puntos)
* (basquetbol) cistella de dos punts

### Vegeu també

* canasta de dos puntos. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# canasta triple
## Castellà
### Nom

canasta triple f. ‎(plural canastas triples)
* (basquetbol) cistella de tres punts

#### Sinònims

* triple

### Vegeu també

* canasta triple. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# canaux de mêlée
## Francès
### Nom

canaux de mêlée m. pl.
* forma plural de canal de mêlée
# cavalleria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kə.βə.ʎəˈɾi.ə/, balear /kə.və.ʎəˈɾi.ə/ Occidental: nord-occidental /ka.βa.ʎeˈɾi.a/ valencià /ka.va.ʎeˈɾi.a/, /ka.βa.ʎeˈɾi.a/
   * Rimes: -ia
   * Etimologia: De cavaller i el sufix -ia, segle XI.

### Nom

cavalleria f. ‎(plural cavalleries)
* Tropa que va a cavall, modernament amb vehicles motoritzats i blindats, en contraposició a la infanteria que va a peu.
* Conjunt d'equins, en especial cavalls.

#### Compostos i expressions

* Cavalleria pesant. Aquella que en l'antiguitat, anava a cavall fortament armada, i en especial quan anava protegida d'arnès o altres defenses pesants.
* Cavalleria lleugera. Aquella que anava mínimament carregada per facilitar un moviment ràpid i àgil.

#### Traduccions

* Afrikaans: kavallerie $^{(af)}$
* Albanès: kalorësi $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Kavallerie $^{(de)}$ f., Reiterei $^{(de)}$ f.
* Anglès: cavalry $^{(en)}$
* Àrab: فَارِس‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: հեծելազոր $^{(hy)}$ ‎(hetselazor)
* Belarús: кавале́рыя $^{(be)}$ f. ‎(kavaléria), конніца $^{(be)}$ f. ‎(konnitsa)
* Búlgar: кавалерия $^{(bg)}$ f. ‎(kavaleria), конница $^{(bg)}$ f. ‎(konnitsa)
* Castellà: caballería $^{(es)}$
* Coreà: 기병대 $^{(ko)}$ ‎(gibyeongdae)
* Danès: kavaleri $^{(da)}$ n.
* Eslovac: jazdectvo $^{(sk)}$ n.
* Eslovè: konjenica $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: kavalerio $^{(eo)}$
* Estonià: ratsavägi $^{(et)}$
* Finès: ratsuväki $^{(fi)}$
* Francès: cavalerie $^{(fr)}$
* Friülà: cavalarìe $^{(fur)}$ f.
* Gallec: cabalaría $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: marchoglu $^{(cy)}$ m.
* Georgià: კავალერია $^{(ka)}$ ‎(kavalèria)
* Grec: ιππικό $^{(el)}$ n. ‎(ipikó)
* Grec antic: ἱππεῖς $^{(grc)}$ m. pl. ‎(hippeîs), ἱππικόν $^{(grc)}$ n. ‎(hippikón)
* Hebreu: חיל-פרשים‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: घुड़सवार सेना $^{(hi)}$ f.
* Hongarès: lovasság $^{(hu)}$
* Indonesi: kavaleri $^{(id)}$
* Irlandès: marcra $^{(ga)}$ m.
* Islandès: riddaralið $^{(is)}$ f.
* Italià: cavalleria $^{(it)}$
* Japonès: 騎兵 $^{(ja)}$
* Letó: kavalērija $^{(lv)}$ f.
* Lituà: kavalerija $^{(lt)}$ f.
* Llatí: equitatus $^{(la)}$ m.
* Macedoni: коњаница $^{(mk)}$ f.
* Malai: husar $^{(ms)}$
* Mongol: морин цэрэг $^{(mn)}$
* Neerlandès: cavalerie $^{(nl)}$ f.
* Noruec: kavaleri $^{(no)}$ n.
* Occità: cavalariá $^{(oc)}$ f.
* Polonès: jazda $^{(pl)}$ f., kawaleria $^{(pl)}$ f., konnica $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: cavalaria $^{(pt)}$ f.
* Romanès: cavalerie $^{(ro)}$ f.
* Rus: кавале́рия $^{(ru)}$ f. ‎(kavaléria), ко́нница $^{(ru)}$ f. ‎(kónnitsa)
* Suec: kavalleri $^{(sv)}$ n.
* Tai: ทหารม้า $^{(th)}$
* Turc: süvari $^{(tr)}$
* Txec: jezdectvo $^{(cs)}$ n., kavalérie $^{(cs)}$ f.
* Ucraïnès: кінно́та $^{(uk)}$ f. ‎(kinnota), кавале́рія $^{(uk)}$ f. ‎(kavalèria)
* Vietnamita: kỵ binh $^{(vi)}$
* Xinès: 騎兵 $^{(zh)}$ ‎(骑兵, qíbīng)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·va·lle·ri·a (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# cavallerescament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kə.βə.ʎəˌɾɛs.kəˈmen/ balear /kə.və.ʎəˌɾɛs.kəˈment/, /kə.və.ʎəˌɾɛs.kəˈmen/ Occidental: nord-occidental /ka.βa.ʎeˌɾes.kaˈmen/ valencià /ka.va.ʎeˌɾes.kaˈment/, /ka.βa.ʎeˌɾes.kaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De cavalleresc i el sufix -ment.

### Adverbi

cavallerescament
* D'una manera cavalleresca.

#### Traduccions

* Anglès: chivalrously $^{(en)}$
* Castellà: caballerescamente $^{(es)}$, caballerosamente $^{(es)}$
* Francès: cavalièrement $^{(fr)}$
* Italià: cavallerescamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·va·lle·res·ca·ment (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# cavalleressa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /kə.βə.ʎəˈɾɛ.sə/ balear /kə.və.ʎəˈɾə.sə/, /kə.və.ʎəˈɾɛ.sə/ Occidental: nord-occidental /ka.βa.ʎeˈɾe.sa/ valencià /ka.va.ʎeˈɾe.sa/, /ka.βa.ʎeˈɾe.sa/
   * Rimes: -ɛsa
   * Etimologia: De cavaller i el sufix -essa.

### Nom

cavalleressa f. ‎(plural cavalleresses)
* Dona que munta a cavall.
* (rar) Dona membre d’un orde militar.

#### Sinònims

* geneta

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·va·lle·res·sa (5)
* Anagrama: escavallares

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# cavallerescamente
## Italià

   * Pronúncia: /ka.val.leˌre.skaˈmen.te/
   * Etimologia: De cavalleresco i el sufix -mente.

### Adverbi

cavallerescamente
* cavallerescament

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·val·le·re·sca·mén·te (7)
# cazuelas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kaˈθwe.las/, meridional /kaˈθwe.lah/
       Americà: alt /k(a)ˈswe.las/, baix /kaˈswe.lah/, austral /kaˈswe.las/
   * Rimes: -elas

### Nom

cazuelas f. pl.
* forma plural de cazuela
# caçadora
## Català

   * Pronúncia: oriental /kə.səˈðo.ɾə/, occidental /ka.saˈðo.ɾa/
   * Rimes: -oɾa
   * Etimologia: De caçador per ser una indumentària pròpia.

### Nom

caçadora f. ‎(plural caçadores)
* Gec esportiu que cobreix fins la cintura.

#### Traduccions

* Anglès: blouson $^{(en)}$
* Castellà: cazadora $^{(es)}$ f.
* Francès: blouson $^{(fr)}$ m.

### Nom

caçadora f. ‎(plural caçadores)
* Forma femenina de caçador.

### Adjectiu

caçadora f. ‎(plural caçadores)
* Forma femenina de caçador.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ça·do·ra (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# cazuela
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /kaˈθwe.la/
       Americà: alt /k(a)ˈswe.la/, baix /kaˈswe.la/
   * Rimes: -ela
   * Etimologia: De cazo i el sufix -uela.

### Nom

cazuela f. ‎(plural cazuelas)
* cassola (de terrissa)

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·zue·la (3)
# cazón
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /kaˈθon/, meridional \kaˈθoŋ\
       Americà: alt /k(a)ˈson/, baix \kaˈsoŋ\, austral /kaˈson/
   * Rimes: -on
   * Etimologia: De cazar i el sufix -ón.

### Nom

cazón m. ‎(plural cazones)
* (peixos) caçó
* (peixos) gatvaire
* (peixos) bestriu
* (peixos) solraig
* (peixos) llamia porquina
* (peixos) mussola vera

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·zón (2)

### Vegeu també

* cazón. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# cazón lechoso
## Castellà
### Nom

cazón lechoso m. ‎(plural cazones lechosos)
* tauró de musell punxegut

### Vegeu també

* cazón lechoso. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# caç
## Català
### Verb

caç
* (balear, alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de caçar.

#### Variants

* caço, cace, caci
# caça
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈka.sə/, occidental /ˈka.sa/
   * Rimes: -asa
   * Homòfon: cassa
   * Etimologia: De caçar, segle XIII.

### Nom

caça f. ‎(plural caces)
* Acció de caçar.
* Animals que s'han caçat o que hi ha possibilitat de caçar.
* Maniobra de guerra que fa una nau (embarcació o aeronau) perseguint una altra d'enemiga.

#### Sinònims

* (acció de caçar) batuda, caçada, cacera, venació

#### Traduccions

* Albanès: gjueti $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Jagd $^{(de)}$ f.
* Anglès: hunt $^{(en)}$
* Àrab: صَيْد‎ $^{(ar)}$
* Armeni: որս $^{(hy)}$ ‎(vors)
* Búlgar: лов $^{(bg)}$ m. ‎(lov)
* Castellà: caza $^{(es)}$
* Coreà: 사냥 $^{(ko)}$ ‎(sanyang)
* Danès: jagt $^{(da)}$ c.
* Eslovac: lov $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: ĉasado $^{(eo)}$
* Estonià: jaht $^{(et)}$
* Finès: metsästys $^{(fi)}$, jahti $^{(fi)}$
* Francès: chasse $^{(fr)}$
* Friülà: chace $^{(fur)}$ f.
* Gallec: caza $^{(gl)}$ f.
* Grec: κυνήγι $^{(el)}$ n. ‎(kinigi)
* Grec antic: κυνηγίς $^{(grc)}$ f. ‎(kynēgís), ᾰ̓́γρᾱ $^{(grc)}$ f. ‎(ágrā), θήρα $^{(grc)}$ f. ‎(thḗra)
* Hebreu: מצוד‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: शिकार $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: vadászat $^{(hu)}$
* Islandès: veiði $^{(is)}$ f.
* Italià: caccia $^{(it)}$
* Japonès: 狩り $^{(ja)}$, 狩猟 $^{(ja)}$
* Kazakh: аң аулау $^{(kk)}$ ‎(añ awlaw/ang aulau)
* Kirguís: аң $^{(ky)}$ ‎(ang)
* Kurd: nêçîr $^{(ku)}$
* Letó: medibas $^{(lv)}$ m.
* Lituà: medžioklė $^{(lt)}$ f.
* Llatí: venatio $^{(la)}$ f., venatus $^{(la)}$ m.
* Luxemburguès: Juegd $^{(lb)}$ f.
* Macedoni: лов $^{(mk)}$ m.
* Neerlandès: jacht $^{(nl)}$ m.
* Noruec: jakt $^{(no)}$
* Persa: شکار‎ $^{(fa)}$
* Polonès: polowanie $^{(pl)}$ n., polowanie $^{(pl)}$ n., łów $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: caça $^{(pt)}$ f.
* Romanès: vânătoare $^{(ro)}$ f.
* Rus: охо́та $^{(ru)}$ f. ‎(okhota)
* Sard: càssa $^{(sc)}$ f.
* Serbocroat: лов $^{(sh)}$, lov $^{(sh)}$ m.
* Suec: jakt $^{(sv)}$ c.
* Tàtar: ау $^{(tt)}$
* Turc: av $^{(tr)}$
* Txec: lov $^{(cs)}$ m.
* Urdú: شکار‎ $^{(ur)}$ m.
* Uzbek: ov $^{(uz)}$
* Való: tchesse $^{(wa)}$ f.
* Vietnamita: sự săn bắn $^{(vi)}$
* Volapük: yagön $^{(vo)}$
* Xinès: 狩獵 $^{(zh)}$ ‎(狩猎, shòuliè)

### Nom

caça m. ‎(plural caces)
* Avió militar destinat a combatre aeronaus enemigues.

#### Traduccions

* Alemany: Jäger $^{(de)}$
* Anglès: fighter $^{(en)}$
* Castellà: caza $^{(es)}$
* Francès: chasseur $^{(fr)}$
* Gallec: caza $^{(gl)}$
* Italià: caccia $^{(it)}$
* Portuguès: caça $^{(pt)}$ m.

### Verb

caça
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de caçar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb caçar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ça (2)
* Isograma de 2 lletres × 2 (4)
* Anagrama: acaç

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# caçador
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /kə.səˈðo/ Occidental: nord-occidental /ka.saˈðo/, valencià /ka.saˈðoɾ/
   * Rimes: -o(ɾ)
   * Etimologia: De caçar i el sufix -dor, segle XIII.

### Nom

caçador m. ‎(plural caçadors, femení caçadora)
* Persona l'ofici o l'entreteniment de la qual és la caça.
* Soldat de muntanya.

#### Traduccions

* Albanès: gjahtar $^{(sq)}$ m.
* Alemany: Jäger $^{(de)}$ m.
* Anglès: hunter $^{(en)}$
* Àrab: صَيَّاد‎ $^{(ar)}$ m.
* Búlgar: лове́ц $^{(bg)}$ m. ‎(lovets)
* Castellà: cazador $^{(es)}$ m.
* Coreà: 사냥꾼 $^{(ko)}$ ‎(sanyangkkun)
* Danès: jæger $^{(da)}$ c.
* Eslovac: lovec $^{(sk)}$ m., poľovník $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: lovec $^{(sl)}$ m.
* Estonià: kütt $^{(et)}$
* Finès: metsästäjä $^{(fi)}$
* Francès: chasseur $^{(fr)}$ m., chasseresse $^{(fr)}$ f.
* Friülà: cjaçadôr $^{(fur)}$ m.
* Gallec: cazador $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: heliwr $^{(cy)}$ m.
* Georgià: მონადირე $^{(ka)}$ ‎(monàdire)
* Grec: κυνηγός $^{(el)}$ m. ‎(kinigós)
* Grec antic: θηρευτής $^{(grc)}$ m. ‎(thēreutḗs)
* Hebreu: צַיָּד‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: शिकारी $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: vadász $^{(hu)}$
* Ídix: יעגער‎ $^{(yi)}$ m.
* Irlandès: fiagaí $^{(ga)}$ m.
* Islandès: veiðimaður $^{(is)}$ m.
* Italià: cacciatore $^{(it)}$ m.
* Japonès: 猟師 $^{(ja)}$
* Kazakh: аңшы $^{(kk)}$ ‎(añşı/angxi)
* Kirguís: аңчы $^{(ky)}$ ‎(angtxu)
* Kurd: nêçîrvan $^{(ku)}$
* Letó: mednieks $^{(lv)}$ m.
* Lituà: medžiotojas $^{(lt)}$ m.
* Llatí: venator $^{(la)}$ m.
* Macedoni: ловец $^{(mk)}$ m.
* Mongol: анчин $^{(mn)}$
* Noruec: jeger $^{(no)}$ m.
* Polonès: myśliwy $^{(pl)}$ m., łowca $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: caçador $^{(pt)}$ m.
* Romanès: vânător $^{(ro)}$ m.
* Rus: охо́тник $^{(ru)}$ m. ‎(okhótnik), лове́ц $^{(ru)}$ m. ‎(lovets)
* Sànscrit: लुब्धक $^{(sa)}$
* Serbocroat: ло̀вац $^{(sh)}$ m. (ciríl·lic), lovac $^{(sh)}$ m. (llatí)
* Suahili: msasi $^{(sw)}$
* Suec: jägare $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: шикорчӣ $^{(tg)}$
* Tagal: mangangaso $^{(tl)}$
* Tai: พราน $^{(th)}$
* Tàtar: аучы $^{(tt)}$
* Turc: avcı $^{(tr)}$
* Txec: lovec $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: мисли́вець $^{(uk)}$ m. ‎(mislívets)
* Urdú: شکاری‎ $^{(ur)}$ m.
* Uzbek: ovchi $^{(uz)}$
* Való: tchesseu $^{(wa)}$ m.
* Vènet: casador $^{(vec)}$ m.
* Vietnamita: người đi săn $^{(vi)}$
* Xinès: 獵人 $^{(zh)}$ ‎(猎人, lièrén)

### Adjectiu

caçador m. ‎(femení caçadora, plural masculí caçadors, plural femení caçadores)
* Dit de l’animal que caça d'altres animals.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ca·ça·dor (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# capllevéssim
## Català
### Verb

capllevéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb capllevar.
# capllevéssiu
## Català
### Verb

capllevéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb capllevar.
# capllevàssiu
## Català
### Verb

capllevàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb capllevar.
# capllevàveu
## Català
### Verb

capllevàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de capllevar.
# capllevés
## Català
### Verb

capllevés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb capllevar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb capllevar.
# capllevéssem
## Català
### Verb

capllevéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb capllevar.
# caplleví
## Català
### Verb

caplleví
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de capllevar.
# capmall
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌkamˈmaʎ/ balear /ˌkamˈmaʎ/, /ˌkamˈmaj/ Occidental: nord-occidental /ˌkamˈmaʎ/, valencià /ˌkabˈmaʎ/
   * Rimes: -aʎ
   * Etimologia: De cap i malla.

### Nom

capmall m. ‎(plural capmalls)
* Peça d'armadura antiga que cobria i defensava el cap.
* Teixit de malla per cobrir i guardar principalment el cap.

#### Traduccions

* Castellà: capacete $^{(es)}$
* Llatí: cassis $^{(la)}$, galea $^{(la)}$
* Castellà: alpartaz $^{(es)}$
* Llatí: cassis $^{(la)}$, galea $^{(la)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: cap·mall (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Labernia y Esteller, Pere. Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana y llatina., Tom I, Barcelona, 1864.
# chile
## Castellà

   * Pronúncia: /ˈt͡ʃi.le/
   * Rimes: -ile

### Nom

chile m. ‎(plural chiles)
* Xili (fruit picant).

### Miscel·lània

* Síl·labes: chi·le (2)

## Anglès
### Nom

chile ‎(plural chiles)
* Forma alternativa per chili (xili)

## Francès
### Nom

chile m. ‎(plural chiles)
* Xili (fruit picant).

### Vegeu també

* 1 2 D.O.G.C 5553
# chilehök
## Suec

   * Etimologia: De Chile ‎(«Xile») i hök ‎(«esparver, astor»).

### Nom

chilehök c. ‎(plural indefinit chilehökar, plural definit chilehökarna)
* (ornitologia) astor de Xile (Accipiter chilensis)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en suec.
# children's aid
## Anglès
### Nom

children's aid
* atenció a la infància i l'adolescència

#### Sinònims

* child care
* child protection

### Vegeu també

* children's aid. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# children's and youth literature
## Anglès
### Nom

children's and youth literature
* literatura infantil i juvenil

#### Sinònims

* children's and juvenile literature

### Vegeu també

* children's and youth literature. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# children's camp
## Anglès
### Nom

children's camp
* casa de colònies

#### Sinònims

* youth camp

### Vegeu també

* children's camp. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# children's helpline
## Anglès
### Nom

children's helpline
* telèfon d'atenció a la infància

#### Sinònims

* child helpline

### Vegeu també

* children's helpline. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# chileflamingo
## Suec

   * Etimologia: De Chile ‎(«Xile») i flamingo ‎(«flamenc»).

### Nom

chileflamingo c. ‎(plural indefinit chileflamingor, plural definit chileflamingorna)
* (ornitologia) flamenc de Xile (Phoenicopterus chilensis)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en suec.
# children's and juvenile literature
## Anglès
### Nom

children's and juvenile literature
* literatura infantil i juvenil

#### Sinònims

* children's and youth literature

### Vegeu també

* children's and juvenile literature. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# children's home
## Anglès
### Nom

children's home ‎(plural children's homes)
* centre d'acolliment per a infants i adolescents

#### Sinònims

* emergency accommodation

### Vegeu també

* children's home. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# children's homes
## Anglès
### Nom

children's homes
* forma plural de children's home
# cidirontoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡si.diˈron.toj/

### Verb

cidirontoj
* forma plural de cidironto
# cidironte
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡si.diˈron.te/

### Verb

cidironte
* participi actiu adverbial futur de cidiri
# cidironto
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡si.diˈron.to/

### Verb

cidironto ‎(plural cidirontoj, acusatiu cidironton, plural acusatiu cidirontojn)
* participi actiu nominal futur de cidiri
# cidirontan
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡si.diˈron.tan/

### Verb

cidirontan
* acusatiu de cidironta
# cidirus
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡siˈdi.rus/

### Verb

cidirus
* condicional de cidiri
# cidoniarbo
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡si.do.niˈar.bo/

### Nom

cidoniarbo ‎(acusatiu cidoniarbon, plural cidoniarboj, plural acusatiu cidoniarbojn)
* codonyer
# cidirontojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡si.diˈron.tojn/

### Verb

cidirontojn
* acusatiu plural de cidironto
# cidiros
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡siˈdi.ros/

### Verb

cidiros
* futur de cidiri
# cidironton
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡si.diˈron.ton/

### Verb

cidironton
* acusatiu de cidironto
# cidiru
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡siˈdi.ru/

### Verb

cidiru
* volitiu de cidiri