OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# zuloak
## Basc
### Nom

zuloak
* absolutiu definit plural de zulo
* ergatiu definit singular de zulo
# zuloan
## Basc
### Nom

zuloan
* inessiu definit singular de zulo
# zuloarekin
## Basc
### Nom

zuloarekin
* comitatiu definit singular de zulo
# zuhaitzik
## Basc
### Nom

zuhaitzik
* partitiu indefinit de zuhaitz
# zulo
## Basc
### Nom

zulo inan.
* forat
* cau, amagatall
* buit

#### Declinació

Nom comú inanimat en vocal
Cas
Indefinit
Singular
Plural
Absolutiu
zulo
zuloa
zuloak
Ergatiu
zulok
zuloak
zuloek
Datiu
zulori
zuloari
zuloei
Genitiu
zuloren
zuloaren
zuloen
Comitatiu
zulorekin
zuloarekin
zuloekin
Benefactiu
zulorentzat
zuloarentzat
zuloentzat
Instrumental
zuloz
zuloaz
zuloez
Partitiu
zulorik
Prolatiu
zulotzat
Causal
zulorengatik
zuloarengatik
zuloengatik
Locatius
Inessiu
zulotan
zuloan
zuloetan
Ablatiu
zulotatik
zulotik
zuloetatik
Al·latiu
zulotara
zulora
zuloetara
Terminatiu
zulotaraino
zuloraino
zuloetaraino
Al·l. direcional
zulotarantz
zulorantz
zuloetarantz
Gen. locatiu
zulotako
zuloko
zuloetako :
# zuhaitztzat
## Basc
### Nom

zuhaitztzat
* prolatiu indefinit de zuhaitz
# àguila marina
## Català
### Nom

àguila marina f. ‎(plural àguiles marines)
* manta

### Vegeu també

* àguila marina. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# àgbàdo
## Ioruba
### Nom

àgbàdo
* Bot. (Zea mays L.) Dacsa.

#### Variants

* ìgbàdo (Lagos)

### Vegeu també

* Verger, Pierre Fátúmbí. Ewé - Le verbe et le pouvoir des plantes chez les Yorùbá (Nigeria - Bénin), 1997. París: Maisonneuve & Larose, 515. ISBN 2-7068-1302-4.
# àgil
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈa.ʒiɫ/ Occidental: nord-occidental /ˈa.ʒiɫ/, valencià /ˈa.d͡ʒiɫ/
   * Etimologia: Del llatí agĭlis, segle XVII.

### Adjectiu

àgil inv. ‎(plural àgils)
* Que té agilitat i rapidesa, hàbil amb el cos.

#### Sinònims

* dinàmic, enèrgic, lleuger, ràpid

#### Antònims

* carròs

#### Derivats

* agilitar
* àgilment

#### Traduccions

* Alemany: flink $^{(de)}$, gewandt $^{(de)}$
* Anglès: agile $^{(en)}$, nimble $^{(en)}$
* Castellà: ágil $^{(es)}$
* Esperanto: rapida $^{(eo)}$
* Francès: agile $^{(fr)}$, vif $^{(fr)}$
* Italià: agile $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana: AGILITAT $^{(csc)}$
* Occità: agil $^{(oc)}$
* Romaní: sìgo $^{(rom)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: à·gil (2)
* Anagrama: Aglí

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# àgilment
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌa.ʒiɫˈmen/ balear /ˌa.ʒiɫˈment/, /ˌa.ʒiɫˈmen/ Occidental: nord-occidental /ˌa.ʒiɫˈmen/ valencià /ˌa.d͡ʒiɫˈment/, /ˌa.d͡ʒiɫˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De àgil i el sufix -ment.

### Adverbi

àgilment
* D'una manera àgil.

#### Traduccions

* Anglès: agilely $^{(en)}$
* Castellà: de modo ágil $^{(es)}$
* Francès: agilement $^{(fr)}$
* Italià: agilmente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: à·gil·ment (3)
* Heterograma de 8 lletres (aegilmnt)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# àguila
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈa.ɣi.ɫə/, occidental /ˈa.ɣi.ɫa/
   * Etimologia: Del llatí aquila.

### Nom

àguila f. ‎(plural àguiles)
* Nom referit a quatre gèneres diferents, però d'aspecte semblant, d'aus rapinyaires de la família dels accipítrids.
* Símbol heràldic que representa l'au esmentada.
* (peixos) milana

#### Variants

* àliga

#### Traduccions

* Alemany: Adler $^{(de)}$ m.
* Anglès: eagle $^{(en)}$
* Àrab: نَسْر‎ $^{(ar)}$ m.
* Aragonès: alica $^{(an)}$ f.
* Asturià: águila $^{(ast)}$ f., aigla $^{(ast)}$ f.
* Basc: arrano $^{(eu)}$
* Bretó: erer $^{(br)}$ m.
* Búlgar: оре́л $^{(bg)}$ m. ‎(orel)
* Castellà: águila $^{(es)}$ f.
* Cors: acula $^{(co)}$
* Danès: ørn $^{(da)}$ c.
* Eslovac: orol $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: orel $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: aglo $^{(eo)}$
* Estonià: kotkas $^{(et)}$
* Feroès: ørn $^{(fo)}$ f.
* Finès: kotka $^{(fi)}$
* Francès: aigle $^{(fr)}$
* Friülà: acuile $^{(fur)}$
* Gallec: aguia $^{(gl)}$ f.
* Georgià: არწივი $^{(ka)}$ ‎(àrtsivi)
* Grec: αετός $^{(el)}$ m. ‎(aetós)
* Grec antic: ἀετός $^{(grc)}$ m. ‎(aetós)
* Hebreu: עַיִט $^{(he)}$ m.
* Indonesi: elang $^{(id)}$
* Irlandès: iolar $^{(ga)}$ m.
* Italià: aquila $^{(it)}$ f.
* Japonès: 鷲 $^{(ja)}$
* Llatí: aquila $^{(la)}$ f.
* Maltès: ajkla $^{(mt)}$ f.
* Neerlandès: arend $^{(nl)}$ m.
* Noruec: ørn $^{(no)}$ m. f.
* Occità: agla $^{(oc)}$ f.
* Polonès: orzeł $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: águia $^{(pt)}$ f.
* Quítxua: anka $^{(qu)}$ f.
* Retoromànic: evla $^{(rm)}$ f.
* Romanès: acvilă $^{(ro)}$ f.
* Rus: орёл $^{(ru)}$ m. ‎(oriol)
* Sànscrit: गरुड $^{(sa)}$ m.
* Sard: àcuila $^{(sc)}$
* Serbocroat: орао $^{(sh)}$, orao $^{(sh)}$
* Sicilià: àcula $^{(scn)}$ f.
* Suec: örn $^{(sv)}$
* Tagal: agila $^{(tl)}$
* Turc: kartal $^{(tr)}$
* Txec: orel $^{(cs)}$ m.
* Vènet: aquila $^{(vec)}$ f.
* Xinès: 老鷹 $^{(zh)}$ ‎(老鹰, lǎoyīng)
* Castellà: águila $^{(es)}$ f.
* Romanès: acvilă $^{(ro)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: à·gui·la (3)
* Anagrames: aigual, iguala, igualà

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# àfar
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈa.fər/, occidental /ˈa.faɾ/
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

àfar m. f. ‎(plural àfars)
* Individu d'un poble de la costa africana d'Eritrea, Etiòpia i Djibouti.

#### Traduccions

* Alemany: Afar $^{(de)}$ m., Danakil $^{(de)}$ m.
* Anglès: Afar $^{(en)}$
* Francès: Afar $^{(fr)}$
* Gallec: afar $^{(gl)}$ m. f.

### Nom

àfar m. ‎(només en singular)
* Llengua cuixítica parlada a la costa africana de la mar Roja.

#### Traduccions

* Àfar: Qafár af $^{(aa)}$
* Afrikaans: Afar $^{(af)}$
* Alamànic: Afar $^{(gsw)}$
* Albanès: Gjuha afare $^{(sq)}$
* Alemany: Afar $^{(de)}$ n.
* Alt sòrab: Afaršćina $^{(hsb)}$
* Amhàric: አፋርኛ $^{(am)}$
* Anglès: Afar $^{(en)}$
* Armeni: աֆար $^{(hy)}$ ‎(afar), աֆարերեն $^{(hy)}$ ‎(afarerèn), դանակիլ $^{(hy)}$ ‎(danakil)
* Basc: afariko $^{(eu)}$
* Bretó: afareg $^{(br)}$
* Castellà: afar $^{(es)}$
* Cors: afar $^{(co)}$
* Esperanto: afara lingvo $^{(eo)}$
* Finès: afar $^{(fi)}$
* Francès: afar $^{(fr)}$
* Frisó occidental: Afarsk $^{(fy)}$
* Gallec: afar $^{(gl)}$
* Italià: afar $^{(it)}$
* Kurd: afar $^{(ku)}$
* Lituà: afar $^{(lt)}$, afarų $^{(lt)}$
* Neerlandès: Afar $^{(nl)}$, Danakil $^{(nl)}$
* Noruec: afar $^{(no)}$, afarsk $^{(no)}$
* Portuguès: afar $^{(pt)}$
* Romanès: afară $^{(ro)}$
* Serbocroat: afar $^{(sh)}$, afarski $^{(sh)}$
* Sicilià: afar $^{(scn)}$
* Suec: afar $^{(sv)}$
* Turc: Afarca $^{(tr)}$
* Txec: afarština $^{(cs)}$
* Wolof: afar $^{(wo)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: à·far (2)
* Anagrama: farà

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GDLC
# àfars
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈa.fərs/, occidental /ˈa.faɾs/

### Nom

àfars m. f. pl.
* Forma plural de àfar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: à·fars (2)
* Anagrames: faràs, farsa, safrà
# àgora
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈa.ɣu.ɾə/ balear /ˈa.ɣo.ɾə/, /ˈa.ɣu.ɾə/ Occidental: /ˈa.ɣo.ɾa/
   * Etimologia: Del grec antic ἀγορά ‎(agorá, «fòrum, mercat»), segle XX, de ἀγείρω ‎(ageírō, «agrupar»).

### Nom

àgora f. ‎(plural àgores)
* Plaça principal de les ciutats de l'Antiga Grècia.

#### Traduccions

* Francès: agora $^{(fr)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: à·go·ra (3)
* Anagrama: Aragó

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# zelam
## Català
### Verb

zelam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de zelar.
# zelador
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /zə.ɫəˈðo/ Occidental: nord-occidental /ze.ɫaˈðo/, valencià /ze.ɫaˈðoɾ/
   * Rimes: -o(ɾ)
   * Etimologia: De zelar i el sufix -dor, segle XIV.

### Nom

zelador m. ‎(plural zeladors, femení zeladora)
* Persona encarregada de vigilar, de zelar.

#### Sinònims

* carceller, escarceller, guarda, guardià, sentinella, vigilant

#### Traduccions

* Anglès: caretaker $^{(en)}$, watchman $^{(en)}$
* Castellà: celador $^{(es)}$ m.
* Francès: surveillant $^{(fr)}$ m., gardien $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ze·la·dor (3)
* Heterograma de 7 lletres (adelorz)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# zela
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈzɛ.ɫə/ Occidental: nord-occidental /ˈzɛ.ɫa/ valencià /ˈzɛ.ɫa/, /ˈzɛ.ɫɛ/
   * Rimes: -ɛla

### Verb

zela
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de zelar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb zelar.
# àrea d'aprenentatge
## Català
### Nom

àrea d'aprenentatge f. ‎(plural àrees d'aprenentatge)
* àrea curricular

### Vegeu també

* àrea d'aprenentatge. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# àrea de córner
## Català
### Nom

àrea de córner f. ‎(plural àrees de córner)
* (futbol) Cadascuna de les quatre àrees situades als angles d'un camp de joc.

#### Notes

Les àrees de córner indiquen el lloc des d'on s'ha d'executar un servei de córner.

#### Traduccions

* Anglès: corner arc $^{(en)}$, corner area $^{(en)}$
* Castellà: área de esquina $^{(es)}$
* Francès: surface de coin $^{(fr)}$

### Vegeu també

* àrea de córner. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# àrdues
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈar.du.əs/, occidental /ˈaɾ.ðu.es/

### Adjectiu

àrdues f. pl.
* Forma plural de àrdua.

### Miscel·lània

* Síl·labes: àr·du·es (3)
* Heterograma de 6 lletres (adersu)
* Anagrames: deuràs, duresa, sureda, Sureda, userda
# àrea de càstig
## Català
### Nom

àrea de càstig f. ‎(plural àrees de càstig)
* (futbol) àrea de penal

### Vegeu també

* àrea de càstig. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# àrduament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌar.du.əˈmen/ balear /ˌaɾ.ðu.əˈment/, /ˌar.ðu.əˈmen/ Occidental: nord-occidental /ˌar.ðu.aˈmen/ valencià /ˌaɾ.ðu.aˈment/, /ˌaɾ.ðu.aˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De ardu i el sufix -ment.

### Adverbi

àrduament
* D'una manera àrdua.

#### Traduccions

* Anglès: arduously $^{(en)}$
* Castellà: arduamente $^{(es)}$
* Francès: ardûment $^{(fr)}$
* Italià: arduamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: àr·du·a·ment (4)
* Anagrama: remuntada

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# àrea curricular
## Català
### Nom

àrea curricular f. ‎(plural àrees curriculars)
* Organització dels continguts objecte d'aprenentatge escolar des de la perspectiva d'un àmbit de coneixement o d'experiència.

#### Sinònims

* àrea d'aprenentatge

#### Traduccions

* Anglès: curriculum area $^{(en)}$
* Castellà: área curricular $^{(es)}$
* Francès: champ d'apprentissage $^{(fr)}$

### Vegeu també

* àrea curricular. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# àrea d'equip
## Català
### Nom

àrea d'equip f. ‎(plural àrees d'equip)
* (futbol americà) Cadascuna de les dues zones rectangulars de fora d'un camp de joc, una a cada costat, situades entre la prolongació imaginària de les dues línies de iarda 25 i delimitades frontalment per la línia limítrofa, on han d'estar-se els jugadors que no són al camp, els entrenadors i altres tècnics de cada equip durant el partit.

#### Traduccions

* Anglès: team area $^{(en)}$
* Castellà: área del equipo $^{(es)}$
* Francès: zone d'équipe $^{(fr)}$

### Vegeu també

* àrea d'equip. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# àrea
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈa.ɾe.ə/, occidental /ˈa.ɾe.a/
   * Etimologia: Del llatí area ‎(«espai de terreny sec, esplanada situada davant d'un temple»), segle XIX doblet del patrimonial era, provinent del terme arere ‎(«estar sec»).

### Nom

àrea f. ‎(plural àrees)
* Extensió que ocupa una superfície, objecte d'estudi de la geometria.
* Unitat de mesura per a terrenys grans, equivalent a 10 m d'ample per 10 m de llarg.
* (esports de pilota) Sector d'un camp de joc delimitat per línies que és objecte d'una reglamentació específica.

#### Sinònims

* sector
* secció

#### Traduccions

* Anglès: area $^{(en)}$
* Castellà: área $^{(es)}$
* Francès: surface $^{(fr)}$
* Italià: area $^{(it)}$
* Anglès: are $^{(en)}$
* Castellà: área $^{(es)}$
* Francès: are $^{(fr)}$
* Italià: ara $^{(it)}$
* Anglès: area $^{(en)}$
* Castellà: área $^{(es)}$
* Francès: surface $^{(fr)}$
* Italià: area $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: à·re·a (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* àrea. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# àrea davantera
## Català
### Nom

àrea davantera f. ‎(plural àrees davanteres)
* (tennis, bàdminton) Cadascuna de les dues àrees d'una pista de joc, una a cada camp, més pròximes a la xarxa, dividides en dues meitats iguals.

#### Notes

* En tennis, una àrea davantera està delimitada per les dues línies laterals de servei, la línia de servei i la xarxa. En bàdminton, per les línies laterals d'individuals o les línies laterals de dobles, la línia de servei curt i la xarxa.
* En tennis, les dues meitats de cada àrea davantera són els quadres de servei.

#### Traduccions

* Anglès: forecourt $^{(en)}$, frontcourt $^{(en)}$
* Castellà: área delantera $^{(es)}$
* Francès: avant-court $^{(fr)}$, avant-terrain $^{(fr)}$

### Vegeu també

* àrea davantera. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# මොසැම්බික්
## Singalès

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

මොසැම්බික් ‎(manca transliteració)
* Moçambic

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en singalès
# මැඩ්රිඩ්
## Singalès

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

මැඩ්රිඩ් ‎(manca transliteració)
* Madrid

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en singalès
# ලෝක සෞඛ්‍ය සංවිධානය
## Singalès
### Nom propi

ලෝක සෞඛ්‍ය සංවිධානය ‎(manca transliteració)
* Organització Mundial de la Salut

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en singalès
# ශ්‍රී ලංකාව
## Singalès

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: Del sànscrit श्री लङ्का ‎(śrī laṅkā, literalment «illa sagrada»).

### Nom propi

ශ්‍රී ලංකාව ‎(śrī laṁkāwa)
* Sri Lanka

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en singalès
# යේමනය
## Singalès

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

යේමනය ‎(manca transliteració)
* Iemen

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en singalès
# ข้าว
## Tai

   * Pronúncia: /kʰâːw/ àudio

### Nom

ข้าว ‎(kâao)
* arròs
# คัปปุชชีโน
## Tai

   * Pronúncia: /kʰap̚˦˥.put̚˨˩.t͡ɕʰiː˧.noː˥˩/
   * Etimologia: De l'italià cappuccino.

### Nom

คัปปุชชีโน ‎(káp-bpùt-chii-nôo)
* caputxino

#### Sinònims

* คาปูชิโน่

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en tai
# ทรานส์นีสเตรีย
## Tai

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

ทรานส์นีสเตรีย ‎(manca transliteració) ?
* Transnístria

#### Sinònims

* พรีดเนสโตรวี

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en tai
# පැරිස්
## Singalès

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: De l'anglès Paris, de l'anglès mitjà Parys o Paris, del francès antic Paris.

### Nom propi

පැරිස් ‎(pæris)
* París

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en singalès
# กอลลัม
## Tai

   * Pronúncia: /kɔn˧.lam˥˩/

### Nom propi

กอลลัม ‎(gɔn-lâm)
* Gòl·lum
# épice
## Francès
### Nom

épice f. ‎(plural épices)
* espècia.
   * Exemples:
       "[...] nos modernes Marco Polo rapportent de ces mêmes terres, cette fois sous forme de photographies, de livres et de récits, les épices morales dont notre société éprouve un besoin plus aigu en se sentant sombrer dans l'ennui."
   * Hiperònims: aliment

#### Derivats

* épicer
* épicerie
* épicier

### Vegeu també

* ↑ Lévi-Strauss, Claude. Tristes tropiques, 1993. París: Plon, 1955, 39. ISBN 2-259-00359-1.
# épaulières
## Francès

   * Pronúncia: /e.poˈljɛʁ/

### Nom

épaulières f. pl.
* forma plural de épaulière
# épiaires à chapelets
## Francès
### Nom

épiaires à chapelets f. pl.
* forma plural de épiaire à chapelets
# épicerie
## Francès

   * Pronúncia: /e.piˈsʁi/

### Nom

épicerie f. ‎(plural épiceries)
* adrogueria
* ultramarins
# épiaire à chapelets
## Francès
### Nom

épiaire à chapelets f. ‎(plural épiaires à chapelets)
* Bot. (Stachys affinis).
   * Sinònims: Vegeu crosne
   * Hiperònims: épiaire

### Vegeu també

* ↑ Bois, Désiré; Pailleux, Auguste. Le Potager d'un curieux, 1993 (en francès). Marsella: Jeanne Laffitte, 1892, 132. ISBN 978-2-862762-418.
# épica
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈe.pi.ka/
       Americà: alt /ˈe.pi.k(a)/, baix /ˈe.pi.ka/
   * Rimes: -epika

### Adjectiu

épica f. ‎(plural épicas)
* forma femenina de épico
# épicamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˌe.pi.kaˈmen.te/
       Americà: alt /ˌe.pi.kaˈmen.t(e)/, baix /ˌe.pi.kaˈmen.te/
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De épico i el sufix -mente.

### Adverbi

épicamente
* èpicament

### Miscel·lània

* Síl·labes: é·pi·ca·men·te (5)
# épicas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈe.pi.kas/, meridional /ˈe.pi.kah/
       Americà: alt /ˈe.pi.k(a)s/, baix /ˈe.pi.kah/, austral /ˈe.pi.kas/
   * Rimes: -epikas

### Adjectiu

épicas f. pl.
* forma plural de épica
# épiceries
## Francès

   * Pronúncia: /e.piˈsʁi/

### Nom

épiceries f. pl.
* forma plural de épicerie
# épices
## Francès

   * Pronúncia: /eˈpis/

### Nom

épices f. pl.
* forma plural de épice
# झील
## Hindi

   * Pronúncia: /dʒʱiːl/ (jhīl)/

### Nom

झील ‎(manca transliteració) f.
* Llac, estany.

### Vegeu també

* Platts, John Thompson. A dictionary of Urdu, Classical Hindi, and English London: W. H. Allen & Co., 1884.
# झेंडा
## Marathi

   * Pronúncia: /ɟʝʱeṃɖaː/

### Nom

झेंडा ‎(jheṃḍā) m.
* Bandera, senyera.

### Vegeu també

* ↑ VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 225.
# ञ
## Multilingüe

   * Pronúncia: /ɲ/ Àudio

### Lletra

ञ ‎(ñ)
* Consonant de l'alfabet devanagari (Unicode: 0x091E).
# ट
## Multilingüe

   * Pronúncia: /t/ Àudio

### Lletra

ट ‎(ṭ)
* Consonant de l'alfabet devanagari (Unicode: 0x091F).
# टकना
## Hindi

   * Pronúncia: /ʈəkənaː/

### Nom

टकना ‎(ṭakanā) m.
* turmell

#### Sinònims

* टखना, एडी, टाखना, टेंवना, घोटना, घूटी

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 358.
# झूठ
## Hindi

   * Pronúncia: /dʒʱuʈʰ/
   * Etimologia: Del sànscrit उच्छिष्टं.

### Adjectiu

झूठ ‎(jhūṭh)
* fals, que és mentida

### Nom

झूठ ‎(jhūṭh) m.
* mentida, falsedat
* engruna, restes de menjar
* brutícia, pol·lució, impuresa

#### Compostos i expressions

* झूठ बोलना (jhūṭh bolnā): dir mentides, mentir

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en hindi
* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 409.
# झ
## Multilingüe

   * Pronúncia: /dʒʰ/ Àudio

### Lletra

झ ‎(jh)
* Consonant de l'alfabet devanagari (Unicode: 0x091D).
# झझ
## Hindi

   * Pronúncia: /dʒʱədʒʱə/

### Nom

झझ ‎(jhajha) m.
* barba llarga

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 403.
# झुरळ
## Marathi

   * Pronúncia: /ɟʝʱurəɭə/

### Nom

झुरळ ‎(jhuraḷa) n.
* Panerola, escarbat de cuina, blatodeu.

#### Sinònims

* बागुरडा

### Vegeu també

* ↑ VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 224.
# जोति
## Hindi

   * Pronúncia: /dʒot̪ɪ/ (joti)/

### Nom

जोति ‎(manca transliteració) f.
* Llum, brillantor, llum del sol.

#### Sinònims

* Llum del sol: उजाला, आयत, तपास, धूप, जोत, चिटकी, घाम

### Vegeu també

* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 395.
# ĉifrotan
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡ʃiˈfro.tan/

### Verb

ĉifrotan
* acusatiu de ĉifrota
# ĉifrote
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡ʃiˈfro.te/

### Verb

ĉifrote
* participi passiu adverbial futur de ĉifri
# ĉifroton
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡ʃiˈfro.ton/

### Verb

ĉifroton
* acusatiu de ĉifroto
# ĉifru
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈt͡ʃi.fru/

### Verb

ĉifru
* volitiu de ĉifri
# ĉifrotajn
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡ʃiˈfro.tajn/

### Verb

ĉifrotajn
* acusatiu plural de ĉifrota
# ĉifrotoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡ʃiˈfro.toj/

### Verb

ĉifrotoj
* forma plural de ĉifroto
# ĉifrotojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡ʃiˈfro.tojn/

### Verb

ĉifrotojn
* acusatiu plural de ĉifroto
# ĉifrotaj
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡ʃiˈfro.taj/

### Verb

ĉifrotaj
* forma plural de ĉifrota
# ĉifroto
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡ʃiˈfro.to/

### Verb

ĉifroto ‎(plural ĉifrotoj, acusatiu ĉifroton, plural acusatiu ĉifrotojn)
* participi passiu nominal futur de ĉifri
# ĉifrota
## Esperanto

   * Pronúncia: /t͡ʃiˈfro.ta/

### Verb

ĉifrota ‎(plural ĉifrotaj, acusatiu ĉifrotan, plural acusatiu ĉifrotajn)
* participi passiu futur de ĉifri
# talons d'Aquil·les
## Català
### Nom

talons d'Aquil·les m. pl.
* Forma plural de taló d'Aquil·les.
# sardus
## Català

   * Pronúncia: alguerès /ˈsal.dus/

### Adjectiu

sardus m. pl.
* Forma plural de sardu.

### Nom

sardus m. pl.
* Forma plural de sardu.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sar·dus (2)
# 78
## Multilingüe
### Numeral

78 ‎(anterior 77, posterior 79)
* Número aràbic corresponent al cardinal setanta-vuit.

#### Sinònims

* LXXVIII (romà)
# 7a
## Català
### Abreviatura

7a f. ‎(plural 7es, masculí 7è)
* setena
# 7es.
## Català
### Abreviatura

7es. f. pl.
* Forma alternativa de 7es.

#### Notes

En aquest cas el punt d'abreviatura és opcional, normalment no usat.
# 7m
## Català
### Abreviatura

7m
* (rar) Forma alternativa de 7è ‎(«sèptim»).
# 7a.
## Català
### Abreviatura

7a. f.
* Forma alternativa de 7a.

#### Notes

En aquest cas el punt d'abreviatura és opcional, normalment no usat.
# 7es
## Català
### Abreviatura

7es f. pl. ‎(singular 7a)
* setenes
# 75
## Multilingüe
### Numeral

75 ‎(anterior 74, posterior 76)
* Número aràbic corresponent al cardinal setanta-cinc.

#### Sinònims

* LXXV (romà)
# 77
## Multilingüe
### Numeral

77 ‎(anterior 76, posterior 78)
* Número aràbic corresponent al cardinal setanta-set.

#### Sinònims

* LXXVII (romà)
# 76
## Multilingüe
### Numeral

76 ‎(anterior 75, posterior 77)
* Número aràbic corresponent al cardinal setanta-sis.

#### Sinònims

* LXXVI (romà)
# 79
## Multilingüe
### Numeral

79 ‎(anterior 78, posterior 80)
* Número aràbic corresponent al cardinal setanta-nou.

#### Sinònims

* LXXIX (romà)
# Alexis
## Francès

   * Etimologia: Del llatí Alexius.

### Nom propi

Alexis m.
* Prenom masculí, equivalent al català Alexis.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en francès
* G. Beleze, Dictionnaire des noms de baptême, Hachette, Paris, 1863, p. 15
# Alexandrorenganako
## Basc
### Nom propi

Alexandrorenganako
* genitiu locatiu indefinit de Alexandro
# Alexandrori
## Basc
### Nom propi

Alexandrori
* datiu indefinit de Alexandro
# Alexandrorengatik
## Basc
### Nom propi

Alexandrorengatik
* causal indefinit de Alexandro
# Alexandrorentzat
## Basc
### Nom propi

Alexandrorentzat
* benefactiu indefinit de Alexandro
# Alexandrée
## Francès

   * Etimologia: Del llatí Alexandrea.

### Nom propi

Alexandrée f.
* Prenom femení

#### Variants

* Alexandra

### Vegeu també

* G. Beleze, Dictionnaire des noms de baptême, Hachette, Paris, 1863, p. 14
# Alexandrorengandik
## Basc
### Nom propi

Alexandrorengandik
* ablatiu indefinit de Alexandro
# Alexandroz
## Basc
### Nom propi

Alexandroz
* instrumental indefinit de Alexandro
# Alexandrorenganantz
## Basc
### Nom propi

Alexandrorenganantz
* al·latiu direccional indefinit de Alexandro
# Alexina
## Francès
### Nom propi

Alexina f.
* Prenom femení

#### Relacionats

* Alexis

### Vegeu també

* G. Beleze, Dictionnaire des noms de baptême, Hachette, Paris, 1863, p. 15
# Antonenganantz
## Basc
### Nom propi

Antonenganantz
* al·latiu direccional indefinit de Anton
# Antonen
## Basc
### Nom propi

Antonen
* genitiu indefinit de Anton
# Antonengana
## Basc
### Nom propi

Antonengana
* al·latiu indefinit de Anton
# Antonekin
## Basc
### Nom propi

Antonekin
* comitatiu indefinit de Anton
# Antonenganako
## Basc
### Nom propi

Antonenganako
* genitiu locatiu indefinit de Anton
# Antonek
## Basc
### Nom propi

Antonek
* ergatiu indefinit de Anton