OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# grande
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈɡɾan.de/, meridional \ˈɡɾaŋ.de\
       Americà: alt /ˈɡɾan.de/, baix \ˈɡɾaŋ.de\, austral /ˈɡɾan.de/
   * Rimes: -ande
   * Etimologia: Del llatí grandis.

### Adjectiu

grande inv. ‎(plural grandes)
* gran (de mida)
* gros (de volum)

### Miscel·lània

* Síl·labes: gran·de (2)
* Heterograma de 6 lletres (adegnr)
* Anagrames: graden, rengad

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre grande

## Francès
### Adjectiu

grande f. ‎(plural grandes)
* forma femenina de grand

## Gallec

   * Pronúncia: /ˈɡɾan.de/
   * Etimologia: Del llatí grandis.

### Adjectiu

grande inv. ‎(plural grandes)
* gran

#### Antònims

* pequeno

### Miscel·lània

* Síl·labes: gran·de (2)
* Heterograma de 6 lletres (adegnr)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario da Real Academia Galega sobre grande
* Per a més informació vegeu l'entrada al Dicionário Estraviz sobre grande

## Italià

   * Pronúncia: /ˈɡran.de/
   * Etimologia: Del llatí grandis.

### Adjectiu

grande inv. ‎(plural grandi)
* gran

#### Variants

* grand', forma apostrofada davant substantiu començat per vocal
* gran, forma apocopada davant substantiu començat per consonant que no sigui s, z, x, gn, ps.
* più grande o maggiore, forma comparativa
* grandissimo o massimo, forma superlativa

### Miscel·lània

* Síl·labes: gràn·de (2)
* Heterograma de 6 lletres (adegnr)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Treccani sobre grande

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈɡran.dɛ/

### Adjectiu

grande
* nominatiu neutre singular de grandis
* vocatiu neutre singular de grandis
* acusatiu neutre singular de grandis

## Portuguès

   * Pronúncia: /ˈɡɾɐ̃.dɨ/, /ˈɡɾɐ̃.d͡ʒi/
   * Etimologia: Del llatí grandis.

### Adjectiu

grande inv. ‎(plural grandes)
* gran

#### Sinònims

* vasto, extenso
* numeroso, crescido
* importante
* intenso

#### Antònims

* pequeno

#### Relacionats

* maior
* máximo

#### Derivats

* grandão, grandalhão, grandinho, grandote, grandeza, grandioso

### Miscel·lània

* Síl·labes: gran·de (2)
* Heterograma de 6 lletres (adegnr)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Dicionário Priberam da Língua Portuguesa sobre grande
# grande roussette
## Francès
### Nom

grande roussette f. ‎(plural grandes roussettes)
* gatvaire
# gatonada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡə.tuˈna.ðə/ balear /ɡə.toˈna.ðə/, /ɡə.tuˈna.ðə/ Occidental: /ɡa.toˈna.ða/
   * Rimes: -ada
   * Etimologia: De gatonar, segle XVII.

### Nom

gatonada f. ‎(plural gatonades)
* gatinada

### Verb

gatonada
* Participi femení singular del verb gatonar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·to·na·da (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# gatolls
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ɡəˈtoʎs/ Occidental: nord-occidental /ɡaˈtoʎs/ valencià /ɡaˈtoʎs/, /ɡaˈtoʎʃ/
   * Rimes: -oʎs

### Nom

gatolls m. pl.
* Forma plural de gatoll.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·tolls (2)
* Anagrames: llagost, llogats
# gatonar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡə.tuˈna/ balear /ɡə.toˈna/, /ɡə.tuˈna/ Occidental: nord-occidental /ɡa.toˈna/ valencià /ɡa.toˈnaɾ/, /ɡa.toˈna/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: gatonà
   * Etimologia: De gató, segle XVII.

### Verb

gatonar intr.
* gatinar

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: gatono, gatona, gatonem Vocal rizotònica: /o/

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·to·nar (3)
* Anagrames: agontar, granota

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# gatonara
## Català
### Verb

gatonara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb gatonar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb gatonar.
# gatonaran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡə.tu.nəˈɾan/ balear /ɡə.to.nəˈɾan/, /ɡə.tu.nəˈɾan/ Occidental: /ɡa.to.naˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

gatonaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de gatonar.
# grup de col·loqui
## Català
### Nom

grup de col·loqui m. ‎(plural grups de col·loqui)
* Grup d'alumnes, generalment de nombre inferior al grup classe, que es constitueix amb la finalitat de realitzar activitats d'expressió oral i promoure així la seva participació i interacció.

#### Traduccions

* Anglès: colloquial group $^{(en)}$
* Castellà: grupo coloquial $^{(es)}$
* Francès: groupe de discussion $^{(fr)}$

### Vegeu també

* grup de col·loqui. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# grunyíssim
## Català

   * Pronúncia: /ɡɾuˈɲi.sim/
   * Rimes: -isim

### Verb

grunyíssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb grunyir.

#### Variants

* grunyiguéssem, grunyiguérem, grunyíssem, grunyírem
# grup amino
## Català
### Nom

grup amino m. ‎(plural grups amino)
* Grup químic format per hidrogen i nitrogen.

#### Traduccions

* Alemany: Aminogruppe $^{(de)}$ f.
* Anglès: amino group $^{(en)}$
* Castellà: grupo amino $^{(es)}$ m.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: Termcat
# grunyísseu
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡɾuˈɲi.səw/, occidental /ɡɾuˈɲi.sew/
   * Rimes: -isew

### Verb

grunyísseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb grunyir.

#### Variants

* grunyiguésseu, grunyiguéreu, grunyíssiu, grunyíreu
# grup classe
## Català
### Nom

grup classe m. ‎(plural grups classes)
* Conjunt d'estudiants que cursen la mateixa assignatura, nivell, grau o cicle i comparteixen habitualment la mateixa aula.

#### Sinònims

* classe

#### Traduccions

* Anglès: class $^{(en)}$, class group $^{(en)}$, classroom group $^{(en)}$
* Castellà: clase $^{(es)}$, grupo clase $^{(es)}$
* Francès: classe $^{(fr)}$, groupe classe $^{(fr)}$, groupe-classe $^{(fr)}$

### Vegeu també

* grup classe. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# grunyíssiu
## Català

   * Pronúncia: /ɡɾuˈɲi.siw/
   * Rimes: -isiw

### Verb

grunyíssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb grunyir.

#### Variants

* grunyiguésseu, grunyiguéreu, grunyísseu, grunyíreu
# grunyíveu
## Català
### Verb

grunyíveu
* (col·loquial nord-occidental, alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de grunyir.

#### Variants

* grunyíeu
# grunyíssem
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡɾuˈɲi.səm/, occidental /ɡɾuˈɲi.sem/
   * Rimes: -isem

### Verb

grunyíssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb grunyir.

#### Variants

* grunyiguéssem, grunyiguérem, grunyíssim, grunyírem
# zífids de Travers
## Català
### Nom

zífids de Travers m. pl.
* Forma plural de zífid de Travers.
# zífids de True
## Català
### Nom

zífids de True m. pl.
* Forma plural de zífid de True.
# zífids de l'Indopacífic
## Català
### Nom

zífids de l'Indopacífic m. pl.
* Forma plural de zífid de l'Indopacífic.
# zífids de Sowerby
## Català
### Nom

zífids de Sowerby m. pl.
* Forma plural de zífid de Sowerby.
# zífids de dents de pala
## Català
### Nom

zífids de dents de pala m. pl.
* Forma plural de zífid de dents de pala.
# zífids de dents de ginkgo
## Català
### Nom

zífids de dents de ginkgo m. pl.
* Forma plural de zífid de dents de ginkgo.
# zífids de Perrin
## Català
### Nom

zífids de Perrin m. pl.
* Forma plural de zífid de Perrin.
# zífids de Shepherd
## Català
### Nom

zífids de Shepherd m. pl.
* Forma plural de zífid de Shepherd.
# zífids de Stejneger
## Català
### Nom

zífids de Stejneger m. pl.
* Forma plural de zífid de Stejneger.
# zífids de Nishiwaki
## Català
### Nom

zífids de Nishiwaki m. pl.
* Forma plural de zífid de Nishiwaki.
# éthylméthylcellulose
## Francès
### Nom

éthylméthylcellulose f. ‎(plural éthylméthylcelluloses)
* (química) etilmetilcel·lulosa

#### Sinònims

* E465, usat com a additiu alimentari.

### Vegeu també

* éthylméthylcellulose. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 6 juny 2014].
# éthylméthylcelluloses
## Francès
### Nom

éthylméthylcelluloses f. pl.
* forma plural de éthylméthylcellulose
# ética
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈe.ti.ka/
       Americà: alt /ˈe.t(i).ka/, baix /ˈe.ti.ka/
   * Rimes: -etika
   * Homòfon: hética
   * Etimologia: Del llatí ethĭca, del grec antic ἠθική ‎(ēthikḗ).

### Nom

ética f. ‎(plural éticas)
* ètica

### Adjectiu

ética f. ‎(plural éticas)
* forma femenina de ético

### Miscel·lània

* Síl·labes: é·ti·ca (3)
* Anagrames: atice, aticé, caite

### Vegeu també

* ética. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre ética
# éthyle
## Francès

   * Pronúncia: /eˈtil/

### Nom

éthyle f. ‎(plural éthyles)
* (química) etil

### Vegeu també

* éthyle. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 6 juny 2014].
# éthyles
## Francès
### Nom

éthyles f. pl.
* forma plural de éthyle
# ética ambiental
## Castellà
### Nom

ética ambiental f. ‎(plural éticas ambientales)
* ètica ambiental

### Vegeu també

* ética ambiental. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# éticas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈe.ti.kas/, meridional /ˈe.ti.kah/
       Americà: alt /ˈe.ti.k(a)s/, baix /ˈe.ti.kah/, austral /ˈe.ti.kas/
   * Rimes: -etikas

### Nom

éticas f. pl.
* forma plural de ética
# éthylcelluloses
## Francès
### Nom

éthylcelluloses f. pl.
* forma plural de éthylcellulose
# éthylène-diamine-tétra-acétate
## Francès
### Nom

éthylène-diamine-tétra-acétate m. ‎(plural éthylène-diamine-tétra-acétates)
* (química) etilendiaminotetracetat, EDTA

### Vegeu també

* éthylène-diamine-tétra-acétate. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 6 juny 2014].
# éthylène-diamine-tétra-acétates
## Francès
### Nom

éthylène-diamine-tétra-acétates m. pl.
* forma plural de éthylène-diamine-tétra-acétate
# defugirem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /də.fu.ʒiˈɾɛm/ balear /də.fu.ʒiˈɾəm/, /də.fu.ʒiˈɾɛm/ Occidental: nord-occidental /de.fu.ʒiˈɾem/, valencià /de.fu.d͡ʒiˈɾem/
   * Rimes: -ɛm

### Verb

defugirem
* Primera persona del plural (nosaltres) del futur de defugir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·fu·gi·rem (4)
# defugires
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /də.fuˈʒi.ɾəs/ Occidental: nord-occidental /de.fuˈʒi.ɾes/, valencià /de.fuˈd͡ʒi.ɾes/
   * Rimes: -iɾes

### Verb

defugires
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de defugir.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb defugir.

#### Variants

* [2] defugiguesses, defugigueres, defugissis, defugisses

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·fu·gi·res (4)
# defugiran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /də.fu.ʒiˈɾan/ Occidental: nord-occidental /de.fu.ʒiˈɾan/, valencià /de.fu.d͡ʒiˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

defugiran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de defugir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·fu·gi·ran (4)
* Heterograma de 9 lletres (adefginru)
# defugireu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /də.fu.ʒiˈɾɛw/ balear /də.fu.ʒiˈɾəw/, /də.fu.ʒiˈɾɛw/ Occidental: nord-occidental /de.fu.ʒiˈɾew/, valencià /de.fu.d͡ʒiˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

defugireu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de defugir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·fu·gi·reu (4)
# defugiria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /də.fu.ʒiˈɾi.ə/ Occidental: nord-occidental /de.fu.ʒiˈɾi.a/, valencià /de.fu.d͡ʒiˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

defugiria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de defugir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de defugir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·fu·gi·ri·a (5)
# defugir
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /də.fuˈʒi/ Occidental: nord-occidental /de.fuˈʒi/ valencià /de.fuˈd͡ʒiɾ/, /de.fuˈd͡ʒi/
   * Rimes: -i(ɾ)
   * Homòfon: defugí
   * Etimologia: Del llatí defugere, segle XIII.

### Verb

defugir trans.
* eludir

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: defujo, defuig, defugim

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·fu·gir (3)
* Heterograma de 7 lletres (defgiru)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# defugira
## Català
### Verb

defugira
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb defugir.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb defugir.

#### Variants

* [1] defugigués, defugissi, defugiguera, defugís
* [2] defugigués, defugiguera, defugís

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·fu·gi·ra (4)
* Heterograma de 8 lletres (adefgiru)
# defugiren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /də.fuˈʒi.ɾən/ Occidental: nord-occidental /de.fuˈʒi.ɾen/, valencià /de.fuˈd͡ʒi.ɾen/
   * Rimes: -iɾen

### Verb

defugiren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de defugir.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb defugir.

#### Variants

* [2] defugiguessen, defugigueren, defugissin, defugissen

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·fu·gi·ren (4)
# defugirien
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /də.fu.ʒiˈɾi.ən/ Occidental: nord-occidental /de.fu.ʒiˈɾi.en/, valencià /de.fu.d͡ʒiˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

defugirien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de defugir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·fu·gi·ri·en (5)
# defugiries
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /də.fu.ʒiˈɾi.əs/ Occidental: nord-occidental /de.fu.ʒiˈɾi.es/, valencià /de.fu.d͡ʒiˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

defugiries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de defugir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: de·fu·gi·ri·es (5)
# guitarra-liras
## Castellà
### Nom

guitarra-liras f. pl.
* forma plural de guitarra-lira
# guitarra clàssica
## Català
### Nom

guitarra clàssica f. ‎(plural guitarres clàssiques)
* guitarra

#### Notes

S'anomena guitarra clàssica especialment quan convé distingir-la d'altres tipus de guitarra com ara la guitarra acústica o la guitarra flamenca.

#### Traduccions

* Anglès: classical guitar $^{(en)}$
* Castellà: guitarra clásica $^{(es)}$
* Francès: guitare classique $^{(fr)}$

### Vegeu també

* guitarra clàssica. Terminologia dels instruments musicals. Informació cedida per TERMCAT.
# guitarra de canya
## Català
### Nom

guitarra de canya f. ‎(plural guitarres de canya)
* bandúrria d'ossos

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* guitarra de canya. Terminologia dels instruments musicals. Informació cedida per TERMCAT.
# guitarra de doble mànec
## Català
### Nom

guitarra de doble mànec f. ‎(plural guitarres de doble mànec)
* Guitarra que té dos mànecs i que pot ser tant acústica com elèctrica.

#### Traduccions

* Anglès: double-neck guitar $^{(en)}$
* Castellà: guitarra de doble mástil $^{(es)}$
* Francès: guitare à deux manches $^{(fr)}$

### Vegeu també

* guitarra de doble mànec. Terminologia dels instruments musicals. Informació cedida per TERMCAT.
# guitarra acústica
## Català
### Nom

guitarra acústica f. ‎(plural guitarres acústiques)
* Guitarra amb les cordes de metall, el so de la qual és generat per la vibració de les cordes que s'amplifiquen en una caixa acústica de fusta o d'algun material acrílic, sense necessitat de cap mena d'amplificació elèctrica.

#### Traduccions

* Anglès: acoustic guitar $^{(en)}$
* Castellà: guitarra acústica $^{(es)}$
* Francès: guitare acoustique $^{(fr)}$
* Italià: chitarra acustica $^{(it)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* guitarra acústica. Terminologia dels instruments musicals. Informació cedida per TERMCAT.

## Castellà
### Nom

guitarra acústica f. ‎(plural guitarras acústicas)
* guitarra acústica

### Vegeu també

* guitarra acústica. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# guitarra barba negra
## Castellà
### Nom

guitarra barba negra f. ‎(plural guitarras barba negra)
* peix guitarra

### Vegeu també

* guitarra barba negra. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# guitarra batent
## Català
### Nom

guitarra batent f. ‎(plural guitarres batents)
* Guitarra variant de la guitarra espanyola de cinc ordres, que es toca amb un plectre.

#### Traduccions

* Anglès: battente guitar $^{(en)}$
* Castellà: guitarra batiente $^{(es)}$
* Francès: guitare en bateau $^{(fr)}$
* Italià: chitarra battente $^{(it)}$

### Vegeu també

* guitarra batent. Terminologia dels instruments musicals. Informació cedida per TERMCAT.
# guitarra batiente
## Castellà
### Nom

guitarra batiente f. ‎(plural guitarras batientes)
* guitarra batent

### Vegeu també

* guitarra batiente. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# guitarra común
## Castellà
### Nom

guitarra común f. ‎(plural guitarras comunes)
* peix guitarra

### Vegeu també

* guitarra común. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# guitarra d'ossos
## Català
### Nom

guitarra d'ossos f. ‎(plural guitarres d'ossos)
* escaleta

### Vegeu també

* guitarra d'ossos. Terminologia dels instruments musicals. Informació cedida per TERMCAT.
# xerocopia
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ksə.ɾu.kuˈpi.ə/ balear /ksə.ɾo.koˈpi.ə/, /ksə.ɾu.kuˈpi.ə/ Occidental: nord-occidental /kse.ɾo.koˈpi.a/ valencià /kse.ɾo.koˈpi.a/, /ʃe.ɾo.koˈpi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

xerocopia
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de xerocopiar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb xerocopiar.
# xerocopiar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ksə.ɾu.ku.piˈa/ balear /ksə.ɾo.ko.piˈa/, /ksə.ɾu.ku.piˈa/ Occidental: nord-occidental /kse.ɾo.ko.piˈa/ valencià /kse.ɾo.ko.piˈaɾ/, /ʃe.ɾo.ko.piˈa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: xerocopià
   * Etimologia: De xerocòpia.

### Verb

xerocopiar trans.
* xerografiar

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: xerocopio, xerocopia, xerocopiem

### Miscel·lània

* Síl·labes: xe·ro·co·pi·ar (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# xerni
## Romaní

   * Etimologia: Femení de xer.

### Nom

xerni f.
* somera, ruca

#### Descendents

* Caló català: quenyí ‎(kənjí)
* Caló espanyol: jeñí ‎(xenjí)

### Vegeu també

* Cizmich, Perseo; Adiego, Ignasi-Xavier. Rromani ćhib - Diccionari romaní-català / català-romaní. Círculo Rojo, 2022. ISBN 978-84-1155-225-7.
# xerocopiara
## Català
### Verb

xerocopiara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb xerocopiar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb xerocopiar.
# xerna
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈʃɛr.nə/ Occidental: nord-occidental /ˈt͡ʃɛr.na/ valencià /ˈt͡ʃɛɾ.na/, /ˈt͡ʃɛɾ.nɛ/

### Nom

xerna f. ‎(plural xernes)
* Forma alternativa de gerna.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xer·na (2)

### Vegeu també

* xerna. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# desarrenglar-se
## Català
### Verb

desarrenglar-se
* Forma pronominal de desarrenglar.
# desarrengar-se
## Català
### Verb

desarrengar-se
* Forma pronominal de desarrengar.

### Miscel·lània

* Anagrama: desarregnares
# desarregussí
## Català

   * Pronúncia: oriental /də.zə.rə.ɣuˈsi/, occidental /de.za.re.ɣuˈsi/
   * Rimes: -i

### Verb

desarregussí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de desarregussar.
# desarregús
## Català
### Verb

desarregús
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de desarregussar.
# desarrelar-se
## Català
### Verb

desarrelar-se
* Forma pronominal de desarrelar.
# d'amagatotis
## Català

   * Pronúncia: oriental /də.mə.ɣəˈtɔ.tis/, occidental /da.ma.ɣaˈtɔ.tis/
   * Rimes: -ɔtis
   * Etimologia: De d'amagatotes, de d'amagatontes, de d'amagatons, segle XIX.

### Adverbi

d'amagatotis
* (central) d'amagat

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# d'antuvi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /dənˈtu.βi/, balear /dənˈtu.vi/ Occidental: nord-occidental /danˈtu.βi/ valencià /danˈtu.vi/, /danˈtu.βi/
   * Etimologia: Del llatí ante obvium ‎(«abans de l'encontre»), del verb obviāre ‎(«sortir per trobar-se amb algú»), segle XIX.

### Adverbi

d'antuvi
* (cultisme) D’entrada, per començar.

#### Compostos i expressions

* De bell antuvi= Primerament, antigament

#### Traduccions

* Anglès: first of all $^{(en)}$
* Castellà: de entrada $^{(es)}$, al pronto $^{(es)}$
* Francès: avant toutes choses $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# d'arròs
## Català
### Adverbi

d'arròs
* de franc

#### Relacionats

* arrossaire

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC
# d'avui a demà
## Català
### Adverbi

d'avui a demà
* En poc temps, de manera imminent.
* sobtadament

#### Sinònims

* en un tres i no res, properament, sense tardar, immediatament

#### Traduccions

* Castellà: de hoy para mañana $^{(es)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DSFF
# d'avui endavant
## Català
### Adverbi

d'avui endavant
* A partir del moment actual, des d'ara.

#### Sinònims

* d'ara endavant
* en endavant

#### Traduccions

* Anglès: from now on $^{(en)}$
* Castellà: de ahora en adelante $^{(es)}$, en lo sucesivo $^{(es)}$
* Francès: dorénavant $^{(fr)}$
* Italià: d'ora in poi $^{(it)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DSFF
# d'entreguerres
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˌden.tɾəˈɣɛ.rəs/, occidental /ˌden.tɾeˈɣɛ.res/
   * Rimes: -ɛres
   * Etimologia: Compost de d' + entre- + guerres

### Adjectiu

d'entreguerres loc.
* Dit del període que hi ha entre dues guerres, en especial referit a les dues guerres mundials.

#### Traduccions

* Alemany: Zwischenkriegszeit $^{(de)}$ f.
* Anglès: interwar $^{(en)}$, inter-war $^{(en)}$
* Castellà: de entreguerras $^{(es)}$
* Francès: entre-deux-guerres $^{(fr)}$
* Italià: interbellico $^{(it)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# d'escallimpantes
## Català

   * Pronúncia: oriental /dəs.kə.ʎimˈpan.təs/, occidental /des.ka.ʎimˈpan.tes/
   * Rimes: -antes
   * Etimologia: De escampillar.

### Adverbi

d'escallimpantes
* (garrotxí) d'esquitllentes

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# d'amagatotes
## Català

   * Pronúncia: oriental /də.mə.ɣəˈtɔ.təs/, occidental /da.ma.ɣaˈtɔ.tes/
   * Rimes: -ɔtes
   * Etimologia: De d'amagatontes, de d'amagatons.

### Adverbi

d'amagatotes
* (central) d'amagat

#### Derivats

* d'amagatotis

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# d'avui en vuit
## Català
### Adverbi

d'avui en vuit
* El mateix dia de la setmana de la setmana propera, el vuitè dia d’avui.

#### Traduccions

* Anglès: today week $^{(en)}$
* Castellà: de aquí a ocho días $^{(es)}$
* Francès: aujourd'hui en huit $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DSFF
# órganos positivos
## Castellà
### Nom

órganos positivos m. pl.
* forma plural de órgano positivo
# ós blanc
## Català
### Nom

ós blanc m. ‎(plural óssos blancs)
* (ortografia tradicional) Forma alternativa de os blanc.

### Vegeu també

* Obres de referència: GDLC
# órganos eléctricos
## Castellà
### Nom

órganos eléctricos m. pl.
* forma plural de órgano eléctrico
# órganos de boca
## Castellà
### Nom

órganos de boca m. pl.
* forma plural de órgano de boca
# órganos de manubrio
## Castellà
### Nom

órganos de manubrio m. pl.
* forma plural de órgano de manubrio
# órganos portativos
## Castellà
### Nom

órganos portativos m. pl.
* forma plural de órgano portativo
# órganos unipersonales
## Castellà
### Nom

órganos unipersonales m. pl.
* forma plural de órgano unipersonal
# órganos de coordinación docente
## Castellà
### Nom

órganos de coordinación docente m. pl.
* forma plural de órgano de coordinación docente
# órganos electrónicos
## Castellà
### Nom

órganos electrónicos m. pl.
* forma plural de órgano electrónico
# hautabideari
## Basc
### Nom

hautabideari
* datiu definit singular de hautabide
# hautabideengatik
## Basc
### Nom

hautabideengatik
* causal definit plural de hautabide