OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# forzados
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \foɾˈθa.ðos\, meridional \foɾˈθa.(ð)oh\
       Americà: alt /foɾˈsa.d(o)s/, baix \foɾˈsa.ðoh\, austral \foɾˈsa.ðos\
   * Rimes: -ados

### Adjectiu

forzados m. pl.
* forma plural de forzado
# forzatamente
## Italià

   * Pronúncia: /forˌt͡sa.taˈmen.te/
   * Etimologia: De forzato i el sufix -mente.

### Adverbi

forzatamente
* forçadament

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·za·ta·mén·te (5)
# finally
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfaɪnəli/ àudio (EUA)

### Adverbi

finally ‎(no comparable)
* finalment
# finament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌfi.nəˈmen/ balear /ˌfi.nəˈment/, /ˌfi.nəˈmen/ Occidental: nord-occidental /ˌfi.naˈmen/ valencià /ˌfi.naˈment/, /ˌfi.naˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De fina i el sufix -ment.

### Adverbi

finament
* D’una manera fina, amb finor.

#### Traduccions

* Anglès: finely $^{(en)}$
* Castellà: finamente $^{(es)}$
* Francès: finement $^{(fr)}$
* Italià: finemente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·na·ment (3)
* Anagrama: infantem

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# financial
## Anglès

   * Pronúncia: /faɪˈnænʃəl/, /fɪˈnænʃəl/ àudio (EUA)

### Adjectiu

financial ‎(no comparable)
* financer

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# finalmente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /fiˌnalˈmen.te/
       Americà: alt /fiˌnalˈmen.t(e)/, baix /fiˌnalˈmen.te/
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De final i el sufix -mente.

### Adverbi

finalmente
* finalment

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·nal·men·te (4)

## Italià

   * Pronúncia: /fiˌnalˈmen.te/
   * Etimologia: De finale i el sufix -mente.

### Adverbi

finalmente
* finalment

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·nal·mén·te (4)
# finamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˌfi.naˈmen.te/
       Americà: alt /ˌfi.naˈmen.t(e)/, baix /ˌfi.naˈmen.te/
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De fino i el sufix -mente.

### Adverbi

finamente
* finament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·na·men·te (4)
# finalment
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fiˌnaɫˈmen/ balear /fiˌnaɫˈment/, /fiˌnaɫˈmen/ Occidental: nord-occidental /fiˌnaɫˈmen/ valencià /fiˌnaɫˈment/, /fiˌnaɫˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De final i el sufix -ment, segle XIV.

### Adverbi

finalment
* D'una manera final, per fi.
* Un últim resultat, en conclusió.

#### Traduccions

* Alemany: endlich $^{(de)}$
* Anglès: finally $^{(en)}$
* Àrab: أَخِيراً‎ $^{(ar)}$
* Armeni: վերջիվերջո $^{(hy)}$ ‎(verdjiverdjó), վերջապես $^{(hy)}$ ‎(verdjapès)
* Búlgar: оконча́телно $^{(bg)}$ ‎(okontxàtelno), накра́я $^{(bg)}$ ‎(nakraia)
* Castellà: finalmente $^{(es)}$
* Coreà: 결국 $^{(ko)}$ ‎(gyeolguk)
* Danès: endelig $^{(da)}$, til slut $^{(da)}$
* Eslovac: konečne $^{(sk)}$, nakoniec $^{(sk)}$
* Eslovè: končno $^{(sl)}$, naposled $^{(sl)}$
* Esperanto: fine $^{(eo)}$, finfine $^{(eo)}$
* Estonià: lõpuks $^{(et)}$
* Finès: lopulta $^{(fi)}$
* Francès: finalement $^{(fr)}$
* Georgià: საბოლოოდ $^{(ka)}$ ‎(sabòlood), ბოლოს $^{(ka)}$ ‎(bolos)
* Grec: τελικά $^{(el)}$ ‎(telikà)
* Hebreu: סוֹף סוֹף‎ $^{(he)}$
* Hongarès: végül $^{(hu)}$
* Islandès: að lokum $^{(is)}$, að síðustu $^{(is)}$
* Italià: finalmente $^{(it)}$
* Japonès: 結局 $^{(ja)}$
* Llatí: demum $^{(la)}$, aliquando $^{(la)}$, tandem $^{(la)}$
* Macedoni: конечно $^{(mk)}$
* Neerlandès: uiteindelijk $^{(nl)}$, ten slotte $^{(nl)}$
* Noruec: til slutt $^{(no)}$
* Polonès: w końcu $^{(pl)}$
* Portuguès: no fim $^{(pt)}$, enfim $^{(pt)}$, por fim $^{(pt)}$
* Rus: в конце́ концо́в $^{(ru)}$ ‎(v kontsé kontsov), наконе́ц $^{(ru)}$ ‎(nakonets)
* Suec: slutligen $^{(sv)}$
* Txec: konečně $^{(cs)}$, nakonec $^{(cs)}$
* Ucraïnès: зре́штою $^{(uk)}$ ‎(zrèixtoiu), наре́шті $^{(uk)}$ ‎(nareixti)

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·nal·ment (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# finals
## Català

   * Pronúncia: /fiˈnaɫs/
   * Rimes: -als

### Adjectiu

finals inv. pl.
* Forma plural de final.

### Nom

finals m. pl.
* Forma plural de final.

### Nom

finals f. pl.
* Forma plural de final.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·nals (2)
* Heterograma de 6 lletres (afilns)
* Anagrames: inflàs, nafils

## Francès

   * Pronúncia: /fiˈnal/

### Adjectiu

finals m. pl.
* forma plural de final
# financialization
## Anglès
### Nom

financialization ‎(incomptable)
* (economia) financerització

### Vegeu també

* financialization. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 30 setembre 2014].
# finalizzazioni
## Italià

   * Pronúncia: /fi.na.lid.d͡zatˈt͡sjoː.ni/

### Nom

finalizzazioni f. pl.
* forma plural de finalizzazione
# financially
## Anglès

   * Etimologia: De financial i el sufix -ly.

### Adverbi

financially ‎(no comparable)
* financerament
# eztainuarengatik
## Basc
### Nom

eztainuarengatik
* causal definit singular de eztainu
# eztena
## Basc
### Nom

eztena
* absolutiu definit singular de ezten
# eztenaren
## Basc
### Nom

eztenaren
* genitiu definit singular de ezten
# eztenarengatik
## Basc
### Nom

eztenarengatik
* causal definit singular de ezten
# eztainuarentzat
## Basc
### Nom

eztainuarentzat
* benefactiu definit singular de eztainu
# eztainuari
## Basc
### Nom

eztainuari
* datiu definit singular de eztainu
# eztenarekin
## Basc
### Nom

eztenarekin
* comitatiu definit singular de ezten
# eztainuaz
## Basc
### Nom

eztainuaz
* instrumental definit singular de eztainu
# ezten
## Basc
### Nom

ezten inan.
* alena
* fibló

#### Declinació

Nom comú inanimat en consonant
Cas
Indefinit
Singular
Plural
Absolutiu
ezten
eztena
eztenak
Ergatiu
eztenek
eztenak
eztenek
Datiu
ezteni
eztenari
eztenei
Genitiu
eztenen
eztenaren
eztenen
Comitatiu
eztenekin
eztenarekin
eztenekin
Benefactiu
eztenentzat
eztenarentzat
eztenentzat
Instrumental
eztenez
eztenaz
eztenez
Partitiu
eztenik
Prolatiu
eztentzat
Causal
eztenengatik
eztenarengatik
eztenengatik
Locatius
Inessiu
eztenetan
eztenean
eztenetan
Ablatiu
eztenetatik
eztenetik
eztenetatik
Al·latiu
eztenetara
eztenera
eztenetara
Terminatiu
eztenetaraino
ezteneraino
eztenetaraino
Al·l. direcional
eztenetarantz
eztenerantz
eztenetarantz
Gen. locatiu
eztenetako
ezteneko
eztenetako :
# eztenak
## Basc
### Nom

eztenak
* absolutiu definit plural de ezten
* ergatiu definit singular de ezten
# famelico
## Italià

   * Pronúncia: /faˈmɛː.li.ko/

### Adjectiu

famelico m. ‎(femení famelica, plural masculí famelici, plural femení fameliche)
* famèlic

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·mè·li·co (4)
* Heterograma de 8 lletres (acefilmo)
# famelica
## Italià

   * Pronúncia: /faˈmɛː.li.ka/

### Adjectiu

famelica f. ‎(plural fameliche)
* forma femenina de famelico
# famelicamente
## Italià

   * Pronúncia: /faˌmɛ.li.kaˈmen.te/
   * Etimologia: De famelico i el sufix -mente.

### Adverbi

famelicamente
* famèlicament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·me·li·ca·mén·te (6)
# famelici
## Italià

   * Pronúncia: /faˈmɛː.li.t͡ʃi/

### Adjectiu

famelici m. pl.
* forma plural de famelico
# fame
## Anglès
### Nom

fame ‎(incomptable)
* fama

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada fame al Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)

## Italià

   * Pronúncia: /ˈfaː.me/

### Nom

fame f. ‎(plural fami)
* fam

### Nom

fame f. pl.
* forma plural de fama

### Miscel·lània

* Síl·labes: fà·me (2)
# fameliche
## Italià

   * Pronúncia: /faˈmɛː.li.ke/

### Adjectiu

fameliche f. pl.
* forma plural de famelica
# famfre
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfaɱ.fɾə/, occidental /ˈfaɱ.fɾe/

### Nom

famfre m. ‎(plural famfres)
* dot

### Miscel·lània

* Síl·labes: fam·fre (2)

### Vegeu també

* famfre. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# fluctu
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈflʊk.tuː/

### Nom

fluctū
* ablatiu singular de fluctus
# fluctuare
## Llatí

   * Pronúncia: /flʊk.tʊˈaː.rɛ/

### Verb

fluctuāre
* infinitiu del present actiu de fluctuō
# flows
## Anglès

   * Pronúncia: /fləʊz/ àudio (EUA)

### Nom

flows
* forma plural de flow

### Verb

flows
* tercera persona del singular (he, she, it) del present de flow
# flubs
## Anglès
### Nom

flubs
* forma plural de flub

## Francès
### Nom

flubs m. pl.
* forma plural de flub
# fluctuating
## Anglès
### Adjectiu

fluctuating
* variable
# flu
## Anglès

   * Pronúncia: /fluː/
   * Etimologia: Truncament de influenza.

### Nom

flu ‎(plural flus)
* grip

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en anglès
# fluctuas
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈflʊk.tʊ.aːs/

### Verb

fluctuās
* segona persona singular del present d'indicatiu actiu de fluctuō
# flub
## Anglès

   * Pronúncia: /flʌb/ àudio (EUA)

### Nom

flub ‎(plural flubs)
* (golf) salt de granota

### Vegeu també

* flub. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].

## Francès
### Nom

flub m. ‎(plural flubs)
* (golf) salt de granota

### Vegeu també

* flub. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# fluctibus
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈflʊk.tɪ.bʊs/

### Nom

fluctibus
* datiu plural de fluctus
* ablatiu plural de fluctus
# feliĉigotan
## Esperanto

   * Pronúncia: /fe.li.t͡ʃiˈɡo.tan/

### Verb

feliĉigotan
* acusatiu de feliĉigota
# feliĉigonto
## Esperanto

   * Pronúncia: /fe.li.t͡ʃiˈɡon.to/

### Verb

feliĉigonto ‎(plural feliĉigontoj, acusatiu feliĉigonton, plural acusatiu feliĉigontojn)
* participi actiu nominal futur de feliĉigi
# feliĉigontojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /fe.li.t͡ʃiˈɡon.tojn/

### Verb

feliĉigontojn
* acusatiu plural de feliĉigonto
# feliĉigontoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /fe.li.t͡ʃiˈɡon.toj/

### Verb

feliĉigontoj
* forma plural de feliĉigonto
# feliĉigos
## Esperanto

   * Pronúncia: /fe.liˈt͡ʃi.ɡos/

### Verb

feliĉigos
* futur de feliĉigi

### Miscel·lània

* Síl·labes: fe·li·ĉi·gos (4)
# feliĉigotajn
## Esperanto

   * Pronúncia: /fe.li.t͡ʃiˈɡo.tajn/

### Verb

feliĉigotajn
* acusatiu plural de feliĉigota
# feliĉigonton
## Esperanto

   * Pronúncia: /fe.li.t͡ʃiˈɡon.ton/

### Verb

feliĉigonton
* acusatiu de feliĉigonto
# feliĉigota
## Esperanto

   * Pronúncia: /fe.li.t͡ʃiˈɡo.ta/

### Verb

feliĉigota ‎(plural feliĉigotaj, acusatiu feliĉigotan, plural acusatiu feliĉigotajn)
* participi passiu futur de feliĉigi
# feliĉigotaj
## Esperanto

   * Pronúncia: /fe.li.t͡ʃiˈɡo.taj/

### Verb

feliĉigotaj
* forma plural de feliĉigota
# feliĉigonte
## Esperanto

   * Pronúncia: /fe.li.t͡ʃiˈɡon.te/

### Verb

feliĉigonte
* participi actiu adverbial futur de feliĉigi
# fautes de pied
## Francès
### Nom

fautes de pied f. pl.
* forma plural de faute de pied
# fautes de pied intentionnelles
## Francès
### Nom

fautes de pied intentionnelles f. pl.
* forma plural de faute de pied intentionnelle
# fautes de filet
## Francès
### Nom

fautes de filet f. pl.
* forma plural de faute de filet
# fautes de frappe d'attaque
## Francès
### Nom

fautes de frappe d'attaque f. pl.
* forma plural de faute de frappe d'attaque
# fautes de joueur
## Francès
### Nom

fautes de joueur f. pl.
* forma plural de faute de joueur
# fautes de main
## Francès
### Nom

fautes de main f. pl.
* forma plural de faute de main
# fautes de position
## Francès
### Nom

fautes de position f. pl.
* forma plural de faute de position
# fautes d'interruption
## Francès
### Nom

fautes d'interruption f. pl.
* forma plural de faute d'interruption
# fautes d'équipe
## Francès
### Nom

fautes d'équipe f. pl.
* forma plural de faute d'équipe
# fautes de corps
## Francès
### Nom

fautes de corps f. pl.
* forma plural de faute de corps
# formates
## Català
### Verb

formates
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de formatar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb formatar.
# formateurs
## Francès

   * Pronúncia: /fɔʁ.maˈtœʁ/

### Nom

formateurs m. pl.
* forma plural de formateur
# formatesses
## Català
### Verb

formatesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb formatar.
# formatessin
## Català
### Verb

formatessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb formatar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·ma·tes·sin (4)
* Anagrames: afrontéssim, frisosament, triomfassen
# formatessis
## Català
### Verb

formatessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb formatar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·ma·tes·sis (4)
* Anagrama: triomfasses
# formateu
## Català
### Verb

formateu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de formatar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb formatar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb formatar.
# formatessen
## Català
### Verb

formatessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb formatar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·ma·tes·sen (4)
* Anagrama: afrontéssem
# formatessi
## Català
### Verb

formatessi
* (col·loquial septentrional, alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb formatar.
* (col·loquial septentrional, alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb formatar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·ma·tes·si (4)
* Anagrames: fitoràssem, triomfessa
# formateur
## Francès

   * Pronúncia: /fɔʁ.maˈtœʁ/

### Nom

formateur m. ‎(plural formateurs, femení formatrice)
* formador
# formateur d'adultes
## Francès
### Nom

formateur d'adultes m. ‎(plural formateurs d'adultes, femení formatrice d'adultes)
* professor d'adults

#### Sinònims

* éducateur d'adultes
* enseignant aux adultes

### Vegeu també

* formateur d'adultes. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# fingis
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɪŋ.ɡɪs/

### Verb

fingis
* segona persona singular del present d'indicatiu actiu de fingō
# fingidament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fiɲˌʒi.ðəˈmen/ balear /fiɲˌʒi.ðəˈment/, /fiɲˌʒi.ðəˈmen/ Occidental: nord-occidental /fiɲˌd͡ʒi.ðaˈmen/ valencià /fiɲˌd͡ʒi.ðaˈment/, /fiɲˌd͡ʒi.ðaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De fingit i el sufix -ment.

### Adverbi

fingidament
* D’una manera fingida.

#### Sinònims

* fictament

#### Traduccions

* Castellà: fingidamente $^{(es)}$
* Italià: fintamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fin·gi·da·ment (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# fingit
## Català

   * Pronúncia: oriental /fiɲˈʒit/, occidental /fiɲˈd͡ʒit/
   * Rimes: -it
   * Etimologia: De fingir.

### Adjectiu

fingit m. ‎(femení fingida, plural masculí fingits, plural femení fingides)
* Fet només en aparença.
* Sense credibilitat.

#### Sinònims

* fals, simulat, hipòcrita

#### Traduccions

* Anglès: pretended $^{(en)}$
* Castellà: fingido $^{(es)}$
* Francès: feint $^{(fr)}$
* Italià: finto $^{(it)}$

### Verb

fingit
* Participi masculí singular del verb fingir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fin·git (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB
# fingiré
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \fiŋ.xiˈɾe\, meridional \fiŋ.hiˈɾe\
       Americà: alt \fiŋ.x(i)ˈɾe\, baix \fiŋ.hiˈɾe\, austral \fiŋ.xiˈɾe\
   * Rimes: -e

### Verb

fingiré
* primera persona del singular (yo) del futur d'indicatiu del verb fingir
# fingiti
## Italià
### Verb

fingiti
* segona persona singular (tu) de l'imperatiu de fingersi
# fingiate
## Italià
### Verb

fingiate
* segona persona plural (voi) del present de subjuntiu de fingere
# fingidamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \fiŋˌxi.ðaˈmen.te\, meridional \fiŋˌhi.ðaˈmen.te\
       Americà: alt \fiŋˌxi.daˈmen.t(e)\, baix \fiŋˌhi.ðaˈmen.te\, austral \fiŋˌxi.ðaˈmen.te\
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De fingido i el sufix -mente.

### Adverbi

fingidamente
* fingidament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fin·gi·da·men·te (5)
# fiqueixes
## Català
### Verb

fiqueixes
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de fiquir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·quei·xes (3)
# fiqueguessen
## Català
### Verb

fiqueguessen
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb ficar.
# fiqueguéssom
## Català
### Verb

fiqueguéssom
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb ficar.
# fiqueixen
## Català
### Verb

fiqueixen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de fiquir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·quei·xen (3)
# fiquegués
## Català
### Verb

fiquegués
* (col·loquial nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb ficar.
# fiqueix
## Català
### Verb

fiqueix
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de fiquir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de fiquir.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb fiquir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·queix (2)
# fiqueixi
## Català
### Verb

fiqueixi
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb fiquir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb fiquir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb fiquir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fi·quei·xi (3)
# fiquegueu
## Català
### Verb

fiquegueu
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb ficar.
# fiqueguéssou
## Català
### Verb

fiqueguéssou
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb ficar.
# fiqueguesses
## Català
### Verb

fiqueguesses
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb ficar.
# fonemaren
## Basc
### Nom

fonemaren
* genitiu indefinit de fonema
* genitiu definit singular de fonema
# fonemako
## Basc
### Nom

fonemako
* genitiu locatiu definit singular de fonema
# fonemara
## Basc
### Nom

fonemara
* al·latiu definit singular de fonema
# fonemarekin
## Basc
### Nom

fonemarekin
* comitatiu definit singular de fonema
* comitatiu indefinit de fonema
# fonemarengatik
## Basc
### Nom

fonemarengatik
* causal definit singular de fonema
* causal indefinit de fonema
# fonemarentzat
## Basc
### Nom

fonemarentzat
* benefactiu indefinit de fonema
* benefactiu definit singular de fonema
# fonemarantz
## Basc
### Nom

fonemarantz
* al·latiu direccional definit singular de fonema
# fonemak
## Basc
### Nom

fonemak
* absolutiu definit plural de fonema
* ergatiu indefinit de fonema
* ergatiu definit singular de fonema
# foneman
## Basc
### Nom

foneman
* inessiu definit singular de fonema
# fonemaraino
## Basc
### Nom

fonemaraino
* terminatiu definit singular de fonema
# galdidas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ɡalˈdi.ðas\, meridional \ɡalˈdi.ðah\
       Americà: alt /ɡalˈdi.d(a)s/, baix \ɡalˈdi.ðah\, austral \ɡalˈdi.ðas\
   * Rimes: -idas

### Adjectiu

galdidas f. pl.
* forma plural de galdida
# galdidos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ɡalˈdi.ðos\, meridional \ɡalˈdi.ðoh\
       Americà: alt /ɡalˈdi.d(o)s/, baix \ɡalˈdi.ðoh\, austral \ɡalˈdi.ðos\
   * Rimes: -idos

### Adjectiu

galdidos m. pl.
* forma plural de galdido
# galdies
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡəɫˈdi.əs/, occidental /ɡaɫˈdi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

galdies
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de galdir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gal·di·es (3)
* Heterograma de 7 lletres (adegils)
* Anagrames: àlgides, diàlegs
# galdigueu
## Català
### Verb

galdigueu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb galdir.
# galdien
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡəɫˈdi.ən/, occidental /ɡaɫˈdi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

galdien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de galdir.
# galdido
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ɡalˈdi.ðo\
       Americà: alt /ɡalˈdi.do/, baix \ɡalˈdi.ðo\
   * Rimes: -ido
   * Etimologia: Del català galdir-se ‎(«empassar-se àvidament»).

### Adjectiu

galdido m. ‎(femení galdida, plural masculí galdidos, plural femení galdidas)
* engolit, empassat

### Miscel·lània

* Síl·labes: gal·di·do (3)
# galdia
## Català

   * Pronúncia: oriental /ɡəɫˈdi.ə/, occidental /ɡaɫˈdi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

galdia
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de galdir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de galdir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gal·di·a (3)
* Anagrama: àlgida
# feinegéssiu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fəj.nəˈʒe.siw/ Occidental: nord-occidental /fej.neˈʒe.siw/, valencià /fej.neˈd͡ʒe.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

feinegéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb feinejar.
# feinegéssim
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fəj.nəˈʒe.sim/ Occidental: nord-occidental /fej.neˈʒe.sim/, valencià /fej.neˈd͡ʒe.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

feinegéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb feinejar.
# feineja
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fəjˈnɛ.ʒə/ balear /fəjˈnə.ʒə/, /fəjˈnɛ.ʒə/ Occidental: nord-occidental /fejˈne.ʒa/, valencià /fejˈne.d͡ʒa/
   * Rimes: -ɛʒa

### Verb

feineja
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de feinejar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb feinejar.
# feinejam
## Català
### Verb

feinejam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de feinejar.
# feinegí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fəj.nəˈʒi/ Occidental: nord-occidental /fej.neˈʒi/, valencià /fej.neˈd͡ʒi/
   * Rimes: -i

### Verb

feinegí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de feinejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fei·ne·gí (3)
* Anagrames: efigien, feineig
# feinejar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fəj.nəˈʒa/ balear /fəj.nəˈd͡ʒa/, /fəj.nəˈʒa/ Occidental: nord-occidental /fej.neˈʒa/ valencià /fej.neˈd͡ʒaɾ/, /fej.neˈd͡ʒa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: feinejà
   * Etimologia: De feina i el sufix -ejar.

### Verb

feinejar intr.
* Estar ocupat en una feina variada o en diverses feines lleugeres.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: feinejo, feineja, feinegem Vocal rizotònica: /ɛ/, /ə/, /e/

#### Variants

* faenejar (valencià, tortosí)

#### Traduccions

* Anglès: potter about $^{(en)}$
* Castellà: trastear $^{(es)}$
* Francès: s'affairer $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fei·ne·jar (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# feineig
## Català
### Verb

feineig
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de feinejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fei·neig (2)
* Anagrames: efigien, feinegi, feinegí
# fonguí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuŋˈɡi/ balear /foŋˈɡi/, /fuŋˈɡi/ Occidental: /foŋˈɡi/
   * Rimes: -i

### Verb

fonguí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de fondre.

## Català antic
### Verb

fonguí
* primera persona singular (io, yo, jo) del passat de fondre
# fonica
## Italià

   * Pronúncia: /ˈfɔː.ni.ka/

### Adjectiu

fonica f. ‎(plural foniche)
* forma femenina de fonico
# foniche
## Italià

   * Pronúncia: /ˈfɔː.ni.ke/

### Adjectiu

foniche f. pl.
* forma plural de fonica
# fonguéssim
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuŋˈɡe.sim/ balear /foŋˈɡe.sim/, /fuŋˈɡe.sim/ Occidental: /foŋˈɡe.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

fonguéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb fondre.
# fonguéssiu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuŋˈɡe.siw/ balear /foŋˈɡe.siw/, /fuŋˈɡe.siw/ Occidental: /foŋˈɡe.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

fonguéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb fondre.