OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# infans
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈɪn.fans/
   * Etimologia: Derivat de in- i fāns.

### Adjectiu

īnfāns m. f. n. ‎(genitiu īnfāntis, comparatiu infantior, superlatiu infantissimus)
* mut, callat
* nadó
* infant

#### Declinació

Tercera declinació, nominatiu d'una terminació.
| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Cas | Masc./Fem. | Neutre | Masc./Fem. | Neutre |
| Nominatiu | īnfāns | īnfāns | īnfantēs | īnfantia |
| Vocatiu | īnfāns | īnfāns | īnfantēs | īnfantia |
| Acusatiu | īnfantem | īnfāns | īnfantēs | īnfantia |
| Genitiu | īnfantis | īnfantis | īnfantium | īnfantium |
| Datiu | īnfantī | īnfantī | īnfantibus | īnfantibus |
| Ablatiu | īnfantī | īnfantī | īnfantibus | īnfantibus |

### Nom

īnfāns m. ‎(genitiu īnfantis)
* infant

#### Declinació

3a declinació -, -is (tema i) :
| Cas | Singular | Plural |
| Nominatiu | īnfāns | īnfantēs |
| Vocatiu | īnfāns | īnfantēs |
| Acusatiu | īnfantem | īnfantēs |
| Genitiu | īnfantis | īnfantium |
| Datiu | īnfantī | īnfantibus |
| Ablatiu | īnfante | īnfantibus |
# infant
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /iɱˈfan/ balear /iɱˈfant/, /iɱˈfan/ Occidental: nord-occidental /iɱˈfan/ valencià /iɱˈfant/, /iɱˈfan/
   * Rimes: -ant
   * Etimologia: Del llatí īnfante(m), acusatiu de infans ‎(literalment «que no parla»), segle XIII. En sentit militar, de l’italià fante.

### Nom

infant m. ‎(plural infants)
* Nen, persona que encara no ha assolit l'edat adulta, d'entre els 0 i els 13 anys de vida.
* Soldat d'infanteria.
* En la monarquia espanyola, fill o filla que no hereta el tron.

#### Derivats

infanteria, infantesa, infantessa, infantar, infantívol, pesainfants, infanticida, infanticidi, infantil

#### Sinònims

* Nen: criatura, manyac, marrec, noi, petarrell, vailet, xic, nin, xiquet.

#### Traduccions

* Alemany: Kind $^{(de)}$, Säugling $^{(de)}$ m.
* Anglès: infant $^{(en)}$
* Àrab: رَضِيع‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: երեխա $^{(hy)}$ ‎(ierekhà)
* Búlgar: бебе $^{(bg)}$ n. ‎(bebe)
* Castellà: niño $^{(es)}$
* Coreà: 유아 $^{(ko)}$ ‎(yua)
* Eslovac: dojča $^{(sk)}$ n.
* Esperanto: infano $^{(eo)}$
* Feroès: barn $^{(fo)}$ n.
* Francès: enfant $^{(fr)}$
* Grec: βρέφος $^{(el)}$ n. ‎(vrefos), νήπιο $^{(el)}$ n. ‎(nípio)
* Grec antic: βρέφος $^{(grc)}$ n. ‎(bréphos)
* Hebreu: עולל‎ $^{(he)}$ m.
* Hindi: बच्चा $^{(hi)}$, शिशु $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: csecsemő $^{(hu)}$
* Italià: bambino $^{(it)}$ m.
* Japonès: 赤ちゃん $^{(ja)}$
* Kirguís: наристе $^{(ky)}$ ‎(nariste)
* Llatí: infans $^{(la)}$ m. f.
* Llengua de signes catalana: BAIX $^{(csc)}$
* Noruec: spedbarn $^{(no)}$ n.
* Polonès: niemowlę $^{(pl)}$ n., niemowlak $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: infante $^{(pt)}$ m. f.
* Romanès: bebeluș $^{(ro)}$ m.
* Rus: младе́нец $^{(ru)}$ m. ‎(mladénets), ребёнок $^{(ru)}$ m. ‎(rebiónok), дитя́ $^{(ru)}$ n. ‎(ditià)
* Tai: ทารก $^{(th)}$
* Turc: bebek $^{(tr)}$
* Txec: kojenec $^{(cs)}$ m., nemluvně $^{(cs)}$ n.
* Ucraïnès: немовля $^{(uk)}$ ‎(nemovlia)
* Xinès: 嬰兒 $^{(zh)}$ ‎(婴儿, yīng'ér)
* Castellà: infante $^{(es)}$

### Nom

infant m. ‎(plural infants, femení infanta o infantessa)
* Títol nobiliari atorgat en alguns regnes als fills d'un rei que no són l'hereu. L'infant és germà o germana del príncep.

#### Traduccions

* Castellà: infante $^{(es)}$

### Verb

infant
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de infantar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·fant (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, Optimot

## Anglès

   * Pronúncia: /ˈɪn.fənt/ àudio (EUA)

### Nom

infant ‎(plural infants)
* Infant, nen
* (ensenyament) pàrvul
# infanta
## Català

   * Pronúncia: oriental /iɱˈfan.tə/, occidental /iɱˈfan.ta/
   * Rimes: -anta

### Nom

infanta f. ‎(plural infantes)
* Forma femenina de infant.

### Verb

infanta
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de infantar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb infantar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·fan·ta (3)
* Anagrama: afinant

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \iɱˈfan.ta\, meridional \iɱˈfaŋ.ta\
       Americà: alt \iɱˈfan.t(a)\, baix \iŋˈfaŋ.ta\, austral \iɱˈfan.ta\
   * Rimes: -anta

### Nom

infanta f. ‎(plural infantas)
* forma femenina de infante

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·fan·ta (3)
# interrompràs
## Català

   * Pronúncia: oriental //inˈtə.ɾumˈpr.əs/, occidental /in.te.romˈpɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

interrompràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de interrompre.
# interrompríeu
## Català

   * Pronúncia: oriental /in.tə.rumˈpɾi.əw/, occidental /in.te.romˈpɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

interrompríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de interrompre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·ter·rom·prí·eu (5)
* Anagrames: interrompireu, interrompíreu
# interromps
## Català

   * Pronúncia: oriental /in.təˈroms/, occidental /in.teˈroms/
   * Rimes: -oms

### Verb

interromps
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de interrompre.
# interrompudament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /in.tə.rumˌpu.ðəˈmen/ balear /in.tə.romˌpu.ðəˈment/, /in.tə.rumˌpu.ðəˈmen/ Occidental: nord-occidental /in.te.romˌpu.ðaˈmen/ valencià /in.te.romˌpu.ðaˈment/, /in.te.romˌpu.ðaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De interromput i el sufix -ment, segle XX.

### Adverbi

interrompudament
* D'una manera interrompuda.

#### Antònims

* ininterrompudament, sense interrupció, d'una tongada, a raig, de rajada, d’un raig, com un boig, a raig fet, a balquena, a tesa, a tota tesa, com un boig, d’una tirada, d’un glop, d’un raig, d’una tirada, d’un alè, de carrera, en un sol cop, sense parar, d’una vegada, amb un aixec, de continu, inintermitentment, seguidament, sense intermitències, contínuament, continuadament, arreu, incessantment, sense treva, sense descans, sense descansar, seguit, sense solució de continuïtat, sense arrest, de manera contínua

#### Traduccions

* Anglès: interruptedly $^{(en)}$
* Castellà: interrumpidamente $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·ter·rom·pu·da·ment (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
# interrompré
## Català

   * Pronúncia: oriental /in.tə.rumˈpɾe/, occidental /in.te.romˈpɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

interrompré
* Primera persona del singular (jo) del futur de interrompre.
# interrompríem
## Català

   * Pronúncia: oriental /in.tə.rumˈpɾi.əm/, occidental /in.te.romˈpɾi.ɛm/

### Verb

interrompríem
* Primera persona del plural (nosaltres) del condicional de interrompre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·ter·rom·prí·em (5)
* Anagrames: interrompirem, interrompírem
# aiguabates
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌaj.ɣwəˈβa.təs/, occidental /ˌaj.ɣwaˈba.tes/
   * Rimes: -ates

### Verb

aiguabates
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb aiguabatre.
    [Que tu] aiguabatis o aiguabates; [tu] no aiguabatis o aiguabates.
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de aiguabatre.
    Forma col·loquial per [tu] aiguabats.
# altejam
## Català
### Verb

altejam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de altejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: al·te·jam (3)
* Anagrama: malejat
# altejares
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əɫ.təˈʒa.ɾəs/ balear /əɫ.təˈd͡ʒa.ɾəs/, /əɫ.təˈʒa.ɾəs/ Occidental: nord-occidental /aɫ.teˈʒa.ɾes/, valencià /aɫ.teˈd͡ʒa.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

altejares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de altejar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb altejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: al·te·ja·res (4)
* Anagrama: saltejaré
# altejar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əɫ.təˈʒa/ balear /əɫ.təˈd͡ʒa/, /əɫ.təˈʒa/ Occidental: nord-occidental /aɫ.teˈʒa/ valencià /aɫ.teˈd͡ʒaɾ/, /aɫ.teˈd͡ʒa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: altejà
   * Etimologia: De alt i el sufix -ejar.

### Verb

altejar intr.
* (mallorquí, menorquí) Ser més o menys alt.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: altejo, alteja, altegem Vocal rizotònica: /ɛ/, /ə/, /e/

#### Traduccions

* Castellà: altear $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: al·te·jar (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# altejaran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /əɫ.tə.ʒəˈɾan/ Occidental: nord-occidental /aɫ.te.ʒaˈɾan/, valencià /aɫ.te.d͡ʒaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

altejaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de altejar.
# altejara
## Català
### Verb

altejara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb altejar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb altejar.
# altejaren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əɫ.təˈʒa.ɾən/ balear /əɫ.təˈd͡ʒa.ɾən/, /əɫ.təˈʒa.ɾən/ Occidental: nord-occidental /aɫ.teˈʒa.ɾen/, valencià /aɫ.teˈd͡ʒa.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

altejaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de altejar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb altejar.
# institution scolaire
## Francès
### Nom

institution scolaire m. ‎(plural institutions scolaires)
* centre educatiu

#### Sinònims

* centre d'enseignement
* centre éducatif
* centre scolaire
* établissement d'enseignement
* établissement scolaire

### Vegeu també

* institution scolaire. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# institutionalised
## Anglès
### Verb

institutionalised
* passat i participi de institutionalise
# institutionalisering
## Suec

   * Etimologia: De institutionalisera ‎(«institucionalitzar») i el sufix -ing.

### Nom

institutionalisering c. ‎(plural indefinit institutionaliseringar, plural definit institutionaliseringarna)
* institucionalització

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada institutionalisering al Svenska Akademiens ordlista.
# institutional self-assessment
## Anglès
### Nom

institutional self-assessment
* autoavaluació institucional

### Vegeu també

* institutional self-assessment. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# institution educative
## Francès
### Nom

institution educative f. ‎(plural institutions educatives)
* institució educativa

### Vegeu també

* institution educative. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# institutional analysis
## Anglès
### Nom

institutional analysis
* anàlisi institucional

### Vegeu també

* institutional analysis. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# institutional pedagogy
## Anglès
### Nom

institutional pedagogy
* pedagogia institucional

### Vegeu també

* institutional pedagogy. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# institutional
## Anglès
### Adjectiu

institutional ‎(comparatiu more institutional, superlatiu most institutional)
* institucional

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# institutional evaluation
## Anglès
### Nom

institutional evaluation
* avaluació de centres educatius

#### Sinònims

* evaluation of educational institutions
* school evaluation

### Vegeu també

* institutional evaluation. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# institutionalise
## Anglès
### Verb

institutionalise ‎(3a persona singular present institutionalises, gerundi institutionalising, passat i participi institutionalised)
* (britànic) forma alternativa de institutionalize
# incalculablemente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \iŋ.kal.kuˌla.βleˈmen.te\
       Americà: alt \iŋ.kal.kuˌla.bleˈmen.t(e)\, baix \iŋ.kal.kuˌla.βleˈmen.te\
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De incalculable i el sufix -mente.

### Adverbi

incalculablemente
* incalculablement

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·cal·cu·la·ble·men·te (7)
# incanalai
## Italià
### Verb

incanalai
* primera persona singular (io) del passat de incanalare
# incalculablement
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /iŋ.kəɫ.kuˌɫab.bɫəˈmen/, /iŋ.kəɫ.kuˌɫa.βɫəˈmen/ balear /iŋ.kəɫ.kuˌɫab.bɫəˈment/, /iŋ.kəɫ.kuˌɫab.bɫəˈmen/ Occidental: nord-occidental /iŋ.kaɫ.kuˌɫab.bɫeˈmen/, /iŋ.kaɫ.kuˌɫa.βɫeˈmen/ valencià /iŋ.kaɫ.kuˌɫa.bɫeˈment/, /iŋ.kaɫ.kuˌɫa.βɫeˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De incalculable i el sufix -ment.

### Adverbi

incalculablement
* D’una manera incalculable.

#### Traduccions

* Anglès: incalculably $^{(en)}$
* Castellà: incalculablemente $^{(es)}$
* Francès: incalculablement $^{(fr)}$
* Italià: incalcolabilmente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·cal·cu·la·ble·ment (6)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Francès
### Adverbi

incalculablement
* incalculablement
# incalculably
## Anglès

   * Etimologia: De incalculable i el sufix -ly.

### Adverbi

incalculably ‎(comparatiu more incalculably, superlatiu most incalculably)
* incalculablement

#### Antònims

* calculably
# incana
## Llatí

   * Pronúncia: /ɪŋˈkaː.naː/, /ɪŋˈkaː.na/

### Adjectiu

incānā
* ablatiu femení singular de incānus
incāna
* nominatiu femení singular de incānus
* nominatiu neutre plural de incānus
* vocatiu femení singular de incānus
* vocatiu neutre plural de incānus
* acusatiu neutre plural de incānus
# incanalammo
## Italià
### Verb

incanalammo
* primera persona plural (noi) del passat de incanalare
# incalcolabilmente
## Italià

   * Pronúncia: /iŋ.kal.koˌla.bilˈmen.te/
   * Etimologia: De incalcolabile i el sufix -mente.

### Adverbi

incalcolabilmente
* incalculablement

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·cal·co·la·bil·mén·te (7)
# incalculable
## Anglès

   * Etimologia: Del prefix in- i calculable.

### Adjectiu

incalculable ‎(comparatiu more incalculable, superlatiu most incalculable)
* incalculable
* imprevisible
# incanae
## Llatí

   * Pronúncia: /ɪŋˈkaː.naj/

### Adjectiu

incānae
* nominatiu femení plural de incānus
* vocatiu femení plural de incānus
* genitiu femení singular de incānus
* datiu femení singular de incānus
# incanala
## Italià
### Verb

incanala
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del present d'indicatiu de incanalare
* segona persona singular (tu) de l'imperatiu de incanalare
# albergue juvenil
## Castellà
### Nom

albergue juvenil m. ‎(plural albergues juveniles)
* alberg de joventut

### Vegeu també

* albergue juvenil. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# albergueguessa
## Català
### Verb

albergueguessa
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb albergar.
# albergueguesses
## Català
### Verb

albergueguesses
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb albergar.
# albergue
## Català
### Verb

albergue
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de albergar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb albergar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb albergar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb albergar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: al·ber·gue (3)
* Anagrames: baleguer, blegareu, blegàreu

## Castellà

   * Pronúncia: \alˈβeɾ.ɣe\
   * Rimes: -eɾɡe
   * Etimologia: Del català alberg.

### Nom

albergue m. ‎(plural albergues)
* alberg

### Miscel·lània

* Síl·labes: al·ber·gue (3)

## Portuguès

   * Etimologia: Del català alberg.

### Nom

albergue m. ‎(plural albergues)
* alberg
# albergu
## Sicilià
### Nom

albergu m.
* hotel, alberg
# alberguegués
## Català
### Verb

alberguegués
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb albergar.
# albergs de joventut
## Català
### Nom

albergs de joventut m. pl.
* Forma plural de alberg de joventut.
# alberguegueu
## Català
### Verb

alberguegueu
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb albergar.
# albergueguessen
## Català
### Verb

albergueguessen
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb albergar.
# albergueguem
## Català
### Verb

albergueguem
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb albergar.
# amagassen
## Català
### Verb

amagassen
* (valencià, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb amagar.
# amagasses
## Català
### Verb

amagasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb amagar.
# amagatons
## Català

   * Pronúncia: oriental /ə.mə.ɣəˈtons/, occidental /a.ma.ɣaˈtons/
   * Rimes: -ons
   * Etimologia: De amagar i el sufix -ons, segle XVI.

### Adverbi

amagatons
* Utilitzat en la locució d'amagatons.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ma·ga·tons (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# amagaríveu
## Català
### Verb

amagaríveu
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de amagar.
# amagat
## Català

   * Pronúncia: oriental /ə.məˈɣat/, occidental /a.maˈɣat/
   * Rimes: -at
   * Etimologia: De amagar.

### Adjectiu

amagat m. ‎(femení amagada, plural masculí amagats, plural femení amagades)
* No manifest a la vista.

#### Derivats

* amagadament
* d'amagat

#### Traduccions

* Alemany: versteckt $^{(de)}$
* Anglès: hidden $^{(en)}$
* Castellà: escondido $^{(es)}$ m., oculto $^{(es)}$ m.
* Francès: caché $^{(fr)}$
* Llengua de signes catalana: AMAGAR $^{(csc)}$

### Verb

amagat
* Participi masculí singular del verb amagar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ma·gat (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# amagassin
## Català
### Verb

amagassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb amagar.
# amagassis
## Català
### Verb

amagassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb amagar.
# amagatall
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.mə.ɣəˈtaʎ/ balear /ə.mə.ɣəˈtaʎ/, /ə.mə.ɣəˈtaj/ Occidental: /a.ma.ɣaˈtaʎ/
   * Rimes: -aʎ
   * Etimologia: De amagar, l'infix -at- i el sufix -all, segle XIII.

### Nom

amagatall m. ‎(plural amagatalls)
* Lloc per amagar alguna cosa o amagar-s'hi.

#### Sinònims

* amagador

#### Traduccions

* Alemany: Versteck $^{(de)}$ n.
* Anglès: hiding $^{(en)}$ place
* Castellà: escondite $^{(es)}$, escondrijo $^{(es)}$
* Francès: cachette $^{(fr)}$
* Italià: biscanto $^{(it)}$, nascondiglio $^{(it)}$
* Llatí: latibulum $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: AMAGAR $^{(csc)}$
* Romanès: ascunzătoare $^{(ro)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ma·ga·tall (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Diccionari Catalá-Castellá-Llatí-Frances-Italiá: Per una societat de catalans. Barcelona, 1839. Tom I.
# alégale
## Francès

   * Pronúncia: /a.leˈgal/

### Adjectiu

alégale f. ‎(plural alégales)
* forma femenina de alégal
# alés
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈɫes/, occidental /aˈɫes/
   * Rimes: -es

### Verb

alés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb alar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb alar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·lés (2)
* Anagrames: Elsa, lesa
# aléssem
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈɫe.səm/, occidental /aˈɫe.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

aléssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb alar.

### Miscel·lània

* Anagrama: maleses
# aléa moral
## Francès
### Nom

aléa moral m.
* (economia) risc moral

### Vegeu també

* aléa moral. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 30 setembre 2014].
# alè
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əˈɫɛ/ balear /əˈɫə/, /əˈɫɛ/ Occidental: /aˈɫe/
   * Rimes: -ɛ
   * Parònim: al·lè
   * Etimologia: Derivat de alenar.

### Nom

alè m. ‎(plural alens)
* Aire que surt per la boca o el nas com a conseqüència de la respiració.
    Jo què sabia d'alens que se trobaven, / de cabells que s'embullaven, / de mans i de perfums. (Antònia Font, Viure sense tu)

#### Variants

* alé (valencià)

#### Notes

En català septentrional s'usa en femení: una alè.

#### Traduccions

* Albanès: frymë $^{(sq)}$
* Alemany: Atem $^{(de)}$ m., Atemzug $^{(de)}$ m.
* Anglès: breath $^{(en)}$
* Armeni: շունչ $^{(hy)}$ ‎(xuntx)
* Bretó: anal $^{(br)}$
* Búlgar: вдишване $^{(bg)}$ n. ‎(vdixvane)
* Castellà: aliento $^{(es)}$
* Esperanto: spiraĵo $^{(eo)}$
* Finès: hengitys $^{(fi)}$
* Francès: souffle $^{(fr)}$
* Friülà: flât $^{(fur)}$ m.
* Gal·lès: anadl $^{(cy)}$ m. f.
* Grec: αναπνοή $^{(el)}$ f. ‎(anapnoí)
* Grec antic: πνοή $^{(grc)}$ f. ‎(pnoḗ)
* Hindi: दम $^{(hi)}$ m.
* Indonesi: napas $^{(id)}$
* Italià: fiato $^{(it)}$ m.
* Japonès: 呼吸 $^{(ja)}$
* Macedoni: здив $^{(mk)}$ m.
* Neerlandès: adem $^{(nl)}$ m.
* Noruec: åndedrag $^{(no)}$ n.
* Portuguès: fôlego $^{(pt)}$ m.
* Quítxua: sama $^{(qu)}$
* Romanès: alenă $^{(ro)}$ f., suflu $^{(ro)}$ m.
* Rus: вздох $^{(ru)}$ m. ‎(vzdokh)
* Suec: andetag $^{(sv)}$ n.
* Turc: nefes $^{(tr)}$
* Txec: dech $^{(cs)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·lè (2)
* Anagrama: ela $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# alèn
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈɫɛn/, occidental /aˈɫen/
   * Rimes: -ɛn

### Verb

alèn
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de alenar.
    Forma amb desinència zero baleàrica i algueresa: [jo] aleno, alene, alèn o aleni.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·lèn (2)
* Anagrama: Elna

## Català antic

   * Etimologia: Variant de allèn.

### Adverbi

alèn
* allà, més enllà

#### Variants

* alende, allens, allèn

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# alèxia
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈɫɛk.si.ə/, occidental /aˈɫɛk.si.a/
   * Rimes: -ɛksia
   * Etimologia: De prefix a- i el sufix -lèxia, del grec antic λέξῐς ‎(léxis, «elocució»).

### Nom

alèxia f. ‎(plural alèxies)
* Trastorn de llenguatge que es manifesta per la incapacitat d'entendre el llenguatge escrit a causa d'una afecció cerebral.

#### Traduccions

* Anglès: alexia $^{(en)}$
* Basc: alexia $^{(eu)}$
* Castellà: alexia $^{(es)}$
* Francès: alexie $^{(fr)}$, cécité verbale $^{(fr)}$
* Gallec: alexia $^{(gl)}$ f.
* Romanès: alexie $^{(ro)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·lè·xi·a (4)
* Anagrama: Eixalà

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* alèxia. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# alé
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈɫe/, occidental /aˈɫe/
   * Rimes: -e

### Nom

alé m. ‎(plural alens)
* (valencià) Forma alternativa de alè.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·lé (2)
* Anagrama: ela $^{(revers)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV
# inoculàssim
## Català
### Verb

inoculàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb inocular.

### Miscel·lània

* Síl·labes: in·o·cu·làs·sim (5)
* Anagrama: simulacions
# inoculàsseu
## Català
### Verb

inoculàsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb inocular.
# inoculàssiu
## Català
### Verb

inoculàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb inocular.
# inoculéssem
## Català
### Verb

inoculéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb inocular.
# inoculàssem
## Català
### Verb

inoculàssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb inocular.
# inoculàveu
## Català
### Verb

inoculàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de inocular.
# inoculésseu
## Català
### Verb

inoculésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb inocular.