OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# âge mental
## Francès

   * Pronúncia: /aʒ.mɑ̃ˈtal/

### Nom

âge mental m. ‎(plural âges mentaux)
* edat mental

#### Sinònims

* AM

### Vegeu també

* âge mental. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# âges
## Francès
### Nom

âges f. pl.
* forma plural de âge
# âges scolaires
## Francès
### Nom

âges scolaires m. pl.
* forma plural de âge scolaire
# âme
## Francès

   * Etimologia: Del llatí anima

### Nom

âme f. ‎(plural âmes)
* ànima

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Entrada «âme» al Trésor de la langue française informatisé (TLFi).
# âge scolaire
## Francès
### Nom

âge scolaire m. ‎(plural âges scolaires)
* edat escolar

### Vegeu també

* âge scolaire. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# âges chronologiques
## Francès
### Nom

âges chronologiques m. pl.
* forma plural de âge chronologique
# âge
## Francès
### Nom

âge f. ‎(plural âges)
* edat
# âm thanh
## Vietnamita

   * Pronúncia: /ʔəm˧˧ tʰajŋ̟˧˧/ (Hanoi), /ʔəm˧˧ tʰɛɲ˧˧/ (Huế), /ʔəm˧˧ tʰan˧˧/ (Ciutat Ho Chi Minh)
   * Etimologia: Del xinès 音聲 ‎(音声, yīnshēng, «so, música»).

### Nom

âm thanh
* so

#### Variants

* 音聲 (Hán tự)

#### Sinònims

* tiếng, âm

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en vietnamita
# âge chronologique
## Francès
### Nom

âge chronologique m. ‎(plural âges chronologiques)
* edat cronològica

#### Sinònims

* AC

### Vegeu també

* âge chronologique. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# âges mentaux
## Francès

   * Pronúncia: /aʒ.mɑ̃ˈto/

### Nom

âges mentaux m. pl.
* forma plural de âge mental
# ximessis
## Català
### Verb

ximessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb ximar.
# ximi
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʃi.mi/, occidental /ˈt͡ʃi.mi/
   * Rimes: -imi

### Verb

ximi
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de ximar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb ximar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb ximar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb ximar.
# ximessin
## Català
### Verb

ximessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb ximar.
# ximesses
## Català
### Verb

ximesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb ximar.
# ximes
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʃi.məs/, occidental /ˈt͡ʃi.mes/
   * Rimes: -imes

### Verb

ximes
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de ximar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xi·mes (2)
* Anagrama: mixes
# ximeu
## Català
### Verb

ximeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de ximar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb ximar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb ximar.
# ximenera
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃi.məˈnɛ.ɾə/, occidental /t͡ʃi.meˈne.ɾa/
   * Rimes: -ɛɾa
   * Etimologia: Variant de xemeneia.

### Nom

ximenera f. ‎(plural ximeneres)
* (valencià) Forma alternativa de xemeneia.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xi·me·ne·ra (4)
* Anagrames: naixerem, naixérem, renaixem

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB
# ximessi
## Català
### Verb

ximessi
* (col·loquial septentrional) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb ximar.
# ximessen
## Català
### Verb

ximessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb ximar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xi·mes·sen (3)
* Anagrames: xenismes, xinéssem
# èpicament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌɛ.pi.kəˈmen/ balear /ˌɛ.pi.kəˈment/, /ˌɛ.pi.kəˈmen/ Occidental: nord-occidental /ˌɛ.pi.kaˈmen/ valencià /ˌɛ.pi.kaˈment/, /ˌɛ.pi.kaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De èpic i el sufix -ment.

### Adverbi

èpicament
* D'una manera èpica.

#### Traduccions

* Anglès: epically $^{(en)}$
* Castellà: épicamente $^{(es)}$
* Francès: épiquement $^{(fr)}$
* Italià: epicamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: è·pi·ca·ment (4)
* Anagrama: capteníem

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
# època
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈɛ.pu.kə/ balear /ˈɛ.po.kə/, /ˈɛ.pu.kə/ Occidental: /ˈe.po.ka/
   * Etimologia: Del grec antic ἐποχή ‎(epokhḗ), segle XIX.

### Nom

època f. ‎(plural èpoques)
* Període històric concret o era.
* Instant escollit com a origen d'una escala de temps particular.
* Temps en què ocorre un esdeveniment.
    L'època en la qual anava a la universitat
* Unitat de l'escala dels temps geològics, més curta que un període però més llarga que una edat.

#### Traduccions

* Anglès: time $^{(en)}$, era $^{(en)}$, epoch $^{(en)}$
* Castellà: época $^{(es)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: è·po·ca (3)
* Anagrama: acope $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# èra
## Occità

   * Pronúncia: /ˈɛ.ɾo̞/

### Nom

èra f. ‎(plural èras)
* era (període de temps)

### Verb

èra
* tercera persona singular (el/eth, ela/era) imperfet d'indicatiu de èsser
# èras
## Occità

   * Pronúncia: /ˈε.ɾo̞s/

### Nom

èras f. pl.
* forma plural de èra
# èrba
## Occità

   * Pronúncia: /ˈεɾ.bo̞/
   * Àudio: Bearn

### Nom

èrba f. ‎(plural èrbas o èrbes [aranès])
* (botànica) herba

#### Compostos i expressions

* èrba a l'estatiranha
* èrba crosada
* èrba d'abelha
* èrba d'estam
* èrba das vermes
* èrba das verrugas
* èrba de blanqueta
* èrba de flors
* èrba de fregador
* èrba de fuòc
* èrba de gobelet
* èrba de grapaud
* èrba de l'evangèli
* èrba de la flaquièra
* èrba de la foira
* èrba de la gravèla
* èrba de la lòca
* èrba de la maire
* èrba de la malha
* èrba de la masca
* èrba de la mèlsa
* èrba de la passion
* èrba de la pata
* èrba de la ratèla
* èrba de la torre
* èrba de la Trinitat
* èrba de la truqueta
* èrba de la vèspa
* èrba de las estelas
* èrba de las fèbres
* èrba de las nièiras
* èrba de las verrugas
* èrba de lausèrt
* èrba de mairitz
* èrba de masclon
* èrba de matritz
* èrba de mèl
* èrba de mila flors
* èrba de mila fuèlhas
* èrba de molha
* èrba de monilh
* èrba de Nòstra-Dòna
* èrba de palmon
* èrba de pardon
* èrba de passeron
* èrba de pastèl
* èrba de poison
* èrba de pòrc
* èrba de prat
* èrba de rascas
* èrba de Sant Jòan
* èrba de sentor
* èrba de tiron
* èrba de trescalan
* èrba de truqueta
* èrba de vèni me quèrre que te garirai
* èrba de vèrmes
* èrba de verruga
* èrba de vesc
* èrba de vèspre
* èrba del fèl
* èrba del fetge
* èrba del fic
* èrba del fòc
* èrba del gabard
* èrba del lagui
* èrba del mal roge
* èrba del mascle
* èrba del palmon
* èrba del paumon
* èrba del trinc
* èrba del verin
* èrba dels esternuts
* èrba dels fals
* èrba dels gats salvatges
* èrba dels grans menuts
* èrba farinèla
* èrba figuièira
* èrba fina
* èrba forcadèla
* èrba ivernina
* èrba jauna
* èrba maurèla
* èrba menuda
* èrba mosca
* èrba nosada
* èrba peganta
* èrba romieva
* èrba ruca
* èrba tremblanta
# کمپیوٹر علوم
## Urdú
### Nom

کمپیوٹر علوم ‎(manca transliteració)
* Informàtica.
# کوردستون
## Mazanderani

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

کوردستون ‎(manca transliteració)
* Kurdistan

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en mazanderani
# کرغزستان
## Plantilla:-skr-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

کرغزستان ‎(manca transliteració)
* Kirguizstan

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en saraiki
# کرغیزستان
## Panjabi occidental

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

کرغیزستان ‎(manca transliteració)
* Kirguizstan

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en panjabi occidental

## Urdú

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

کرغیزستان ‎(manca transliteració)
* Kirguizstan

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en urdú
# کوزوو
## Mazanderani

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

کوزوو ‎(manca transliteració)
* Kosovo

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en mazanderani

## Persa

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

کوزوو ‎(manca transliteració)
* Kosovo

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en persa
# کوسووہ
## Urdú

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

کوسووہ ‎(manca transliteració)
* Kosovo

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en urdú
# کوسوڡو
## Panjabi occidental

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

کوسوڡو ‎(manca transliteració)
* Kosovo

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en panjabi occidental
# کوزووو
## Plantilla:-azb-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

کوزووو ‎(manca transliteració)
* Kosovo

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en àzeri meridional
# کتب لغت
## Persa
### Nom

کتب لغت ‎(manca transliteració)
* diccionari
# کشورهای کاتالان
## Persa
### Nom propi

کشورهای کاتالان ‎(manca transliteració) pl.
* Països Catalans
# ŝiros
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈʃi.ros/

### Verb

ŝiros
* futur de ŝiri
# ŝirotaj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃiˈro.taj/

### Verb

ŝirotaj
* forma plural de ŝirota
# ŝirotajn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃiˈro.tajn/

### Verb

ŝirotajn
* acusatiu plural de ŝirota
# ŝiroton
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃiˈro.ton/

### Verb

ŝiroton
* acusatiu de ŝiroto
# ŝirota
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃiˈro.ta/

### Verb

ŝirota ‎(plural ŝirotaj, acusatiu ŝirotan, plural acusatiu ŝirotajn)
* participi passiu futur de ŝiri
# ŝirotan
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃiˈro.tan/

### Verb

ŝirotan
* acusatiu de ŝirota
# ŝirotoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃiˈro.toj/

### Verb

ŝirotoj
* forma plural de ŝiroto
# ŝirotojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃiˈro.tojn/

### Verb

ŝirotojn
* acusatiu plural de ŝiroto
# ŝirote
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃiˈro.te/

### Verb

ŝirote
* participi passiu adverbial futur de ŝiri
# ŝiroto
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃiˈro.to/

### Verb

ŝiroto ‎(plural ŝirotoj, acusatiu ŝiroton, plural acusatiu ŝirotojn)
* participi passiu nominal futur de ŝiri
# ĉevalinojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡ʃe.vaˈli.nojn/

### Nom

ĉevalinojn
* acusatiu plural de ĉevalino
# ĉevaloj
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡ʃeˈva.loj/

### Nom

ĉevaloj
* forma plural de ĉevalo
# ĉeĥinoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡ʃeˈxi.noj/

### Nom

ĉeĥinoj
* forma plural de ĉeĥino
# ĉevalino
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡ʃe.vaˈli.no/

### Nom

ĉevalino ‎(acusatiu ĉevalinon, plural ĉevalinoj, plural acusatiu ĉevalinojn)
* euga
# ĉevalinoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡ʃe.vaˈli.noj/

### Nom

ĉevalinoj
* forma plural de ĉevalino
# ĉevalinon
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡ʃe.vaˈli.non/

### Nom

ĉevalinon
* acusatiu de ĉevalino
# ĉevalo
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡ʃeˈva.lo/

### Nom

ĉevalo ‎(acusatiu ĉevalon, plural ĉevaloj, plural acusatiu ĉevalojn)
* cavall

#### Derivats

* ĉevalino
# ĉevalojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡ʃeˈva.lojn/

### Nom

ĉevalojn
* acusatiu plural de ĉevalo
# ĉevalon
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡ʃeˈva.lon/

### Nom

ĉevalon
* acusatiu de ĉevalo
# ĉeĥino
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡ʃeˈxi.no/
   * Etimologia: De ĉeĥo i el sufix -ino ‎(«femella»).

### Nom

ĉeĥino ‎(acusatiu ĉeĥinon, plural ĉeĥinoj, plural acusatiu ĉeĥinojn)
* txeca
# 闭鞘姜属
## Xinès

Forma simplificada de 閉鞘姜屬 («Costus»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Hiperònims

* 姜科 ‎(jiāngkē)

#### Hipònims

* 闭鞘姜 ‎(bìqiàojiāng)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 阿尔巴尼亚语
## Xinès

Forma simplificada de 阿爾巴尼亞語 («albanès, llengua albanesa»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.
# 閉廷する
## Japonès
### Verb

閉廷する ‎(hiragana へいていする, romaji heiteisuru), forma suru de 閉廷
* (dret) suspendre la sessió
    まだ閉廷しておりませんよ！mada heitei shite orimasen yoLa sessió encara no s'ha suspès!

#### Antònims

* 開廷する ‎(kaitei suru, «obrir la sessió»)

#### Relacionats

* 裁判する ‎(saiban suru, «jutjar»)
* 裁判所 ‎(saibansho, «palau de justícia, tribunals»)
* 検察官 ‎(kensatsukan, «fiscal de l'estat»)
* 裁判官 ‎(saibankan, «jutge»)
* 弁護士 ‎(bengoshi, «advocat»)
# 開廷する
## Japonès
### Verb

開廷する ‎(hiragana かいていする, romaji kaiteisuru), forma suru de 開廷
* (dret) obrir la sessió, començar el procés
    僕の有罪は、開廷する前から決まっていた。boku no yuuzai wa kaitei suru mae kara kimatte itaLa meva culpabilitat s'ha decidit abans i tot que comencés el procés judicial.
    それでは開廷する、と天秤宮様が威厳のある声で告げた。sore dewa kaitei suru to tenbinkyuu-sama ga igennoaru koe de tsugeta«S'obre la sessió», va anunciar amb veu solemne la deessa de la Balança.

#### Antònims

* 閉廷する ‎(heitei suru, «suspendre la sessió»)

#### Relacionats

* 裁判する ‎(saiban suru, «jutjar»)
* 裁判所 ‎(saibansho, «palau de justícia, tribunals»)
* 検察官 ‎(kensatsukan, «fiscal de l'estat»)
* 裁判官 ‎(saibankan, «jutge»)
* 弁護士 ‎(bengoshi, «advocat»)
# 阿久津
## Japonès

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

阿久津 ‎(hiragana あくつ, romaji Akutsu)
* Cognom

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en japonès
* Cerca 阿久津 a Wikidata
# 阿富汗
## Xinès
### Nom propi

阿富汗 ‎(tradicional i simplificat, pinyin Āfùhàn)
* Afganistan
# 闭鞘姜
## Xinès

Forma simplificada de 閉鞘姜 («Costus speciosus»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Hiperònims

* 闭鞘姜属 ‎(bìqiàojiāngshǔ)

#### Compostos i expressions

* 闭鞘姜属 ‎(bìqiàojiāngshǔ)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
* «5441. 樟柳头». A: 中药大辞典, 1995. Xangai: 上海科学技术出版社, 1986, p. 2596. ISBN 7-5323-0843-X.
# 開廷
## Japonès
### Nom

開廷 ‎(hiragana かいてい, romaji kaitei)
* (dret) obertura de la sessió (judicial)
    裁判長が開廷を宣言しました。saibanchou ga kaitei wo sengen shimashitaEl president del tribunal va anunciar el començament de la sessió.

#### Verb suru

* 開廷する ‎(kaitei suru, «obrir la sessió»)

#### Antònims

* 閉廷 ‎(heitei, «suspensió de la sessió»)

#### Relacionats

* 裁判 ‎(saiban, «judici, cas»)
* 裁判所 ‎(saibansho, «palau de justícia, tribunals»)
* 検察官 ‎(kensatsukan, «fiscal de l'estat»)
* 裁判官 ‎(saibankan, «jutge»)
* 弁護士 ‎(bengoshi, «advocat»)
# 阴行草
## Xinès

Forma simplificada de 陰行草 («Siphonostegia chinensis»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

### Vegeu també

* «3843. 铃茵陈». A: 中药大辞典, 1995. Xangai: 上海科学技术出版社, 1986, p. 1868. ISBN 7-5323-0843-X.
# 阴道成形术
## Xinès
### Nom

Forma simplificada de 陰道成形術 («vaginoplàstia»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# xiscàreu
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃisˈka.ɾəw/, occidental /t͡ʃisˈka.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

xiscàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de xiscar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xis·cà·reu (3)
* Heterograma de 8 lletres (aceirsux)
* Anagrama: escuixar
# xisclí
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃisˈkɫi/, occidental /t͡ʃisˈkɫi/
   * Rimes: -i

### Verb

xisclí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de xisclar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xis·clí (2)
* Anagrama: cílixs
# xiscló
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃisˈkɫo/, occidental /t͡ʃisˈkɫo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: De l'àrab صقالبة ‎(siqlab, «eunuc») amb el sufix -ó, del llatí sclavus. Doblet de esclau.

### Adjectiu

xiscló inv. ‎(plural xisclons)
* Que és infecund per tenir un sol testicle o dos mal conformats.

#### Sinònims

* criptòrquid, sicló

#### Traduccions

* Anglès: cryptorchid $^{(en)}$
* Castellà: ciclán $^{(es)}$
* Francès: cryptorchide $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: xis·cló (2)
* Heterograma de 6 lletres (cilosx)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# xiscà
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃisˈka/, occidental /t͡ʃisˈka/
   * Rimes: -a

### Verb

xiscà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de xiscar.
# xiscàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃisˈka.βəw/, balear /ʃisˈka.vəw/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃisˈka.βew/ valencià /t͡ʃisˈka.vew/, /t͡ʃisˈka.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

xiscàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de xiscar.
# xispar
## Català

   * Pronúncia: alguerès /t͡ʃisˈpa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: xispà
   * Etimologia: De xispa i la desinència -ar, del castellà chispa.

### Verb

xispar intr.
* (castellanisme, alguerès) treure foc pels queixals

#### Sinònims

* xispar foc

#### Compostos i expressions

* xispar foc

### Miscel·lània

* Síl·labes: xis·par (2)
* Heterograma de 6 lletres (aiprsx)
* Anagrames: parxís, xarpis

### Vegeu també

* Obres de referència: DAlg
# xisco
## Català

   * Pronúncia: central /ˈʃis.ku/, occidental /ˈt͡ʃis.ko/
   * Rimes: -isko

### Verb

xisco
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de xiscar.
# xiscàrem
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃisˈka.ɾəm/, occidental /t͡ʃisˈka.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

xiscàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de xiscar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xis·cà·rem (3)
* Heterograma de 8 lletres (aceimrsx)
* Anagrama: marcixes
# xisquege
## Català
### Verb

xisquege
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de xisquejar.
* (occidental) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb xisquejar.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb xisquejar.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb xisquejar.
# ⵏⴰⵏⵏⴰⴽ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /nanːak/

### Nom

ⵏⴰⵏⵏⴰⴽ • ‎(nannak)
* la teva àvia (de tu masculí)

#### Flexió

| genitiu | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| genitiu | 1a persona | 2a persona | 3a persona | 1a persona | 2a persona | 3a persona |
| masculí | ⵏⴰⵏⵏⴰ ‎(nanna) | ⵏⴰⵏⵏⴰⴽ ‎(nannak) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵙ ‎(nannas) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(nannatnɣ) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵓⵏ ‎(nannatun) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵙⵏ ‎(nannatsn) |
| femení | ⵏⴰⵏⵏⴰ ‎(nanna) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵎ ‎(nannam) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵙ ‎(nannas) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(nannatnɣ) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵓⵏⵜ ‎(nannatunt) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵙⵏⵜ ‎(nannatsnt) |
# ⵏⴰⵏⵏⴰⵎ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /nanːam/

### Nom

ⵏⴰⵏⵏⴰⵎ • ‎(nannam)
* la teva àvia (de tu femení)

#### Flexió

| genitiu | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| genitiu | 1a persona | 2a persona | 3a persona | 1a persona | 2a persona | 3a persona |
| masculí | ⵏⴰⵏⵏⴰ ‎(nanna) | ⵏⴰⵏⵏⴰⴽ ‎(nannak) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵙ ‎(nannas) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(nannatnɣ) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵓⵏ ‎(nannatun) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵙⵏ ‎(nannatsn) |
| femení | ⵏⴰⵏⵏⴰ ‎(nanna) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵎ ‎(nannam) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵙ ‎(nannas) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(nannatnɣ) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵓⵏⵜ ‎(nannatunt) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵙⵏⵜ ‎(nannatsnt) |
# ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵓⵏⵜ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /nanːatunt/

### Nom

ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵓⵏⵜ • ‎(nannatunt)
* la vostra àvia (de vosaltres femení)

#### Flexió

| genitiu | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| genitiu | 1a persona | 2a persona | 3a persona | 1a persona | 2a persona | 3a persona |
| masculí | ⵏⴰⵏⵏⴰ ‎(nanna) | ⵏⴰⵏⵏⴰⴽ ‎(nannak) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵙ ‎(nannas) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(nannatnɣ) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵓⵏ ‎(nannatun) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵙⵏ ‎(nannatsn) |
| femení | ⵏⴰⵏⵏⴰ ‎(nanna) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵎ ‎(nannam) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵙ ‎(nannas) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(nannatnɣ) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵓⵏⵜ ‎(nannatunt) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵙⵏⵜ ‎(nannatsnt) |
# ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵏⵖ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /nanːatnəʁ/

### Nom

ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵏⵖ • ‎(nannatnɣ)
* la nostra àvia

#### Flexió

| genitiu | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| genitiu | 1a persona | 2a persona | 3a persona | 1a persona | 2a persona | 3a persona |
| masculí | ⵏⴰⵏⵏⴰ ‎(nanna) | ⵏⴰⵏⵏⴰⴽ ‎(nannak) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵙ ‎(nannas) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(nannatnɣ) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵓⵏ ‎(nannatun) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵙⵏ ‎(nannatsn) |
| femení | ⵏⴰⵏⵏⴰ ‎(nanna) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵎ ‎(nannam) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵙ ‎(nannas) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(nannatnɣ) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵓⵏⵜ ‎(nannatunt) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵙⵏⵜ ‎(nannatsnt) |
# ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵙⵏ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /nanːatsən/

### Nom

ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵙⵏ • ‎(nannatsn)
* la seva àvia (d’ells)

#### Flexió

| genitiu | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| genitiu | 1a persona | 2a persona | 3a persona | 1a persona | 2a persona | 3a persona |
| masculí | ⵏⴰⵏⵏⴰ ‎(nanna) | ⵏⴰⵏⵏⴰⴽ ‎(nannak) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵙ ‎(nannas) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(nannatnɣ) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵓⵏ ‎(nannatun) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵙⵏ ‎(nannatsn) |
| femení | ⵏⴰⵏⵏⴰ ‎(nanna) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵎ ‎(nannam) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵙ ‎(nannas) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(nannatnɣ) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵓⵏⵜ ‎(nannatunt) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵙⵏⵜ ‎(nannatsnt) |
# ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵙⵏⵜ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /nanːatsənt/

### Nom

ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵙⵏⵜ • ‎(nannatsnt)
* la seva àvia (d’elles)

#### Flexió

| genitiu | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| genitiu | 1a persona | 2a persona | 3a persona | 1a persona | 2a persona | 3a persona |
| masculí | ⵏⴰⵏⵏⴰ ‎(nanna) | ⵏⴰⵏⵏⴰⴽ ‎(nannak) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵙ ‎(nannas) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(nannatnɣ) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵓⵏ ‎(nannatun) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵙⵏ ‎(nannatsn) |
| femení | ⵏⴰⵏⵏⴰ ‎(nanna) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵎ ‎(nannam) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵙ ‎(nannas) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(nannatnɣ) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵓⵏⵜ ‎(nannatunt) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵙⵏⵜ ‎(nannatsnt) |
# ⵏⴰⵏⵏⴰ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /nanːa/

### Nom

ⵏⴰⵏⵏⴰ • ‎(nanna) f. ‎(plural ⵉⴷ ⵏⴰⵏⵏⴰ ‎(id nanna))
* àvia

#### Flexió

| genitiu | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| genitiu | 1a persona | 2a persona | 3a persona | 1a persona | 2a persona | 3a persona |
| masculí | ⵏⴰⵏⵏⴰ ‎(nanna) | ⵏⴰⵏⵏⴰⴽ ‎(nannak) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵙ ‎(nannas) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(nannatnɣ) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵓⵏ ‎(nannatun) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵙⵏ ‎(nannatsn) |
| femení | ⵏⴰⵏⵏⴰ ‎(nanna) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵎ ‎(nannam) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵙ ‎(nannas) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(nannatnɣ) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵓⵏⵜ ‎(nannatunt) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵙⵏⵜ ‎(nannatsnt) |

#### Sinònims

* ⵉⵎⵎⴰ ⵃⵍⵍⵓ ‎(imma ḥllu)

#### Relacionats

* ⵜⴰⴱⵜⵜⵉ ‎(tabtti, «àvia paterna»)
* ⴷⴰⴷⴷⴰ ‎(dadda, «avi»)

### Nom

ⵏⴰⵏⵏⴰ • ‎(nanna) f. ‎(plural ⵉⴷ ⵏⴰⵏⵏⴰ ‎(id nanna))
* llevadora

#### Sinònims

* ⵜⴰⵎⵙⵙⴰⵔⵓⵜ ‎(tamssarut)
# ⵏⴰⵏⵏⴰⵙ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /nanːas/

### Nom

ⵏⴰⵏⵏⴰⵙ • ‎(nannas)
* la seva àvia (d’ell o d’ella)

#### Flexió

| genitiu | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| genitiu | 1a persona | 2a persona | 3a persona | 1a persona | 2a persona | 3a persona |
| masculí | ⵏⴰⵏⵏⴰ ‎(nanna) | ⵏⴰⵏⵏⴰⴽ ‎(nannak) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵙ ‎(nannas) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(nannatnɣ) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵓⵏ ‎(nannatun) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵙⵏ ‎(nannatsn) |
| femení | ⵏⴰⵏⵏⴰ ‎(nanna) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵎ ‎(nannam) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵙ ‎(nannas) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(nannatnɣ) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵓⵏⵜ ‎(nannatunt) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵙⵏⵜ ‎(nannatsnt) |
# ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵓⵏ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /nanːatun/

### Nom

ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵓⵏ • ‎(nannatun)
* la vostra àvia (de vosaltres masculí)

#### Flexió

| genitiu | singular | singular | singular | plural | plural | plural |
| genitiu | 1a persona | 2a persona | 3a persona | 1a persona | 2a persona | 3a persona |
| masculí | ⵏⴰⵏⵏⴰ ‎(nanna) | ⵏⴰⵏⵏⴰⴽ ‎(nannak) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵙ ‎(nannas) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(nannatnɣ) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵓⵏ ‎(nannatun) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵙⵏ ‎(nannatsn) |
| femení | ⵏⴰⵏⵏⴰ ‎(nanna) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵎ ‎(nannam) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵙ ‎(nannas) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵏⵖ ‎(nannatnɣ) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵓⵏⵜ ‎(nannatunt) | ⵏⴰⵏⵏⴰⵜⵙⵏⵜ ‎(nannatsnt) |
# Андоррэ
## Adigué

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

Андоррэ ‎(manca transliteració)
* Andorra

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en adigué

## Kabardí

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

Андоррэ ‎(manca transliteració)
* Andorra

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en kabardí
# Ариарат
## Rus

   * Etimologia: Del grec Αριαράθης ‎(Ariaráthēs) i aquest del persa ("gran mestre" o "honorable mestre").

### Nom propi

Ариарат • ‎(Ariarat)
* Ariarates
# Валенсийская Страна
## Rus
### Nom propi

Валенсийская Страна́ • ‎(Valensiskaia Stranà)
* País Valencià