OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# extingir
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /əks.tiɲˈʒi/ Occidental: nord-occidental /eks.tiɲˈd͡ʒi/ valencià /eks.tiɲˈd͡ʒiɾ/, /eks.tiɲˈd͡ʒi/
   * Rimes: -i(ɾ)
   * Homòfon: extingí
   * Etimologia: Del llatí exstinguĕre, format pel prefix ex- ‎(«cap enfora») i el terme singuere ‎(«separar, dividir»)

### Verb

extingir trans., pron. ‎(pronominal extingir-se)
* Apagar un incendi, apagar-se la flama d'un ciri.
* Quedar una espècie biològica sense exemplars que la representin, morir tots.
* Deixar sense validesa uns drets legals.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: extingeixo, extingeix, extingim

#### Sinònims

* apagar, sufocar, esmorteir
* destruir, acabar, exterminar
* anul·lar, cessar

#### Traduccions

* Alemany: löschen $^{(de)}$
* Anglès: extinguish $^{(en)}$
* Castellà: extinguir $^{(es)}$
* Francès: éteindre $^{(fr)}$
* Italià: spegnere $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: APAGAR $^{(csc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·tin·gir (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: extingir
# fúcsia
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfuk.si.ə/, occidental /ˈfuk.si.a/
   * Etimologia: Del llatí científic Fuchsia anomenat el 1693 en memòria del botànic alemany Leonhart Fuchs (1501-1566).

### Nom

fúcsia f. ‎(plural fúcsies)
* Gènere de plantes de la família de les onagràcies amb flors ornamentals.

#### Traduccions

* Anglès: fuchsia $^{(en)}$
* Castellà: fucsia $^{(es)}$
* Francès: fuchsia $^{(fr)}$

### Nom

fúcsia m. ‎(plural invariable)
* Color rosa violaci.
    #fd3f92

### Adjectiu

fúcsia inv. ‎(sense plural)
* De color rosa violaci.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fúc·si·a (3)
* Heterograma de 6 lletres (acfisu)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# förnuft
## Suec

   * Pronúncia:
   * Etimologia: Del suec antic fornuft, cognat del danès fornuft, manlleu en escandinau del baix alemany mitjà vornuft (cf. alt alemany Vernunft). El mot baix alemany és un derivat de vornemen, verb cognat del neerlandès vornemen i l'alt alemany vernehmen, del protogermànic *franemaną («endur-se, saquejar» i també «escoltar, aprendre»). Vegeu també suec förnimma.

### Nom

förnuft n. ‎(sense plural)
* raó, enteniment, inteŀlecte
* seny, enteniment

#### Derivats

* bondförnuft
* förnuftig
* förnuftsvidrig

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada förnuft al Svenska Akademiens ordbok.
* Per a més informació vegeu l'entrada förnuft al Svenska Akademiens ordlista.
* Per a més informació vegeu l'entrada förnuft al Svensk ordbok.
* Article corresponent a la Viquipèdia en suec.
# förstå
## Suec

   * Pronúncia: /fœ̞ˈʂtoː/
   * Etimologia: Del suec antic forstanda, manlleu del baix alemany mitjà vorstān, com també en danès forstå, el noruec bokmål i nynorsk forstå. El mot baix alemany té com a cognats el saxó antic farstandan, l'anglès dialectal forstand, el neerlandès verstaan i l'alt alemany verstehen, tots d'un protogermànic *frastandaną / *farstandaną, compost de *fra- / *far- i *standaną.

### Verb

förstå ‎(present förstår, pretèrit förstod, supí förstått, imperatiu förstå)
* comprendre, entendre

#### Derivats

* förstånd
* förståelig
* förståelse
* förstående
* införstådd
* missförstå

#### Sinònims

* fatta
* greppa
* inse
* begripa

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada förstå al Svenska Akademiens ordbok.
* Per a més informació vegeu l'entrada förstå al Svenska Akademiens ordlista.
* Per a més informació vegeu l'entrada förstå al Svensk ordbok.
# förutsättning
## Suec

   * Pronúncia: /²ˈføːrʉːtsɛtːnɪŋ/
   * Etimologia: De förutsätta ‎(«presumir, assumir; requerir») i el sufix -ning.

### Nom

förutsättning c. ‎(plural indefinit förutsättningar, plural definit förutsättningarna)
* precondició, prerequisit

#### Derivats

* förutsättningslös

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada förutsättning al Svenska Akademiens ordbok.
* Per a més informació vegeu l'entrada förutsättning al Svenska Akademiens ordlista.
* Per a més informació vegeu l'entrada förutsättning al Svensk ordbok.
# fördelning
## Suec

   * Pronúncia: /fœɖ'eːlnɪŋ/
   * Etimologia: De fördela ‎(«distribuir, dividir») i el sufix -ning.

### Nom

fördelning c. ‎(plural indefinit fördelningar, plural definit fördelningarna)
* distribució
* divisió, repartiment
* (exèrcit) divisió

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada fördelning al Svenska Akademiens ordlista.
* Per a més informació vegeu l'entrada fördelning al Svensk ordbok.
* Per a més informació vegeu l'entrada fördelning al Svenska Akademiens ordbok.
# förekomma
## Suec

   * Pronúncia: /²'føːrɛkɔmːa/
   * Etimologia: Del prefix före- ‎(«davant, enfront») i komma ‎(«venir»), comparable a l'alemany vorkommen.

### Verb

förekomma ‎(present förekommer, pretèrit förekom, supí förekommmit, imperatiu förekom)
* (intr.) existir, haver-hi
* (intr.) esdevenir-se, escaure, succeir
* (tr.) prevenir

#### Derivats

* förekommande
* förekomst

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada förekomma al Svenska Akademiens ordbok.
* Per a més informació vegeu l'entrada förekomma al Svenska Akademiens ordlista.
* Per a més informació vegeu l'entrada förekomma al Svensk ordbok.
# förhistorisk
## Suec

   * Etimologia: Del prefix för- ‎(«pre-») i historisk ‎(«històric»).

### Adverbi

förhistorisk
* prehistòric
    förhistorisk arkeologi ― arqueologia prehistòrica
    Arkeologin arbetar med förhistoriskt och historiskt material ― L'arqueologia treballa amb material prehistòric i històric

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada förhistorisk al Svenska Akademiens ordbok.
* Per a més informació vegeu l'entrada förhistorisk al Svenska Akademiens ordlista.
* Per a més informació vegeu l'entrada förhistorisk al Svensk ordbok.
# föreställning
## Suec
### Nom

föreställning c.
* representació, idea
* representació, funció, actuació

## Llengua de signes sueca

* föreställning
# förutse
## Suec

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De förut i se.

### Verb

förutse ‎(present förutser, pretèrit förutsåg, supí förutsett, imperatiu förutse)
* anticipar

## Llengua de signes sueca

* förutse
# fenírem
## Català antic
### Verb

fenírem
* primera persona plural (nós, nosaltres) del passat de fenir
* primera persona plural (nós, nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de fenir

#### Variants

* [1] fenim
* [2] feníssem
# fenísseu
## Català antic
### Verb

fenísseu
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de fenir

#### Variants

* feníssets, fenírets, feníreu
# feníets
## Català antic
### Verb

feníets
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de fenir

#### Variants

* feníeu
# fenírets
## Català antic
### Verb

fenírets
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de fenir

#### Variants

* feníssets, fenísseu, feníreu
# feníreu
## Català antic
### Verb

feníreu
* segona persona plural (vós, vosaltres) del passat de fenir
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de fenir

#### Variants

* [1] fenist
* [2] feníssets, fenísseu, fenírets
# fenís
## Català antic
### Verb

fenís
* primera persona singular (io, yo, jo) de l'imperfet de subjuntiu de fenir
* tercera persona singular (él, eyl, ell) de l'imperfet de subjuntiu de fenir

#### Variants

* [1] fenira
* [2] fenira
# feníssets
## Català antic
### Verb

feníssets
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de fenir

#### Variants

* fenísseu, fenírets, feníreu
# feníssem
## Català antic
### Verb

feníssem
* primera persona plural (nós, nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu de fenir

#### Variants

* fenírem
# feníeu
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəˈni.əw/, occidental /feˈni.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

feníeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de fendre.

#### Variants

* fenéveu

## Català antic
### Verb

feníeu
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de fenir

#### Variants

* feníets
# finds
## Anglès

   * Pronúncia: /faɪndz/ àudio (EUA)

### Nom

finds
* forma plural de find

### Verb

finds
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de find:
    he/she/it finds = [ell/ella] troba.
# fine arts
## Anglès
### Nom

fine arts
* belles arts

### Vegeu també

* fine arts. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# fine motor skills
## Anglès
### Nom

fine motor skills
* motricitat fina

### Vegeu també

* fine motor skills. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# findo
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɪn.doː/
   * Etimologia: Del llatí arcaic fendo («clavar, ferir»), de l'arrel protoindoeuropea *bheid («copejar»).

### Verb

findō ‎(1a present$^?$), findis ‎(2a present), findere ‎(infinitiu), fidī ‎(perfet), fissum ‎(supí)
* separar, trencar, asclar, dividir

#### Derivats

| bifidus fendicae fissiō fissum fissūra | fissus fistula quadrifidus trifidus | confindō defendō diffindō offendō |

### vegeu també

* Julius Pokorny, Indogermanisches etymologisches Wörterbuch, 1959, p.127
# fine
## Anglès

   * Pronúncia: /faɪn/ àudio (EUA)

### Adjectiu

fine ‎(comparatiu finer, superlatiu finest)
* fi
* bé

### Adverbi

fine ‎(comparatiu more fine, superlatiu most fine)
* bé

## Francès

   * Pronúncia: /fin/

### Adjectiu

fine f. ‎(plural fines)
* forma femenina de fin

## Italià

   * Pronúncia: /ˈfiː.ne/

### Nom

fine m. ‎(plural fini)
* fi, finalitat

### Nom

fine f. ‎(plural fini)
* fi, final

### Adjectiu

fine inv. ‎(plural fini)
* fi

### Miscel·lània

* Síl·labes: fì·ne (2)

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfiː.nɛ/

### Nom

fīne
* ablatiu singular de fīnis
# ganyiria
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡə.ɲiˈɾi.ə/, occidental /ɡa.ɲiˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

ganyiria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de ganyir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de ganyir.

### Miscel·lània

* Anagrama: ginyaria
# ganyira
## Català
### Verb

ganyira
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb ganyir.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb ganyir.

#### Variants

* [1] ganyís
* [2] ganyís

### Miscel·lània

* Anagrama: ginyarà
# ganyires
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡəˈɲi.ɾəs/, occidental /ɡaˈɲi.ɾes/
   * Rimes: -iɾes

### Verb

ganyires
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de ganyir.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb ganyir.

#### Variants

* [2] ganyisses

### Miscel·lània

* Anagrama: ginyares
# ganyireu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡə.ɲiˈɾɛw/ balear /ɡə.ɲiˈɾəw/, /ɡə.ɲiˈɾɛw/ Occidental: /ɡa.ɲiˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

ganyireu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de ganyir.

### Miscel·lània

* Anagrames: ginyareu, ginyàreu
# ganyir
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ɡəˈɲi/ Occidental: nord-occidental /ɡaˈɲi/ valencià /ɡaˈɲiɾ/, /ɡaˈɲi/
   * Rimes: -i(ɾ)
   * Homòfon: ganyí
   * Etimologia: Del llatí gannīre ‎(«bordar, clapir»)

### Verb

ganyir intr.
* (valencià, tortosí) udolar
* (valencià) gemegar

#### Derivats

* ganyolar

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·nyir (2)
* Heterograma de 6 lletres (aginry)
* Anagrama: ginyar

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB
# ganyiran
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡə.ɲiˈɾan/, occidental /ɡa.ɲiˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

ganyiran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de ganyir.

### Miscel·lània

* Anagrama: ginyaran
# ganyiren
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡəˈɲi.ɾən/, occidental /ɡaˈɲi.ɾen/
   * Rimes: -iɾen

### Verb

ganyiren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de ganyir.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb ganyir.

#### Variants

* [2] ganyissen

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·nyi·ren (3)
* Anagrames: enginyar, ginyaren
# gastar el nom
## Català
### Verb

gastar el nom
* Expressió que es fa servir per denotar que algú està utilitzant el nom d'un altre amb una freqüència desmesurada.
    Joan, ja n'hi ha prou, que em gastaràs el nom!

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC
# gastara
## Català
### Verb

gastara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb gastar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb gastar.

#### Variants

* [1] gastessi, gastessa, gasteguessa, gastés, gastàs
* [2] gastessi, gastegués, gastés, gastàs

### Miscel·lània

* Síl·labes: gas·ta·ra (3)
# gastaien
## Català
### Verb

gastaien
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de gastar.

#### Variants

* gastaven

### Miscel·lània

* Síl·labes: gas·ta·ien (3)
# gastam
## Català
### Verb

gastam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de gastar.

#### Variants

* gastem

### Miscel·lània

* Síl·labes: gas·tam (2)
# gastant
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡəsˈtan/ balear /ɡəsˈtant/, /ɡəsˈtan/ Occidental: nord-occidental /ɡasˈtan/ valencià /ɡasˈtant/, /ɡasˈtan/
   * Rimes: -ant

### Verb

gastant
* Gerundi del verb gastar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gas·tant (2)
# garitatik
## Basc
### Nom

garitatik
* ablatiu indefinit de gari
# garjola
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ɡərˈʒɔ.ɫə/ Occidental: nord-occidental /ɡarˈd͡ʒɔ.ɫa/ valencià /ɡaɾˈd͡ʒɔ.ɫa/, /ɡaɾˈd͡ʒɔ.ɫɔ/
   * Rimes: -ɔla
   * Etimologia: Del català antic cajola, del llatí caveola, diminutiu de cavea ‎(«cavitat»), segle XIX.

### Nom

garjola f. ‎(plural garjoles)
* (col·loquial) presó
* (nàutica) catxola

#### Traduccions

* Alemany: Knast $^{(de)}$ m.
* Anglès: pokey $^{(en)}$, jail $^{(en)}$, joint $^{(en)}$
* Castellà: trullo $^{(es)}$ m., talego $^{(es)}$ m.
* Finès: pose $^{(fi)}$
* Francès: taule $^{(fr)}$ f., tôle $^{(fr)}$ f., ombre $^{(fr)}$ f., trou $^{(fr)}$ m., gnouf $^{(fr)}$ m., cabane $^{(fr)}$ f.
* Georgià: ციხე $^{(ka)}$ ‎(tsikhe)
* Grec: φυλακή $^{(el)}$ f. ‎(filakí), στενή $^{(el)}$ f. ‎(stení)
* Neerlandès: nor $^{(nl)}$ f.
* Rus: тюря́га $^{(ru)}$ f. ‎(tiuriaga), куту́зка $^{(ru)}$ f. ‎(kutuzka), катала́жка $^{(ru)}$ f. ‎(katalajka)
* Suec: kåken $^{(sv)}$ c.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·jo·la (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# garlador
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ɡaɾ.laˈðoɾ\
       Americà: alt /ɡaɾ.laˈdoɾ/, baix \ɡaɾ.laˈðoɾ\
   * Rimes: -oɾ

### Adjectiu

garlador m. ‎(femení garladora, plural masculí garladores, plural femení garladoras)
* garlaire

### Nom

garlador m. ‎(plural garladores, femení garladora)
* garlaire

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·la·dor (3)
# garladora
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ɡaɾ.laˈðo.ɾa\
       Americà: alt /ɡaɾ.laˈdo.ɾa/, baix \ɡaɾ.laˈðo.ɾa\
   * Rimes: -oɾa

### Adjectiu

garladora f. ‎(plural garladoras)
* forma femenina de garlador

### Nom

garladora f. ‎(plural garladoras)
* forma femenina de garlador
# garitas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ɡaˈɾi.tas/, meridional /ɡaˈɾi.tah/
       Americà: alt /ɡaˈɾi.t(a)s/, baix /ɡaˈɾi.tah/, austral /ɡaˈɾi.tas/
   * Rimes: -itas

### Nom

garitas f. pl.
* forma plural de garita
# garitzat
## Basc
### Nom

garitzat
* prolatiu indefinit de gari
# garladoras
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ɡaɾ.laˈðo.ɾas\, meridional \ɡaɾ.laˈðo.ɾah\
       Americà: alt /ɡaɾ.laˈdo.(ɾa)s/, baix \ɡaɾ.laˈðo.ɾah\, austral \ɡaɾ.laˈðo.ɾas\
   * Rimes: -oɾas

### Adjectiu

garladoras f. pl.
* forma plural de garladora

### Nom

garladoras f. pl.
* forma plural de garladora
# garitik
## Basc
### Nom

garitik
* ablatiu definit singular de gari
# gariz
## Basc
### Nom

gariz
* instrumental indefinit de gari
# flamaregis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫə.məˈɾɛ.ʒis/ balear /fɫə.məˈɾə.ʒis/, /fɫə.məˈɾɛ.ʒis/ Occidental: nord-occidental /fɫa.maˈɾe.ʒis/, valencià /fɫa.maˈɾe.d͡ʒis/
   * Rimes: -ɛʒis

### Verb

flamaregis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb flamarejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·ma·re·gis (4)
# flamaregesses
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɫə.mə.ɾəˈʒe.səs/ Occidental: nord-occidental /fɫa.ma.ɾeˈʒe.ses/, valencià /fɫa.ma.ɾeˈd͡ʒe.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

flamaregesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb flamarejar.

#### Variants

* flamaregessis

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·ma·re·ges·ses (5)
# flamaregi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫə.məˈɾɛ.ʒi/ Occidental: nord-occidental /fɫa.maˈɾe.ʒi/, valencià /fɫa.maˈɾe.d͡ʒi/
   * Rimes: -ɛʒi

### Verb

flamaregi
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de flamarejar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb flamarejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb flamarejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb flamarejar.

#### Variants

* [1] flamarejo

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·ma·re·gi (4)
# flamaregin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫə.məˈɾɛ.ʒin/ balear /fɫə.məˈɾə.ʒin/, /fɫə.məˈɾɛ.ʒin/ Occidental: nord-occidental /fɫa.maˈɾe.ʒin/, valencià /fɫa.maˈɾe.d͡ʒin/
   * Rimes: -ɛʒin

### Verb

flamaregin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb flamarejar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb flamarejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·ma·re·gin (4)
# flamaregessis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɫə.mə.ɾəˈʒe.sis/ Occidental: nord-occidental /fɫa.ma.ɾeˈʒe.sis/, valencià /fɫa.ma.ɾeˈd͡ʒe.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

flamaregessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb flamarejar.

#### Variants

* flamaregesses

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·ma·re·ges·sis (5)
# flamaregeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɫə.mə.ɾəˈʒɛw/ balear /fɫə.mə.ɾəˈʒəw/, /fɫə.mə.ɾəˈʒɛw/ Occidental: nord-occidental /fɫa.ma.ɾeˈʒew/, valencià /fɫa.ma.ɾeˈd͡ʒew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

flamaregeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de flamarejar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb flamarejar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb flamarejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·ma·re·geu (4)
# flamaregés
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɫə.mə.ɾəˈʒes/ Occidental: nord-occidental /fɫa.ma.ɾeˈʒes/, valencià /fɫa.ma.ɾeˈd͡ʒes/
   * Rimes: -es

### Verb

flamaregés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb flamarejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb flamarejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·ma·re·gés (4)
# flamaregessen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɫə.mə.ɾəˈʒe.sən/ Occidental: nord-occidental /fɫa.ma.ɾeˈʒe.sen/, valencià /fɫa.ma.ɾeˈd͡ʒe.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

flamaregessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb flamarejar.

#### Variants

* flamaregessin

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·ma·re·ges·sen (5)
# flamaregessin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɫə.mə.ɾəˈʒe.sin/ Occidental: nord-occidental /fɫa.ma.ɾeˈʒe.sin/, valencià /fɫa.ma.ɾeˈd͡ʒe.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

flamaregessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb flamarejar.

#### Variants

* flamaregessen

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·ma·re·ges·sin (5)
# flamaregéssem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɫə.mə.ɾəˈʒe.səm/ Occidental: nord-occidental /fɫa.ma.ɾeˈʒe.sem/, valencià /fɫa.ma.ɾeˈd͡ʒe.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

flamaregéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb flamarejar.

#### Variants

* flamaregéssim

### Miscel·lània

* Síl·labes: fla·ma·re·gés·sem (5)
# fraudolentemente
## Italià

   * Pronúncia: /frau.doˌlɛn.teˈmen.te/
   * Etimologia: De fraudolento i el sufix -mente.

### Adverbi

fraudolentemente
* fraudulentament

### Miscel·lània

* Síl·labes: frau·do·len·te·mén·te (6)
# fraudulentament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾəw.ðuˌɫen.təˈmen/ balear /fɾəw.ðuˌɫen.təˈment/, /fɾəw.ðuˌɫen.təˈmen/ Occidental: nord-occidental /fɾaw.ðuˌɫen.taˈmen/ valencià /fɾaw.ðuˌɫen.taˈment/, /fɾaw.ðuˌɫen.taˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De fraudulent i el sufix -ment.

### Adverbi

fraudulentament
* D’una manera fraudulenta, amb frau.

#### Traduccions

* Anglès: fraudulently $^{(en)}$
* Castellà: fraudulentamente $^{(es)}$
* Francès: frauduleusement $^{(fr)}$
* Italià: fraudolentemente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: frau·du·len·ta·ment (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# fraudulentamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \fɾau.ðuˌlen.taˈmen.te\, meridional \fɾau.ðuˌleŋ.taˈmen.te\
       Americà: alt /fɾau.duˌlen.taˈmen.t(e)/, baix \fɾau.ðuˌleŋ.taˈmen.te\, austral \fɾau.ðuˌlen.taˈmen.te\
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De fraudulento i el sufix -mente.

### Adverbi

fraudulentamente
* fraudulentament

### Miscel·lània

* Síl·labes: frau·du·len·ta·men·te (6)
# fraudibus
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfraw.dɪ.bʊs/

### Nom

fraudibus
* datiu plural de fraus
* ablatiu plural de fraus
# fraudis
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfraw.dɪs/

### Nom

fraudis
* genitiu singular de fraus
# fraudo
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfraw.doː/
   * Etimologia: De fraus.

### Verb

fraudō ‎(1a present$^?$), fraudās ‎(2a present), fraudāre ‎(infinitiu), fraudāvī ‎(perfet), fraudātum ‎(supí)
* robar, defraudar, jo defraudo
# fraudes fiscales
## Francès
### Nom

fraudes fiscales f. pl.
* forma plural de fraude fiscale
# fraudi
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfraw.diː/

### Nom

fraudī
* datiu singular de fraus
# frauds
## Anglès
### Nom

frauds
* forma plural de fraud
# fraudulent
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfrɔː.djʊ.lənt/

### Adjectiu

fraudulent ‎(comparatiu more fraudulent, superlatiu most fraudulent)
* fraudulent

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# gasten
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɡas.tən/, occidental /ˈɡas.ten/

### Verb

gasten
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de gastar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb gastar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb gastar.

#### Variants

* [2] gastin
* [3] gastin

### Miscel·lània

* Síl·labes: gas·ten (2)
* Heterograma de 6 lletres (aegnst)
* Anagrames: agents, gantes, natges, natgés, negats, segant
# gasterem
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈɡas.tɛ.rɛm/

### Nom

gasterem
* acusatiu singular de gaster
# gasteres
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈɡas.tɛ.reːs/

### Nom

gasterēs
* nominatiu plural de gaster
* vocatiu plural de gaster
* acusatiu plural de gaster
# gasterezh
## Bretó

   * Pronúncia: /ɡasˈteːrɛs/
   * Etimologia: De gast i el sufix -erezh, segle XVIII.

### Nom

gasterezh m.
* prostitució

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en bretó
* Per a més informació vegeu l'entrada al Dictionnaire diachronique du breton sobre gasterezh
* Per a més informació vegeu l'entrada als Dictionnaires bilingues de Francis Favereau sobre gasterezh
# gasteri
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈɡas.tɛ.riː/

### Nom

gasterī
* datiu singular de gaster
# gastejojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ɡaˈstej.ojn/

### Nom

gastejojn
* acusatiu plural de gastejo