OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# faringalització
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fə.ɾiŋ.ɡə.ɫi.d͡zə.siˈo/ Occidental: nord-occidental /fa.ɾiŋ.ɡa.ɫi.d͡za.siˈo/, valencià /fa.ɾiŋ.ɡa.ɫi.za.siˈo/
   * Rimes: -o

### Nom

faringalització f. ‎(plural faringalitzacions)
* (fonètica) Articulació secundària que afegeix un estrenyiment de la faringe mitjançant la retracció de l’arrel de la llengua.

#### Notes

* En transcripció AFI s’usa el símbol [ˤ] adjuntat a la consonant corresponent.
* És semblant a la ela catalana quan és fortament velaritzada però sense el component dental.

#### Relacionats

* velarització

#### Traduccions

* Anglès: pharyngealization $^{(en)}$
* Castellà: faringalización $^{(es)}$ f.
* Francès: pharyngalisation $^{(fr)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·rin·ga·lit·za·ci·ó (7)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, Optimot
# foniva
## Català
### Verb

foniva
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de fondre.
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de fondre.
# fonien
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈni.ən/ balear /foˈni.ən/, /fuˈni.ən/ Occidental: /foˈni.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

fonien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de fondre.

## Català antic
### Verb

fonien
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) de l'imperfet d'indicatiu de fondre
# fonint
## Català antic
### Verb

fonint
* gerundi de fondre
# fonis
## Català

   * Pronúncia: /ˈfo.nis/
   * Rimes: -onis

### Verb

fonis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb fonar.

#### Variants

* fones

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·nis (2)
* Anagrama: infós
# foniu
## Català antic
### Verb

foniu
* segona persona plural (vós, vosaltres) del present d'indicatiu de fondre
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperatiu de fondre
# fonico
## Italià

   * Pronúncia: /ˈfɔː.ni.ko/

### Adjectiu

fonico m. ‎(femení fonica, plural masculí fonici, plural femení foniche)
* fònic

### Miscel·lània

* Síl·labes: fò·ni·co (3)
# fonici
## Italià

   * Pronúncia: /ˈfɔː.ni.t͡ʃi/

### Adjectiu

fonici m. pl.
* forma plural de fonico
# fonim
## Català antic
### Verb

fonim
* primera persona plural (nós, nosaltres) del present d'indicatiu de fondre
# fonin
## Català

   * Pronúncia: /ˈfo.nin/
   * Rimes: -onin

### Verb

fonin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb fonar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb fonar.

#### Variants

* [1] fonen
* [2] fonen

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·nin (2)
* Anagrama: infon
# exorabilis
## Llatí

   * Pronúncia: /ɛks.oːˈraː.bɪ.lɪs/
   * Etimologia: Derivat de exōrō.

### Adjectiu

exōrābilis m., f., exōrābile n.
* corruptible

#### Declinació

Tercera declinació, nominatiu amb dues terminacions.
| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Cas | Masc./Fem. | Neutre | Masc./Fem. | Neutre |
| Nominatiu | exōrābilis | exōrābile | exōrābilēs | exōrābilia |
| Vocatiu | exōrābilis | exōrābile | exōrābilēs | exōrābilia |
| Acusatiu | exōrābilem | exōrābile | exōrābilēs | exōrābilia |
| Genitiu | exōrābilis | exōrābilis | exōrābilium | exōrābilium |
| Datiu | exōrābilī | exōrābilī | exōrābilibus | exōrābilibus |
| Ablatiu | exōrābilī | exōrābilī | exōrābilibus | exōrābilibus |
# exorare
## Llatí

   * Pronúncia: /ɛks.oːˈraː.rɛ/

### Verb

exōrāre
* infinitiu del present actiu de exōrō
# exorciser
## Francès

   * Pronúncia: /ɛɡ.zɔʁ.si.ze/
   * Etimologia: Del llatí exorcizare.

### Verb

exorciser
* desendimoniar, exorcitzar

#### Conjugació
### Vegeu també

* Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom I.
# exorabilium
## Llatí

   * Pronúncia: /ɛks.oː.raːˈbɪ.lɪ.ʊm/

### Adjectiu

exōrābilium
* genitiu masculí/femení/neutre plural de exōrābilis
# exoras
## Llatí

   * Pronúncia: /ɛksˈoː.raːs/

### Verb

exōrās
* segona persona singular del present d'indicatiu actiu de exōrō
# exorbitantment
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əɡ.zur.biˌtamˈmen/ balear /əɡ.zoɾ.biˌtamˈment/, /əɡ.zur.biˌtamˈmen/ Occidental: nord-occidental /eɡ.zor.βiˌtamˈmen/ valencià /eɡ.zoɾ.biˌtamˈment/, /eɡ.zoɾ.βiˌtamˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De exorbitant i el sufix -ment, segle XIX.

### Adverbi

exorbitantment
* D’una manera exorbitant.

#### Traduccions

* Anglès: exorbitantly $^{(en)}$
* Castellà: exobitantemente $^{(es)}$
* Francès: exorbitamment $^{(fr)}$
* Italià: esorbitantemente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·or·bi·tant·ment (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# exorcisme
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əɡ.zurˈsiz.mə/ balear /əɡ.zoɾˈsiz.mə/, /əɡ.zurˈsiz.mə/ Occidental: /eɡ.zoɾˈsiz.me/
   * Rimes: -izme
   * Etimologia: Del llatí exorcismus, derivat del grec ἐξορκίζειν ‎(exorkízein), segle XV.

### Nom

exorcisme m. ‎(plural exorcismes)
* Ritual catòlic per fer fora el dimoni que ha posseït el cos d'una persona.

#### Traduccions

* Alemany: Exorzismus $^{(de)}$ m.
* Anglès: exorcism $^{(en)}$
* Castellà: exorcismo $^{(es)}$
* Eslovac: exorcizmus $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: ekzorcismo $^{(eo)}$
* Francès: exorcisme $^{(fr)}$
* Italià: esorcismo $^{(it)}$
* Llatí: exorcismus $^{(la)}$ m.
* Polonès: egzorcyzm $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: exorcismo $^{(pt)}$ m.
* Romanès: exorcism $^{(ro)}$ n.
* Rus: экзорци́зм $^{(ru)}$ m. ‎(ekzortsizm)

### Miscel·lània

* Síl·labes: e·xor·cis·me (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# exoratum
## Llatí

   * Pronúncia: /ɛks.oːˈraː.tʊm/

### Verb

exōrātum
* supí acusatiu de exōrō
# exoravi
## Llatí

   * Pronúncia: /ɛks.oːˈraː.wiː/

### Verb

exōrāvī
* primera persona singular del pretèrit perfet d'indicatiu actiu de exōrō
# exorbitantly
## Anglès

   * Etimologia: De exorbitant i el sufix -ly.

### Adverbi

exorbitantly ‎(comparatiu more exorbitantly, superlatiu most exorbitantly)
* exorbitantment
# fiarem
## Català antic
### Verb

fiarem
* primera persona plural (nós, nosaltres) del futur de fiar
# fiambreras
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fjamˈbɾe.ɾas/, meridional /fjamˈbɾe.ɾah/
       Americà: alt /fjamˈbɾe.(ɾa)s/, baix /fjamˈbɾe.ɾah/, austral /fjamˈbɾe.ɾas/
   * Rimes: -eɾas

### Nom

fiambreras f. pl.
* forma plural de fiambrera
# fiaran
## Català antic
### Verb

fiaran
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) del futur de fiar
# fiant
## Català antic
### Verb

fiant
* gerundi de fiar
# fiara
## Català antic
### Verb

fiara
* primera persona singular (io, yo, jo) de l'imperfet de subjuntiu de fiar
* tercera persona singular (él, eyl, ell) de l'imperfet de subjuntiu de fiar

#### Variants

* [1] fiàs
* [2] fiàs
# fiança
## Català

   * Pronúncia: oriental /fiˈan.sə/, occidental /fiˈan.sa/
   * Rimes: -ansa
   * Etimologia: De fiar i el sufix -ança, segle XIII.

### Nom

fiança f. ‎(plural fiances)
* Acció de fiar-se.
* Diners o valor que es donen com a garantia del compliment d'una promesa.

#### Sinònims

* (de fiar-se) confiança, fe
* (valor com a garantia) arres, aval, caplleuta, caució, fermança, garantia, manlleuta, penyora

#### Antònims

* malfiança

#### Traduccions

* Anglès: bail $^{(en)}$
* Castellà: fianza $^{(es)}$
* Francès: caution $^{(fr)}$
* Italià: fidanza $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·an·ça (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# fiar-se
## Català
### Verb

fiar-se
* Forma pronominal de fiar.

### Miscel·lània

* Anagrames: faries, serafí
# fiber optic
## Anglès
### Adjectiu

fiber optic ‎(no comparable)
* (Am.) relatiu a la fibra òptica

#### Sinònims

* fibre optic

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# fibera
## Sard

   * Etimologia: Del català filera.

### Nom

fibera f.
* filera

#### Variants

* filera

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Ditzionàriu in línia de sa Limba e Cultura Sarda sobre fibera
# fibers
## Anglès
### Nom

fibers
* forma plural de fiber
# fibra
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfi.βɾə/, occidental /ˈfi.bɾa/
   * Rimes: -ibɾa
   * Etimologia: Del llatí fibra, segle XIX.

### Nom

fibra f. ‎(plural fibres)
* Filament dels teixits orgànics.

#### Traduccions

* Alemany: Faser $^{(de)}$ f.
* Anglès: fibre $^{(en)}$
* Búlgar: нишка $^{(bg)}$ f. ‎(nixka)
* Castellà: fibra $^{(es)}$ f.
* Danès: fiber $^{(da)}$ c.
* Finès: kuitu $^{(fi)}$
* Francès: fibre $^{(fr)}$ f.
* Georgià: ბოჭკო $^{(ka)}$ ‎(botxko)
* Hebreu: סִיב‎ $^{(he)}$ m.
* Hongarès: rostszál $^{(hu)}$
* Italià: fibra $^{(it)}$ f.
* Japonès: 繊維 $^{(ja)}$
* Llatí: fibra $^{(la)}$ f.
* Macedoni: вла́кно $^{(mk)}$ n.
* Neerlandès: vezel $^{(nl)}$ f.
* Noruec: fiber $^{(no)}$ m.
* Polonès: włókno $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: fibra $^{(pt)}$ f.
* Romanès: fibră $^{(ro)}$ f.
* Rus: волокно́ $^{(ru)}$ n. ‎(voloknó)
* Suec: fiber $^{(sv)}$ c.
* Tagal: hibla $^{(tl)}$
* Turc: lif $^{(tr)}$
* Txec: vlákno $^{(cs)}$ n.
* Vietnamita: sợi $^{(vi)}$
* Xinès: 纖維 $^{(zh)}$ ‎(纤维, xiānwéi)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·bra (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈfi.βɾa\
       Americà: alt /ˈfi.bɾa/, baix \ˈfi.βɾa\
   * Rimes: -ibɾa
   * Etimologia: Del llatí fibra.

### Nom

fibra f. ‎(plural fibras)
* fibra

#### Derivats

* fibrina
* fibroma

#### Relacionats

* fibrilar

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·bra (2)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre fibra

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɪ.bra/

### Nom

fibra f. ‎(genitiu fibrae)
* (Terminologia Anatomica) fibra

#### Declinació

1a declinació -a, -ae :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | fibra | fibrae |
| Vocatiu | fibra | fibrae |
| Acusatiu | fibram | fibrās |
| Genitiu | fibrae | fibrārum |
| Datiu | fibrae | fibrīs |
| Ablatiu | fibrā | fibrīs |

### Vegeu també

* fibra. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fiblons
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fibˈbɫons/, /fiˈβɫons/ balear /fibˈbɫons/ Occidental: nord-occidental /fibˈbɫons/, /fiˈβɫons/ valencià /fiˈbɫons/
   * Rimes: -ons

### Nom

fiblons m. pl.
* Forma plural de fibló.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·blons (2)
* Heterograma de 7 lletres (bfilnos)
# fibló
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fibˈbɫo/, /fiˈβɫo/ balear /fibˈbɫo/ Occidental: nord-occidental /fibˈbɫo/, /fiˈβɫo/ valencià /fiˈbɫo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: De fiblar i el sufix -ó, segle XIV.

### Nom

fibló m. ‎(plural fiblons)
* Extrem punxant d'alguns insectes.
* agulló (estímul)
* mànega (tornado)

#### Sinònims

* (insectes) aculi, agulló, fible, fiçó

#### Traduccions

* Anglès: sting $^{(en)}$, stinger $^{(en)}$
* Castellà: agujón $^{(es)}$ m.
* Francès: aiguillon $^{(fr)}$ m.
* Italià: pungiglione $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·bló (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# fiblada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fibˈbɫa.ðə/, /fiˈβɫa.ðə/ balear /fibˈbɫa.ðə/ Occidental: nord-occidental /fibˈbɫa.ða/, /fiˈβɫa.ða/ valencià /fiˈbɫa.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De fiblar, segle XVII.

### Nom

fiblada f. ‎(plural fiblades)
* Punxada de fibló.
* Dolor sobtat i localitzat.

#### Traduccions

* Anglès: sting $^{(en)}$
* Castellà: picadura $^{(es)}$ f.
* Francès: piqûre $^{(fr)}$
* Llengua de signes catalana: PICAR $^{(csc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·bla·da (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# expressam
## Llatí

   * Pronúncia: /ɛksˈprɛs.sam/

### Adjectiu

expressam
* acusatiu femení singular de expressus
# expressament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əksˌpɾe.səˈmen/ balear /əksˌpɾe.səˈment/, /əksˌpɾe.səˈmen/ Occidental: nord-occidental /eksˌpɾe.saˈmen/ valencià /eksˌpɾe.saˈment/, /eksˌpɾe.saˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De expressa i el sufix -ment.

### Adverbi

expressament
* Amb intenció, amb voluntat de fer-ho.
    Em vaig imaginar que ho havien fet expressament per evitar mirades indiscretes.
* Amb un objectiu concret.
    fogatjament del territori de Barcelona fet expressament per al repartiment de la imposició de trenta sous per foc per a les obres del vall del raval
* De manera expressa, clarament i per escrit.
    Per a la constitució de la hipoteca en el cas que hi hagi un pacte o una disposició que admeti expressament que un sol cònjuge disposi unilateralment dels béns immobles comuns....

#### Antònims

* involuntàriament
* genèricament
* presumptament

#### Sinònims

* intencionalment
* concretament, especialment
* exprés, explícitament

#### Traduccions

* Anglès: expressly $^{(en)}$
* Castellà: expresamente $^{(es)}$
* Francès: expressément $^{(fr)}$, exprès $^{(fr)}$
* Italià: espressamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pres·sa·ment (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
* ↑ Mónica Baños, On desapareixen les estrelles, 2018
* ↑ Enrique Cruselles, La població urbana en temps de crisi, 1999
* ↑ Esteve, Adolfo Lucas, Drets reals limitats i Registre de la Propietat, 2014
# expresión
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /eks.pɾeˈsjon/, meridional \eh.pɾeˈsjoŋ\
       Americà: alt /eks.p(ɾe)ˈsjon/, baix \ekh.pɾeˈsjoŋ\, austral /ekh.pɾeˈsjon/
   * Rimes: -on

### Nom

expresión f. ‎(plural expresiones)
* expressió

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pre·sión (3)

### Vegeu també

* expresión. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# expressae
## Llatí

   * Pronúncia: /ɛksˈprɛs.saj/

### Adjectiu

expressae
* nominatiu femení plural de expressus
* vocatiu femení plural de expressus
* genitiu femení singular de expressus
* datiu femení singular de expressus
# expresión escrita
## Castellà
### Nom

expresión escrita f. ‎(plural expresiones escritas)
* expressió escrita

### Vegeu també

* expresión escrita. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# expresión visual y plástica
## Castellà
### Nom

expresión visual y plástica f.
* expressió visual i plàstica

### Vegeu també

* expresión visual y plástica. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# expresión corporal
## Castellà
### Nom

expresión corporal f. ‎(plural expresiones corporales)
* expressió corporal

### Vegeu també

* expresión corporal. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# expresión oral
## Castellà
### Nom

expresión oral f. ‎(plural expresiones orales)
* expressió oral

### Vegeu també

* expresión oral. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# filetejaren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fi.ɫə.təˈʒa.ɾən/ balear /fi.ɫə.təˈd͡ʒa.ɾən/, /fi.ɫə.təˈʒa.ɾən/ Occidental: nord-occidental /fi.ɫe.teˈʒa.ɾen/, valencià /fi.ɫe.teˈd͡ʒa.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

filetejaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de filetejar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb filetejar.

#### Variants

* [2] filetegessin, filetegessen, filetejassen

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·le·te·ja·ren (5)
# filetejaria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fi.ɫə.tə.ʒəˈɾi.ə/ Occidental: nord-occidental /fi.ɫe.te.ʒaˈɾi.a/, valencià /fi.ɫe.te.d͡ʒaˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

filetejaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de filetejar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de filetejar.

#### Variants

* [1] filetejariva
* [2] filetejariva

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·le·te·ja·ri·a (6)
# filetejariva
## Català
### Verb

filetejariva
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) del condicional de filetejar.
* (alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de filetejar.

#### Variants

* [1] filetejaria
* [2] filetejaria

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·le·te·ja·ri·va (6)
# filetejarem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fi.ɫə.tə.ʒəˈɾɛm/ balear /fi.ɫə.tə.ʒəˈɾəm/, /fi.ɫə.tə.ʒəˈɾɛm/ Occidental: nord-occidental /fi.ɫe.te.ʒaˈɾem/, valencià /fi.ɫe.te.d͡ʒaˈɾem/
   * Rimes: -ɛm

### Verb

filetejarem
* Primera persona del plural (nosaltres) del futur de filetejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·le·te·ja·rem (5)
# filetejares
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fi.ɫə.təˈʒa.ɾəs/ balear /fi.ɫə.təˈd͡ʒa.ɾəs/, /fi.ɫə.təˈʒa.ɾəs/ Occidental: nord-occidental /fi.ɫe.teˈʒa.ɾes/, valencià /fi.ɫe.teˈd͡ʒa.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

filetejares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de filetejar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb filetejar.

#### Variants

* [2] filetegessis, filetegesses, filetejasses

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·le·te·ja·res (5)
# filetejareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fi.ɫə.tə.ʒəˈɾɛw/ balear /fi.ɫə.tə.ʒəˈɾəw/, /fi.ɫə.tə.ʒəˈɾɛw/ Occidental: nord-occidental /fi.ɫe.te.ʒaˈɾew/, valencià /fi.ɫe.te.d͡ʒaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

filetejareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de filetejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·le·te·ja·reu (5)
# filetejarien
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fi.ɫə.tə.ʒəˈɾi.ən/ Occidental: nord-occidental /fi.ɫe.te.ʒaˈɾi.en/, valencià /fi.ɫe.te.d͡ʒaˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

filetejarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de filetejar.

#### Variants

* filetejariven

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·le·te·ja·ri·en (6)
# filetejaries
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fi.ɫə.tə.ʒəˈɾi.əs/ Occidental: nord-occidental /fi.ɫe.te.ʒaˈɾi.es/, valencià /fi.ɫe.te.d͡ʒaˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

filetejaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de filetejar.

#### Variants

* filetejarives

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·le·te·ja·ri·es (6)
# filetejariven
## Català
### Verb

filetejariven
* (alguerès) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de filetejar.

#### Variants

* filetejarien

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·le·te·ja·ri·ven (6)
# filetejaran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fi.ɫə.tə.ʒəˈɾan/ Occidental: nord-occidental /fi.ɫe.te.ʒaˈɾan/, valencià /fi.ɫe.te.d͡ʒaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

filetejaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de filetejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·le·te·ja·ran (5)
# finesos
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fiˈnɛ.zus/ balear /fiˈnə.zos/, /fiˈnɛ.zus/ Occidental: /fiˈne.zos/
   * Rimes: -ɛzos

### Adjectiu

finesos m. pl.
* Forma plural de finès.

### Nom

finesos m. pl.
* Forma plural de finès.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·ne·sos (3)
* Anagrames: esfonsi, esfonsí, infoses
# fines de la educación
## Castellà
### Nom

fines de la educación m. pl.
* forma plural de fin de la educación
# finesas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fiˈne.sas/, meridional /fiˈne.sah/
       Americà: alt /fiˈne.s(a)s/, baix /fiˈne.sah/, austral /fiˈne.sas/
   * Rimes: -esas

### Adjectiu

finesas f. pl.
* forma plural de finesa

### Nom

finesas f. pl.
* forma plural de finesa
# finesc
## Català
### Verb

finesc
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de finir.

#### Variants

* fineix, fineixo, fineixi, finisc, finixo

## Català antic
### Verb

finesc
* primera persona singular (io, yo, jo) del present d'indicatiu de finir
# finesca
## Català
### Verb

finesca
* (col·loquial balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb finir.
* (col·loquial balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb finir.

#### Variants

* [1] fineixi, finisca, finesqui, finixa
* [2] fineixi, finisca, finesqui, finixa, finixo

### Miscel·lània

* Anagrama: fiances

## Català antic
### Verb

finesca
* primera persona singular (io, yo, jo) del present de subjuntiu de finir
* tercera persona singular (él, eyl, ell) del present de subjuntiu de finir
* tercera persona singular (él, eyl, ell) de l'imperatiu de finir
# finesa
## Català

   * Pronúncia: oriental /fiˈnɛ.zə/, occidental /fiˈne.za/
   * Rimes: -ɛza

### Adjectiu

finesa f. ‎(plural fineses)
* Forma femenina de finès.

### Nom

finesa f. ‎(plural fineses)
* Forma femenina de finès.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·ne·sa (3)
* Heterograma de 6 lletres (aefins)
* Anagrames: afines, afinés, faïnes

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /fiˈne.sa/
       Americà: alt /fiˈne.s(a)/, baix /fiˈne.sa/
   * Rimes: -esa

### Adjectiu

finesa f. ‎(plural finesas)
* forma femenina de finés

### Nom

finesa f. ‎(plural finesas)
* forma femenina de finés
# fines amors
## Català
### Nom

fines amors f. pl.
* Forma plural de fina amor.
# finesquen
## Català
### Verb

finesquen
* (col·loquial balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb finir.

#### Variants

* fineixin, finisquen, finesquin, finixen

## Català antic
### Verb

finesquen
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) del present de subjuntiu de finir
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) de l'imperatiu de finir
# faire rebondir
## Francès
### Verb

faire rebondir
* (esports de pilota) fer botar

### Vegeu també

* faire rebondir. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# faire un panier
## Francès
### Verb

faire un panier
* (basquetbol) encistellar

#### Sinònims

* marquer un panier

### Vegeu també

* faire un panier. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# faire le trottoir
## Francès
### Verb

faire le trottoir
* fer el carrer

#### Sinònims

* faire le tapin

#### Hiperònims

* se prostituer

### Vegeu també

* Entrada «trottoir» al Trésor de la langue française informatisé (TLFi).
# faire un amorti
## Francès
### Verb

faire un amorti
* (voleibol) retenir

### Vegeu també

* faire un amorti. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# faire du tricotage
## Francès
### Verb

faire du tricotage
* (hoquei sobre gel) retenir

#### Sinònims

* garder
* tenir

### Vegeu també

* faire du tricotage. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# faire le break
## Francès
### Verb

faire le break
* (tennis) trencar el servei

### Vegeu també

* faire le break. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# faire rouler
## Francès
### Verb

faire rouler
* (handbol) fer rodolar

### Vegeu també

* faire rouler. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# faire un contre-pied
## Francès
### Verb

faire un contre-pied
* (esports de raqueta) fer un contrapeu

### Vegeu també

* faire un contre-pied. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# faire un croc-en-jambe
## Francès
### Verb

faire un croc-en-jambe
* (esports de pilota) fer la traveta

### Vegeu també

* faire un croc-en-jambe. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# faire un forcing
## Francès
### Verb

faire un forcing
* (esports de pilota) pressionar

#### Sinònims

* harceler

### Vegeu també

* faire un forcing. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# funyir
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fuˈɲi/ Occidental: nord-occidental /fuˈɲi/ valencià /fuˈɲiɾ/, /fuˈɲi/
   * Rimes: -i(ɾ)
   * Homòfon: funyí
   * Etimologia: Variant de fonyar.

### Verb

funyir trans.
* (dialectal, central i nord-occidental) fènyer

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: funyo, funy, funyim

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·nyir (2)
* Heterograma de 6 lletres (finruy)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB