OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# formatéssim
## Català
### Verb

formatéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb formatar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·ma·tés·sim (4)
* Anagrama: triomfàssem
# formaven
## Català
### Verb

formaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de formar.
# formaves
## Català
### Verb

formaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de formar.
# februāris
## Letó
### Nom

februāris
* febrer

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | janvāris | februāris | marts | aprīlis | maijs | jūnijs | jūlijs | augusts | septembris | oktobris | novembris | decembris |
# fecha
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈfe.t͡ʃa/
       Americà: alt /ˈfe.t͡ʃ(a)/, baix /ˈfe.t͡ʃa/
   * Rimes: -etʃa

### Nom

fecha f. ‎(plural fechas)
* data

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·cha (2)
# fece
## Italià
### Verb

fece
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del passat de fare
# fecen
## Català antic
### Verb

fecen
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) del present de subjuntiu de fer
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) de l'imperatiu de fer

#### Variants

* [1] faguen
* [2] faguen
# fecero
## Italià
### Verb

fecero
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del passat de fare
# fecal
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəˈkaɫ/, occidental /feˈkaɫ/
   * Rimes: -al
   * Etimologia: Del llatí faecalis, segle XV.

### Adjectiu

fecal inv. ‎(plural fecals)
* Relatiu o pertanyent als excrements.

#### Traduccions

* Anglès: fecal $^{(en)}$, faecal $^{(en)}$
* Castellà: fecal $^{(es)}$
* Francès: fécal $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·cal (2)
* Anagrames: calfe, fleca

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# feci
## Italià
### Verb

feci
* primera persona singular (io) del passat de fare

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfeː.kiː/

### Verb

fēcī
* primera persona singular del pretèrit perfet d'indicatiu actiu de facio
# fecals
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəˈkaɫs/, occidental /feˈkaɫs/
   * Rimes: -als

### Adjectiu

fecals inv. pl.
* Forma plural de fecal.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·cals (2)
* Heterograma de 6 lletres (acefls)
* Anagrames: calfes, calfés, escalf
# fechas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfe.t͡ʃas/, meridional /ˈfe.t͡ʃah/
       Americà: alt /ˈfe.t͡ʃ(a)s/, baix /ˈfe.t͡ʃah/, austral /ˈfe.t͡ʃas/
   * Rimes: -etʃas

### Nom

fechas f. pl.
* forma plural de fecha
# fressa
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfɾɛ.sə/, occidental /ˈfɾe.sa/
   * Rimes: -ɛsa
   * Etimologia: Derivat del verb fressar en el sentit de «refregar» i després de «deixar rastre».

### Nom

fressa f. ‎(plural fresses)
* Soroll continuat que denota la presència o acció d'algú.
* Rastre deixat per les bèsties.
* (valencià) Soroll que fan els cucs de seda.
* (mallorquí) Disfressa.

#### Compostos i expressions

* moure fressa, o fer fressa, fer soroll amb crits.
* molta fressa i poca endreça, una cosa que sembla important i té poca substància.

#### Sinònims

* brogit, enrenou, renou.

#### Traduccions

* Anglès: noise $^{(en)}$, murmur $^{(en)}$
* Castellà: ruido $^{(es)}$, fragor $^{(es)}$, freza $^{(es)}$ [2,3]
* Francès: bruit $^{(fr)}$, bruissement $^{(fr)}$, rumeur $^{(fr)}$
* Italià: rumore $^{(it)}$
* Llatí: stridor $^{(la)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fres·sa (2)
* Anagrames: farses, fasser, frases

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Labernia y Esteller, Pere. Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana y llatina., Tom I, Barcelona, 1864.
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: fressa
# fresquejo
## Català
### Verb

fresquejo
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de fresquejar.

#### Variants

* fresquege, fresquegi
# fresquejàreu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾəs.kəˈʒa.ɾəw/ balear /fɾəs.kəˈd͡ʒa.ɾəw/, /fɾəs.kəˈʒa.ɾəw/ Occidental: nord-occidental /fɾes.keˈʒa.ɾew/, valencià /fɾes.keˈd͡ʒa.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

fresquejàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de fresquejar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb fresquejar.

#### Variants

* [2] fresquegéssiu, fresquegésseu, fresquejàsseu
# fresquejàssem
## Català
### Verb

fresquejàssem
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fresquejar.

#### Variants

* fresquegéssim, fresquegéssem, fresquejàrem
# fresquejàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾəs.kəˈʒa.βəw/ balear /fɾəs.kəˈd͡ʒa.vəw/, /fɾəs.kəˈʒa.vəw/ Occidental: nord-occidental /fɾes.keˈʒa.βew/ valencià /fɾes.keˈd͡ʒa.vew/, /fɾes.keˈd͡ʒa.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

fresquejàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de fresquejar.
# fresquejà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾəs.kəˈʒa/ balear /fɾəs.kəˈd͡ʒa/, /fɾəs.kəˈʒa/ Occidental: nord-occidental /fɾes.keˈʒa/, valencià /fɾes.keˈd͡ʒa/
   * Rimes: -a

### Verb

fresquejà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de fresquejar.
# fresquejàrem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾəs.kəˈʒa.ɾəm/ balear /fɾəs.kəˈd͡ʒa.ɾəm/, /fɾəs.kəˈʒa.ɾəm/ Occidental: nord-occidental /fɾes.keˈʒa.ɾem/, valencià /fɾes.keˈd͡ʒa.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

fresquejàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de fresquejar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fresquejar.

#### Variants

* [2] fresquegéssim, fresquegéssem, fresquejàssem
# fresquejàsseu
## Català
### Verb

fresquejàsseu
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb fresquejar.

#### Variants

* fresquegéssiu, fresquegésseu, fresquejàreu
# frecuentaré
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fɾe.kwen.taˈɾe/, meridional \fɾe.kweŋ.taˈɾe\
       Americà: alt /fɾe.kwen.t(a)ˈɾe/, baix \fɾe.kweŋ.taˈɾe\, austral /fɾe.kwen.taˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

frecuentaré
* primera persona del singular (yo) del futur d'indicatiu del verb frecuentar
# frecuenté
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fɾe.kwenˈte/, meridional \fɾe.kweŋˈte\
       Americà: alt /f(ɾe).kwenˈte/, baix \fɾe.kweŋˈte\, austral /fɾe.kwenˈte/
   * Rimes: -e

### Verb

frecuenté
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb frecuentar

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·cuen·té (3)
# frecuencias de imagen
## Castellà
### Nom

frecuencias de imagen f. pl.
* forma plural de frecuencia de imagen
# frecuentes
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fɾeˈkwen.tes/, meridional \fɾeˈkweŋ.teh\
       Americà: alt /fɾeˈkwen.t(e)s/, baix \fɾeˈkweŋ.teh\, austral /fɾeˈkwen.tes/
   * Rimes: -entes

### Adjectiu

frecuentes inv. pl.
* forma plural de frecuente
# frecuentó
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fɾe.kwenˈto/, meridional \fɾe.kweŋˈto\
       Americà: alt /f(ɾe).kwenˈto/, baix \fɾe.kweŋˈto\, austral /fɾe.kwenˈto/
   * Rimes: -o

### Verb

frecuentó
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del passat simple del verb frecuentar

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·cuen·tó (3)
# frecuento
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fɾeˈkwen.to/, meridional \fɾeˈkweŋ.to\
       Americà: alt /fɾeˈkwen.t(o)/, baix \fɾeˈkweŋ.to\, austral /fɾeˈkwen.to/
   * Rimes: -ento

### Verb

frecuento
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb frecuentar

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·cuen·to (3)
# frecuente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fɾeˈkwen.te/, meridional \fɾeˈkweŋ.te\
       Americà: alt /fɾeˈkwen.t(e)/, baix \fɾeˈkweŋ.te\, austral /fɾeˈkwen.te/
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: Del llatí frequens.

### Adjectiu

frecuente inv. ‎(plural frecuentes)
* freqüent

#### Sinònims

* usual, común

#### Antònims

* infrecuente, raro, inusual

### Verb

frecuente
* primera persona del singular (yo) del present de subjuntiu del verb frecuentar
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del present de subjuntiu del verb frecuentar
* tercera persona del singular (él, ella, usted) de l'imperatiu del verb frecuentar

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·cuen·te (3)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre frecuente
# frecuentemente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fɾeˌkwen.teˈmen.te/, meridional \fɾeˌkweŋ.teˈmen.te\
       Americà: alt /fɾeˌkwen.teˈmen.t(e)/, baix \fɾeˌkweŋ.teˈmen.te\, austral /fɾeˌkwen.teˈmen.te/
   * Rimes: -ente

### Adverbi

frecuentemente
* freqüentment

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·cuen·te·men·te (5)
# fortissimi
## Italià

   * Pronúncia: /forˈtis.si.mi/

### Adjectiu

fortissimi m. pl.
* forma plural de fortissimo
# fortissimo
## Català

   * Pronúncia: /forˈti.si.mo/
   * Etimologia: De l'italià fortissimo ‎(«fortíssim»).

### Adverbi

fortissimo
* (italianisme, música) Amb so molt fort.

#### Traduccions

* Anglès: fortissimo $^{(en)}$
* Castellà: fortísimo $^{(es)}$
* Francès: fortissimo $^{(fr)}$
* Italià: fortissimo $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·tis·si·mo (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Anglès
### Adverbi

fortissimo ‎(no comparable)
* (música) fortissimo

## Italià

   * Pronúncia: /forˈtis.si.mo/

### Adjectiu

fortissimo m. ‎(femení fortissima, plural masculí fortissimi, plural femení fortissime)
* forma superlativa de forte ‎(«fortíssim»)

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·tìs·si·mo (4)
# fortitude
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfɔːtɪtjuːd/
   * Etimologia: De l’anglès mitjà , del francès antic , del llatí fortitūdō ‎(«valentia»).

### Nom

fortitude ‎(plural fortitudes)
* fortitud
# fortnightly
## Anglès

   * Etimologia: De fortnight i el sufix -ly.

### Adjectiu

fortnightly ‎(no comparable)
* quinzenal

### Adverbi

fortnightly ‎(no comparable)
* quinzenalment, cada dues setmanes
# fortor
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /furˈto/ balear /foɾˈto/, /furˈto/ Occidental: nord-occidental /forˈto/, valencià /foɾˈtoɾ/
   * Rimes: -o(ɾ)
   * Etimologia: De fort i el sufix -or

### Nom

fortor f. ‎(plural fortors)
* (col·loquial, mallorquí) Calentura, desig sexual.
    A sa meva edat no és normal dur aquesta fortor.

#### Relacionats

* anar fort

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·tor (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia (contingut explicit)
# fortitud
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.tiˈtut/ balear /foɾ.tiˈtut/, /fur.tiˈtut/ Occidental: /foɾ.tiˈtut/
   * Rimes: -ut
   * Etimologia: Del llatí fortitudo, segle XIV.

### Nom

fortitud f. ‎(plural fortituds)
* Fortesa, fortalesa, força, fermesa.
* Capacitat de l'ésser humà per afrontar situacions adverses.

#### Traduccions

* Alemany: Stärke $^{(de)}$ f. [1,2]
* Anglès: fortitude $^{(en)}$ [1,2]
* Castellà: fortaleza $^{(es)}$ f. [1,2]
* Francès: force $^{(fr)}$ f. [1,2]

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·ti·tud (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# fortors
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /furˈtos/ balear /foɾˈtos/, /furˈtos/ Occidental: nord-occidental /forˈtos/, valencià /foɾˈtoɾs/
   * Rimes: -o(ɾ)s

### Nom

fortors f. pl.
* Forma plural de fortor.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·tors (2)
# fortitudes
## Anglès
### Nom

fortitudes
* forma plural de fortitude
# fortium
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɔr.tɪ.ʊm/

### Adjectiu

fortium
* genitiu masculí/femení/neutre plural de fortis
# freturoses
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɾə.tuˈɾo.zəs/, occidental /fɾe.tuˈɾo.zes/
   * Rimes: -ozes

### Adjectiu

freturoses f. pl.
* Forma plural de freturosa.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·tu·ro·ses (4)
# fretwork
## Anglès
### Nom

fretwork ‎(comptable i incomptable, plural fretworks)
* (Orfebreria) calat

### Vegeu també

* fretwork. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# fretworks
## Anglès
### Nom

fretworks
* forma plural de fretwork
# freundschaftlichen
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈfʀɔɪ̯ntʃaftlɪçn̩/

### Adjectiu

freundschaftlichen
* forma declinada de freundschaftlich
# freturosos
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾə.tuˈɾo.zus/ balear /fɾə.tuˈɾo.zos/, /fɾə.tuˈɾo.zus/ Occidental: /fɾe.tuˈɾo.zos/
   * Rimes: -ozos

### Adjectiu

freturosos m. pl.
* Forma plural de freturós.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·tu·ro·sos (4)
# freturós
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɾə.tuˈɾos/, occidental /fɾe.tuˈɾos/
   * Rimes: -os
   * Etimologia: De fretura i el sufix -ós, segle XIV.

### Adjectiu

freturós m. ‎(femení freturosa, plural masculí freturosos, plural femení freturoses)
* Mancat, faltat, que no posseeix tal cosa

#### Traduccions

* Anglès: lacking $^{(en)}$
* Castellà: falto $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·tu·rós (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# freu
## Català

   * Pronúncia: /ˈfɾɛw/
   * Rimes: -ɛw
   * Etimologia: Del llatí vulgar *freteu, de fretum, segle XIII.

### Nom

freu m. ‎(plural freus)
* (central, balear) Estret poc fondo entre dues terres.

#### Traduccions

* Castellà: freo $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: fure

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# freundschaftliche
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈfʀɔɪ̯ntʃaftlɪçə/

### Adjectiu

freundschaftliche
* forma declinada de freundschaftlich
# freundschaftlichem
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈfʀɔɪ̯ntʃaftlɪçm̩/

### Adjectiu

freundschaftlichem
* forma declinada de freundschaftlich
# futuramente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /fuˌtu.ɾaˈmen.te/
       Americà: alt /fuˌtu.ɾaˈmen.t(e)/, baix /fuˌtu.ɾaˈmen.te/
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De futuro i el sufix -mente.

### Adverbi

futuramente
* futurament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·tu·ra·men·te (5)
# futurament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˌtu.ɾəˈmen/ balear /fuˌtu.ɾəˈment/, /fuˌtu.ɾəˈmen/ Occidental: nord-occidental /fuˌtu.ɾaˈmen/ valencià /fuˌtu.ɾaˈment/, /fuˌtu.ɾaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De futur i el sufix -ment.

### Adverbi

futurament
* En un període futur.

#### Traduccions

* Anglès: futureward $^{(en)}$
* Castellà: futuramente $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·tu·ra·ment (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# futureward
## Anglès

   * Etimologia: De future i el sufix -ward.

### Adverbi

futureward ‎(comparatiu more futureward, superlatiu most futureward)
* futurament
# futuro
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /fuˈtu.ɾo/
       Americà: alt /f(u)ˈtu.ɾo/, baix /fuˈtu.ɾo/
   * Rimes: -uɾo
   * Etimologia: Del llatí futūrus.

### Adjectiu

futuro m. ‎(femení futura, plural masculí futuros, plural femení futuras)
* futur

#### Sinònims

* venidero
* próximo

### Nom

futuro m. ‎(plural futuros)
* futur

#### Sinònims

* porvenir, mañana

### Miscel·lània

* Síl·labes: fu·tu·ro (3)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre futuro
# fututum
## Llatí

   * Pronúncia: /fʊˈtuː.tʊm/

### Verb

futūtum
* supí acusatiu de futuō
# futuras
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fuˈtu.ɾas/, meridional /fuˈtu.ɾah/
       Americà: alt /fuˈtu.(ɾa)s/, baix /fuˈtu.ɾah/, austral /fuˈtu.ɾas/
   * Rimes: -uɾas

### Adjectiu

futuras f. pl.
* forma plural de futura
# futuros
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /fuˈtu.ɾos/, meridional /fuˈtu.ɾoh/
       Americà: alt /fuˈtu.(ɾo)s/, baix /fuˈtu.ɾoh/, austral /fuˈtu.ɾos/
   * Rimes: -uɾos

### Adjectiu

futuros m. pl.
* forma plural de futuro (futurs)

### Nom

futuros m. pl.
* forma plural de futuro
# futurus
## Llatí

   * Pronúncia: /fʊˈtuː.rʊs/

### Verb

futūrus
* supí acusatiu de sum
# fenicios
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /feˈni.θjos/, meridional /feˈni.θjoh/
       Americà: alt /feˈni.s(jo)s/, baix /feˈni.sjoh/, austral /feˈni.sjos/
   * Rimes: -iθjos

### Nom

fenicios m. pl.
* forma plural de fenicio
# fenies
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəˈni.əs/, occidental /feˈni.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

fenies
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de fendre.

#### Variants

* feneves

### Miscel·lània

* Anagrama: feines

## Català antic
### Verb

fenies
* segona persona singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de fenir
# fenim
## Català antic
### Verb

fenim
* primera persona plural (nós, nosaltres) del present d'indicatiu de fenir
* primera persona plural (nós, nosaltres) del passat de fenir
* primera persona plural (nós, nosaltres) del present de subjuntiu de fenir
* primera persona plural (nós, nosaltres) de l'imperatiu de fenir

#### Variants

* [2] fenírem
* [3] feníam
* [4] feníam
# fenint
## Català antic
### Verb

fenint
* gerundi de fenir
# fenir
## Català antic
### Verb

fenir
* Forma alternativa de finir.

#### Conjugació
### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB, Faraudo, DTCA
# fenien
## Català

   * Pronúncia: oriental /fəˈni.ən/, occidental /feˈni.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

fenien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de fendre.

#### Variants

* feneven

## Català antic
### Verb

fenien
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) de l'imperfet d'indicatiu de fenir
# feniran
## Català antic
### Verb

feniran
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) del futur de fenir
# fenira
## Català antic
### Verb

fenira
* primera persona singular (io, yo, jo) de l'imperfet de subjuntiu de fenir
* tercera persona singular (él, eyl, ell) de l'imperfet de subjuntiu de fenir

#### Variants

* [1] fenís
* [2] fenís
# garagardorik
## Basc
### Nom

garagardorik
* partitiu indefinit de garagardo
# garagardorantz
## Basc
### Nom

garagardorantz
* al·latiu direccional definit singular de garagardo
# garagardori
## Basc
### Nom

garagardori
* datiu indefinit de garagardo
# garagardorengatik
## Basc
### Nom

garagardorengatik
* causal indefinit de garagardo
# garagardorentzat
## Basc
### Nom

garagardorentzat
* benefactiu indefinit de garagardo
# garagardorekin
## Basc
### Nom

garagardorekin
* comitatiu indefinit de garagardo
# garagardoren
## Basc
### Nom

garagardoren
* genitiu indefinit de garagardo
# garagardotako
## Basc
### Nom

garagardotako
* genitiu locatiu indefinit de garagardo
# furroguessi
## Català
### Verb

furroguessi
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb furrogar.
* (alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb furrogar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ro·gues·si (4)
# furroguessin
## Català
### Verb

furroguessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb furrogar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ro·gues·sin (4)
# furrogava
## Català
### Verb

furrogava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de furrogar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de furrogar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ro·ga·va (4)
# furroguem
## Català
### Verb

furroguem
* Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de furrogar.
* Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb furrogar.
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperatiu del verb furrogar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ro·guem (3)
# furroguen
## Català
### Verb

furroguen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de furrogar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ro·guen (3)
# furrogues
## Català
### Verb

furrogues
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de furrogar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ro·gues (3)
# furroguessis
## Català
### Verb

furroguessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb furrogar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ro·gues·sis (4)
# furrogau
## Català
### Verb

furrogau
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de furrogar.
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb furrogar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ro·gau (3)
# furrogaven
## Català
### Verb

furrogaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de furrogar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ro·ga·ven (4)
# furrogaves
## Català
### Verb

furrogaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de furrogar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fur·ro·ga·ves (4)
# gasped
## Anglès

   * Pronunciació: àudio (EUA)

### Verb

gasped
* passat i participi de gasp (esbufegar o panteixar).
# gaspes
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɡas.pəs/, occidental /ˈɡas.pes/

### Verb

gaspes
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de gaspar-se.
# gaspava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡəsˈpa.βə/, balear /ɡəsˈpa.və/ Occidental: nord-occidental /ɡasˈpa.βa/ valencià /ɡasˈpa.va/, /ɡasˈpa.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

gaspava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de gaspar-se.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de gaspar-se.
# gaspen
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɡas.pən/, occidental /ˈɡas.pen/

### Verb

gaspen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de gaspar-se.
# gaspatxo
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡəsˈpa.t͡ʃu/ balear /ɡəsˈpa.t͡ʃo/, /ɡəsˈpa.t͡ʃu/ Occidental: /ɡasˈpa.t͡ʃo/
   * Rimes: -atʃo
   * Etimologia: Del castellà gazpacho.

### Nom

gaspatxo m. ‎(plural gaspatxos)
* Sopa freda feta amb tomàquet, ceba, cogombre i pebrot picats i crus, molla de pa, pebre, sal, aigua, oli i vinagre.

#### Traduccions

* Castellà: gazpacho $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: gas·pat·xo (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# gaspaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡəsˈpa.βən/, balear /ɡəsˈpa.vən/ Occidental: nord-occidental /ɡasˈpa.βen/ valencià /ɡasˈpa.ven/, /ɡasˈpa.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

gaspaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de gaspar-se.
# gaspaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡəsˈpa.βəs/, balear /ɡəsˈpa.vəs/ Occidental: nord-occidental /ɡasˈpa.βes/ valencià /ɡasˈpa.ves/, /ɡasˈpa.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

gaspaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de gaspar-se.
# gaspessen
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡəsˈpe.sən/, occidental /ɡasˈpe.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

gaspessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb gaspar-se.

#### Variants

* gaspessin
# fissura horizontalis pulmonis dextri
## Llatí
### Nom

fissura horizontalis pulmonis dextri
* (Terminologia Anatomica) cissura horitzontal del pulmó dret

### Vegeu també

* fissura horizontalis pulmonis dextri. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fissum
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɪs.sʊm/

### Verb

fissum
* supí acusatiu de findō
# fissura choroidea
## Llatí
### Nom

fissura choroidea
* (Terminologia Anatomica) fissura coroïdal

### Vegeu també

* fissura choroidea. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# fissionéssiu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fi.si.uˈne.siw/ balear /fi.si.oˈne.siw/, /fi.si.uˈne.siw/ Occidental: /fi.si.oˈne.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

fissionéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb fissionar.

#### Variants

* fissionésseu, fissionàssiu, fissionàsseu, fissionàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: fis·si·o·nés·siu (5)