OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# feríssem
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəˈɾi.səm/, occidental /feˈɾi.sem/
   * Rimes: -isem

### Verb

feríssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb ferir.
# feríssim
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəˈɾi.sim/, occidental /feˈɾi.sim/
   * Rimes: -isim

### Verb

feríssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb ferir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·rís·sim (3)
* Anagrama: firmessi
# felpas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfel.pas/, meridional /ˈfel.pah/
       Americà: alt /ˈfel.p(a)s/, baix /ˈfel.pah/, austral /ˈfel.pas/
   * Rimes: -elpas

### Nom

felpas f. pl.
* forma plural de felpa

### Miscel·lània

* Síl·labes: fel·pas (2)
* Heterograma de 6 lletres (aeflps)
# felpudos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \felˈpu.ðos\, meridional \felˈpu.ðoh\
       Americà: alt /felˈpu.d(o)s/, baix \felˈpu.ðoh\, austral \felˈpu.ðos\
   * Rimes: -udos

### Nom

felpudos m. pl.
* forma plural de felpudo

### Miscel·lània

* Síl·labes: fel·pu·dos (3)
* Heterograma de 8 lletres (deflopsu)
# fels sobreeixits
## Català
### Nom

fels sobreeixits m. pl.
* Forma plural de fel sobreeixit.
# fels sofregides
## Català
### Nom

fels sofregides f. pl.
* Forma plural de fel sofregida.
# felonías
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fe.loˈni.as/, meridional /fe.loˈni.ah/
       Americà: alt /fe.loˈni.(a)s/, baix /fe.loˈni.ah/, austral /fe.loˈni.as/
   * Rimes: -ias

### Nom

felonías f. pl.
* forma plural de felonía
# fels sobreeixides
## Català
### Nom

fels sobreeixides f. pl.
* Forma plural de fel sobreeixida.
# felpa
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈfel.pa/
       Americà: alt /ˈfel.p(a)/, baix /ˈfel.pa/
   * Rimes: -elpa
   * Etimologia: D'origen incert.

### Nom

felpa f. ‎(normalment en singular, plural felpas)
* pelfa

#### Sinònims

* peluche

### Miscel·lània

* Síl·labes: fel·pa (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre felpa
# felpudo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \felˈpu.ðo\
       Americà: alt /f(e)lˈpu.do/, baix \felˈpu.ðo\
   * Rimes: -udo
   * Etimologia: De felpa i el sufix -udo.

### Nom

felpudo m. ‎(plural felpudos)
* pelut, estora, especialment a l'entrada de les cases

#### Sinònims

* alfombrilla

### Miscel·lània

* Síl·labes: fel·pu·do (3)
* Heterograma de 7 lletres (deflopu)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre felpudo
# felt
## Anglès

   * Pronúncia: /fɛlt/
   * Àudio: EUA

### Verb

felt
* passat i participi de feel
# expedientarà
## Català

   * Pronúncia: oriental /əks.pə.ði.ən.təˈɾa/, occidental /eks.pe.ði.en.taˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

expedientarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de expedientar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pe·di·en·ta·rà (6)
# expedientassin
## Català
### Verb

expedientassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb expedientar.

#### Variants

* expedientessin, expedientessen, expedientassen, expedientaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pe·di·en·tas·sin (6)
# expedientassis
## Català
### Verb

expedientassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb expedientar.

#### Variants

* expedientessis, expedientesses, expedientasses, expedientares

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pe·di·en·tas·sis (6)
# expedientaré
## Català

   * Pronúncia: oriental /əks.pə.ði.ən.təˈɾe/, occidental /eks.pe.ði.en.taˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

expedientaré
* Primera persona del singular (jo) del futur de expedientar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pe·di·en·ta·ré (6)

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \eks.pe.ðjen.taˈɾe\, meridional \eh.pe.ðjeŋ.taˈɾe\
       Americà: alt /eks.pe.djen.t(a)ˈɾe/, baix \ekh.pe.ðjeŋ.taˈɾe\, austral \ekh.pe.ðjen.taˈɾe\
   * Rimes: -e

### Verb

expedientaré
* primera persona del singular (yo) del futur d'indicatiu del verb expedientar

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pe·dien·ta·ré (5)
# expedientaríeu
## Català

   * Pronúncia: oriental /əks.pə.ði.ən.təˈɾi.əw/, occidental /eks.pe.ði.en.taˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

expedientaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de expedientar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pe·di·en·ta·rí·eu (7)
# expedientassen
## Català
### Verb

expedientassen
* (valencià, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb expedientar.

#### Variants

* expedientessin, expedientessen, expedientassin, expedientaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pe·di·en·tas·sen (6)
# expedientasses
## Català
### Verb

expedientasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb expedientar.

#### Variants

* expedientessis, expedientesses, expedientassis, expedientares

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pe·di·en·tas·ses (6)
# expedientaries
## Català

   * Pronúncia: oriental /əks.pə.ði.ən.təˈɾi.əs/, occidental /eks.pe.ði.en.taˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

expedientaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de expedientar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pe·di·en·ta·ri·es (7)
# expedientaràs
## Català

   * Pronúncia: oriental /əks.pə.ði.ən.təˈɾas/, occidental /eks.pe.ði.en.taˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

expedientaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de expedientar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pe·di·en·ta·ràs (6)
* Anagrama: desapareixent
# expedientaríem
## Català

   * Pronúncia: oriental /əks.pə.ði.ən.təˈɾi.əm/, occidental /eks.pe.ði.en.taˈɾi.em/
   * Rimes: -iem

### Verb

expedientaríem
* Primera persona del plural (nosaltres) del condicional de expedientar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·pe·di·en·ta·rí·em (7)
# felanitxeres
## Català

   * Pronúncia: oriental /fə.ɫə.niˈt͡ʃe.ɾəs/, occidental /fe.ɫa.niˈt͡ʃe.ɾes/
   * Rimes: -eɾes

### Adjectiu

felanitxeres f. pl.
* Forma plural de felanitxera.

### Nom

felanitxeres f. pl.
* Forma plural de felanitxera.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·la·nit·xe·res (5)
# felanitxera
## Català

   * Pronúncia: oriental /fə.ɫə.niˈt͡ʃe.ɾə/, occidental /fe.ɫa.niˈt͡ʃe.ɾa/
   * Rimes: -eɾa

### Adjectiu

felanitxera f. ‎(plural felanitxeres)
* Forma femenina de felanitxer.

### Nom

felanitxera f. ‎(plural felanitxeres)
* Forma femenina de felanitxer.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·la·nit·xe·ra (5)
# felanitxer
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fə.ɫə.niˈt͡ʃe/ Occidental: nord-occidental /fe.ɫa.niˈt͡ʃe/, valencià /fe.ɫa.niˈt͡ʃeɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)
   * Etimologia: De Felanitx i el sufix -er.

### Adjectiu

felanitxer m. ‎(femení felanitxera, plural masculí felanitxers, plural femení felanitxeres)
* Relatiu o pertanyent a Felanitx.

#### Traduccions

* Castellà: felanigense $^{(es)}$

### Nom

felanitxer m. ‎(plural felanitxers, femení felanitxera)
* Persona que habita o és originària de Felanitx.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·la·nit·xer (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, DCVB
# fel sobreeixit
## Català

   * Etimologia: Literalment «vessament del fel», per la creença que la malaltia era provocada pel fel.

### Nom

fel sobreeixit m. ‎(plural fels sobreeixits)
* (central, nord-occidental) icterícia

#### Variants

* fel sobreeixida, fel sofregit

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DCVB
# fel sofregida
## Català

   * Etimologia: Variació paronímica de fel sobreeixida per caure en desús el verb sobreeixir.

### Nom

fel sofregida f. ‎(plural fels sofregides)
* (mallorquí) icterícia

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# felanitxers
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fə.ɫə.niˈt͡ʃes/ Occidental: nord-occidental /fe.ɫa.niˈt͡ʃes/, valencià /fe.ɫa.niˈt͡ʃeɾs/
   * Rimes: -e(ɾ)s

### Adjectiu

felanitxers m. pl.
* Forma plural de felanitxer.

### Nom

felanitxers m. pl.
* Forma plural de felanitxer.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·la·nit·xers (4)
# finition
## Francès

   * Pronúncia: /fi.niˈsjɔ̃/

### Nom

finition f. ‎(plural finitions)
* acabament
* acabat
# finite state automaton
## Anglès
### Nom

finite state automaton
* (videojocs) autòmat finit

#### Sinònims

* finite state machine
* FSM

### Vegeu també

* finite state automaton. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# finite state machine
## Anglès
### Nom

finite state machine
* (videojocs) autòmat finit

#### Sinònims

* finite state automaton
* FSM

### Vegeu també

* finite state machine. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# finiti
## Italià
### Verb

finiti
* participi passat masculí plural de finire
# finitions
## Francès

   * Pronúncia: /fi.niˈsjɔ̃/

### Nom

finitions f. pl.
* forma plural de finition
# finisti
## Italià
### Verb

finisti
* segona persona singular (tu) del passat de finire
# finita
## Italià
### Verb

finita
* participi passat femení singular de finire
# finiste
## Italià
### Verb

finiste
* segona persona plural (voi) del passat de finire
* segona persona plural (voi) de l'imperfet de subjuntiu de finire
# finite
## Italià
### Verb

finite
* participi passat femení plural de finire
* segona persona plural (voi) del present d'indicatiu de finire
* segona persona plural (voi) de l'imperatiu de finire
# extremest
## Anglès
### Adjectiu

extremest
* forma superlativa de extreme
# extremeña
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /eks.tɾeˈme.ɲa/, meridional /eh.tɾeˈme.ɲa/
       Americà: alt /eks.t͡s(e)ˈme.ɲa/, baix /ekh.tɾeˈme.ɲa/
   * Rimes: -eɲa

### Adjectiu

extremeña f. ‎(plural extremeñas)
* forma femenina de extremeño

### Nom

extremeña f. ‎(plural extremeñas)
* forma femenina de extremeño
# extremeñas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /eks.tɾeˈme.ɲas/, meridional /eh.tɾeˈme.ɲah/
       Americà: alt /eks.t͡seˈme.ɲ(a)s/, baix /ekh.tɾeˈme.ɲah/, austral /ekh.tɾeˈme.ɲas/
   * Rimes: -eɲas

### Adjectiu

extremeñas f. pl.
* forma plural de extremeña

### Nom

extremeñas f. pl.
* forma plural de extremeña
# extremer
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /əks.tɾəˈme/ Occidental: nord-occidental /eks.tɾeˈme/, valencià /eks.tɾeˈmeɾ/
   * Rimes: -e(ɾ)

### Nom

extremer m. ‎(plural extremers)
* queixal extremer

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·tre·mer (3)

## Anglès
### Adjectiu

extremer
* forma comparativa de extreme
# extremeny
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əks.tɾəˈmɛɲ/ balear /əks.tɾəˈməɲ/, /əks.tɾəˈmɛɲ/ Occidental: /eks.tɾeˈmeɲ/
   * Rimes: -ɛɲ
   * Etimologia: Del castellà extremeño.

### Adjectiu

extremeny m. ‎(femení extremenya, plural masculí extremenys, plural femení extremenyes)
* Originari, pertanyent o relatiu a Extremadura.

#### Traduccions

* Castellà: extremeño $^{(es)}$ m.
* Gallec: estremeño $^{(gl)}$

### Nom

extremeny m. ‎(plural extremenys, femení extremenya)
* Natural d’Extremadura.
* (només singular) Dialecte del lleonès parlat al sud de Salamanca i al nord-est d'Extremadura.

#### Traduccions

* Castellà: extremeño $^{(es)}$ m.
* Gallec: estremeño $^{(gl)}$
* Castellà: extremeño $^{(es)}$ m.
* Gallec: estremeño $^{(gl)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ex·tre·meny (3)

### Vegeu també

* Entrades en extremeny al Viccionari en català
* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, GEC
# fluïsques
## Català
### Verb

fluïsques
* (occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb fluir.

#### Variants

* flueixis, fluesquis

### Miscel·lània

* Anagrama: fluesquis
# fluïgueu
## Català
### Verb

fluïgueu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb fluir.

#### Variants

* fluïu
# fluïra
## Català
### Verb

fluïra
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb fluir.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb fluir.

#### Variants

* [1] fluïssi, fluís
* [2] fluïssi, fluís

### Miscel·lània

* Anagrames: afluir, friülà
# fluïsca
## Català
### Verb

fluïsca
* (occidental) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb fluir.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb fluir.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb fluir.

#### Variants

* [1] flueixi, fluesqui
* [2] flueixi, fluesqui
* [3] flueixi, fluesqui

### Miscel·lània

* Síl·labes: flu·ïs·ca (3)
* Heterograma de 7 lletres (acfilsu)
* Anagrama: afluïsc
# fluïssen
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɫuˈi.sən/, occidental /fɫuˈi.sen/
   * Rimes: -isen

### Verb

fluïssen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb fluir.

#### Variants

* fluïssin, fluïren

### Miscel·lània

* Anagrames: insufles, insuflés, unflessi
# fluïren
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɫuˈi.ɾən/, occidental /fɫuˈi.ɾen/
   * Rimes: -iɾen

### Verb

fluïren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de fluir.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb fluir.

#### Variants

* [2] fluïssin, fluïssen
# fluïsc
## Català
### Verb

fluïsc
* (occidental) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de fluir.

#### Variants

* flueix, flueixo, fluesc, flueixi, fluïxo
# fluïres
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɫuˈi.ɾəs/, occidental /fɫuˈi.ɾes/
   * Rimes: -iɾes

### Verb

fluïres
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de fluir.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb fluir.

#### Variants

* [2] fluïssis, fluïsses

### Miscel·lània

* Anagrames: friülès, friülés
# fluïsquen
## Català
### Verb

fluïsquen
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb fluir.
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb fluir.

#### Variants

* [1] flueixin, fluesquin
* [2] flueixin, fluesquin

### Miscel·lània

* Anagrama: fluesquin
# fortuitously
## Anglès

   * Etimologia: De fortuitous i el sufix -ly.

### Adverbi

fortuitously ‎(comparatiu more fortuitously, superlatiu most fortuitously)
* fortuïtament
# fortunale
## Italià

   * Pronúncia: /for.tuˈnaː.le/
   * Etimologia: Derivat de fortuna.

### Adjectiu

fortunale inv. ‎(plural fortunali)
* fortunal

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·tu·nà·le (4)
* Heterograma de 9 lletres (aeflnortu)
# fortresses
## Anglès
### Nom

fortresses
* forma plural de fortress
# fortress
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Nom

fortress ‎(plural fortresses)
* (arquitectura) fortalesa, força, fort

#### Sinònims

* fort

### Vegeu també

* fortress. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# fortunal
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.tuˈnaɫ/ balear /foɾ.tuˈnaɫ/, /fur.tuˈnaɫ/ Occidental: /foɾ.tuˈnaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: De fortuna ‎(«tempesta») i el sufix -al, segle XV.

### Adjectiu

fortunal inv. ‎(plural fortunals)
* (antic) favorable
* (meteorologia) Temps tempestuós en la mar.

#### Traduccions

* Anglès: favorable $^{(en)}$
* Castellà: favorable $^{(es)}$
* Francès: favorable $^{(fr)}$
* Italià: fortunale $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·tu·nal (3)
* Heterograma de 8 lletres (aflnortu)

### Vegeu també

* Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom I.
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# fortunali
## Italià

   * Pronúncia: /for.tuˈnaː.li/

### Adjectiu

fortunali inv. pl.
* forma plural de fortunale
# fortuna
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /furˈtu.nə/ balear /foɾˈtu.nə/, /furˈtu.nə/ Occidental: /foɾˈtu.na/
   * Rimes: -una
   * Etimologia: Del llatí fortūna, segle XIV, de fors ‎(«sort, fortuna, atzar»).

### Nom

fortuna f. ‎(plural fortunes)
* Sort, particularment quan és bona.
    La fortuna de ser en el lloc adequat. La mala fortuna.
* Patrimoni o propietats que hom posseeix.
    Tenia una fortuna valorada en 100.000 euros.
* Tempesta, particularment en el mar.
* (obsolet) dissort

#### Compostos i expressions

* fer fortuna
* fortuna rodona

#### Traduccions

* Alemany: Schicksal $^{(de)}$ n., Glück $^{(de)}$ n.
* Anglès: fortune $^{(en)}$, chance $^{(en)}$
* Basc: adur $^{(eu)}$
* Belarús: до́ля $^{(be)}$ f. ‎(dólia)
* Búlgar: съдба́ $^{(bg)}$ f. ‎(sadbà)
* Castellà: fortuna $^{(es)}$ f.
* Eslovac: osud $^{(sk)}$ m.
* Esperanto: sorto $^{(eo)}$
* Feroès: lagna $^{(fo)}$ f.
* Finès: kohtalo $^{(fi)}$
* Francès: chance $^{(fr)}$ f., succès $^{(fr)}$ f., fortune $^{(fr)}$ f.
* Gallec: sorte $^{(gl)}$ f., fortuna $^{(gl)}$ f.
* Gal·lès: ffortiwn $^{(cy)}$ f.
* Grec: τύχη $^{(el)}$ f. ‎(tikhi)
* Grec antic: τύχη $^{(grc)}$ f. ‎(týkhē)
* Hebreu: גּוֹרָל‎ $^{(he)}$ m.
* Hongarès: végzet $^{(hu)}$
* Ídix: גורל‎ $^{(yi)}$ m.
* Islandès: örlög $^{(is)}$ n. pl.
* Italià: fortuna $^{(it)}$ f.
* Japonès: 運命 $^{(ja)}$
* Llatí: fortuna $^{(la)}$ f.
* Neerlandès: lot $^{(nl)}$ n.
* Occità: fortuna $^{(oc)}$ f.
* Polonès: fortuna $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: fortuna $^{(pt)}$ f.
* Romanès: soartă $^{(ro)}$ n.
* Rus: судьба́ $^{(ru)}$ f. ‎(sudbà)
* Txec: osud $^{(cs)}$ m.
* Ucraïnès: до́ля $^{(uk)}$ f. ‎(dòlia)
* Volapük: fät $^{(vo)}$
* Xinès: 命運 $^{(zh)}$ ‎(命运, mìngyùn)
* Alemany: Vermögen $^{(de)}$ n.
* Anglès: fortune $^{(en)}$
* Armeni: հարստություն $^{(hy)}$ ‎(harstutiun)
* Castellà: fortuna $^{(es)}$ f.
* Eslovac: bohatstvo $^{(sk)}$ n.
* Finès: omaisuus $^{(fi)}$
* Francès: fortune $^{(fr)}$ f.
* Gallec: fortuna $^{(gl)}$ f.
* Hebreu: הוֹן‎ $^{(he)}$ m.
* Hongarès: vagyon $^{(hu)}$
* Ídix: עשירות‎ $^{(yi)}$ n.
* Islandès: auður $^{(is)}$ m.
* Italià: fortuna $^{(it)}$ f.
* Japonès: 富 $^{(ja)}$
* Letó: manta $^{(lv)}$ f.
* Neerlandès: fortuin $^{(nl)}$ n., vermogen $^{(nl)}$ n.
* Portuguès: fortuna $^{(pt)}$ f.
* Romanès: avere $^{(ro)}$ f.
* Rus: бога́тство $^{(ru)}$ n. ‎(bogatstvo)
* Suec: förmögenhet $^{(sv)}$ c.
* Tai: สมบัติ $^{(th)}$
* Turc: servet $^{(tr)}$
* Txec: bohatství $^{(cs)}$ n.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·tu·na (3)
* Heterograma de 7 lletres (afnortu)
* Anagrama: furonat

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /foɾˈtu.na/
       Americà: alt /f(o)ɾˈtu.na/, baix /foɾˈtu.na/
   * Rimes: -una
   * Etimologia: Del llatí fortuna.

### Nom

fortuna f. ‎(plural fortunas)
* fortuna

#### Derivats

* afortunado
* afortunar

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·tu·na (3)
* Heterograma de 7 lletres (afnortu)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre fortuna
# fortuitamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /foɾˌtwi.taˈmen.te/
       Americà: alt /foɾˌtwi.taˈmen.t(e)/, baix /foɾˌtwi.taˈmen.te/
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De fortuito i el sufix -mente.

### Adverbi

fortuitamente
* fortuïtament

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·tui·ta·men·te (5)

## Italià

   * Pronúncia: /for.tuˌi.taˈmen.te/
   * Etimologia: De fortuito i el sufix -mente.

### Adverbi

fortuitamente
* fortuïtament

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·tu·i·ta·mén·te (6)
# fortuitous
## Anglès
### Adjectiu

fortuitous ‎(comparatiu more fortuitous, superlatiu most fortuitous)
* fortuït
* (formal) afortunat

#### Sinònims

* lucky, fortunate
# fotéssem
## Català

   * Pronúncia: oriental /fuˈte.səm/, occidental /foˈte.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

fotéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fotre.
    [Nosaltres] fotéssim, fotéssem o fotérem.
# fotí
## Català

   * Pronúncia: oriental /fuˈti/, occidental /foˈti/
   * Rimes: -i

### Verb

fotí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de fotre.
    [Jo] fotí o vaig fotre.
# fotés
## Català

   * Pronúncia: oriental /fuˈtes/, occidental /foˈtes/
   * Rimes: -es

### Verb

fotés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb fotre.
    [Jo] fotés o fotera.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb fotre.
    [Ell/ella/vostè] fotés o fotera.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·tés (2)
* Anagrames: estof, tofes
# fotéssiu
## Català

   * Pronúncia: oriental /fuˈte.siw/, occidental /foˈte.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

fotéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb fotre.
    [Vosaltres/vós] fotéssiu, fotésseu o fotéreu.
# fotéreu
## Català

   * Pronúncia: oriental /fuˈte.ɾəw/, occidental /foˈte.ɾew/
   * Rimes: -eɾew

### Verb

fotéreu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de fotre.
    [Vosaltres/vós] fotéreu o vau/vàreu fotre.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb fotre.
    Forma valenciana: [vosaltres/vós] fotéssiu, fotésseu o fotéreu.
# fotésseu
## Català

   * Pronúncia: oriental /fuˈte.səw/, occidental /foˈte.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

fotésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb fotre.
    [Vosaltres/vós] fotéssiu, fotésseu o fotéreu.
# fotéssim
## Català

   * Pronúncia: oriental /fuˈte.sim/, occidental /foˈte.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

fotéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fotre.
    [Nosaltres] fotéssim, fotéssem o fotérem.
# eztabaidarentzat
## Basc
### Nom

eztabaidarentzat
* benefactiu indefinit de eztabaida
* benefactiu definit singular de eztabaida
# eztabaidatatik
## Basc
### Nom

eztabaidatatik
* ablatiu indefinit de eztabaida
# eztabaidatan
## Basc
### Nom

eztabaidatan
* inessiu indefinit de eztabaida
# eztabaidataraino
## Basc
### Nom

eztabaidataraino
* terminatiu indefinit de eztabaida
# eztabaidatarantz
## Basc
### Nom

eztabaidatarantz
* al·latiu direccional indefinit de eztabaida
# eztabaidatako
## Basc
### Nom

eztabaidatako
* genitiu locatiu indefinit de eztabaida
# eztabaidatara
## Basc
### Nom

eztabaidatara
* al·latiu indefinit de eztabaida
# eztabaidatik
## Basc
### Nom

eztabaidatik
* ablatiu definit singular de eztabaida
# eztabaidari
## Basc
### Nom

eztabaidari
* datiu indefinit de eztabaida
* datiu definit singular de eztabaida
# eztabaidarik
## Basc
### Nom

eztabaidarik
* partitiu indefinit de eztabaida
# formatéssem
## Català
### Verb

formatéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb formatar.
# formatéssiu
## Català
### Verb

formatéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb formatar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·ma·tés·siu (4)
* Anagrama: triomfàsseu
# formava
## Català
### Verb

formava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de formar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de formar.
# formavi
## Català
### Verb

formavi
* (col·loquial septentrional) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de formar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·ma·vi (3)
* Heterograma de 7 lletres (afimorv)
* Anagrama: firmavo

## Llatí

   * Pronúncia: /foːrˈmaː.wiː/

### Verb

fōrmāvī
* primera persona singular del pretèrit perfet d'indicatiu actiu de fōrmō
# formatésseu
## Català
### Verb

formatésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb formatar.
# formatí
## Català
### Verb

formatí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de formatar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·ma·tí (3)
* Heterograma de 7 lletres (afimort)
* Anagrames: fitoram, triomfa, triomfà
# formau
## Català
### Verb

formau
* (balear, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de formar.
* (balear, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb formar.