OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# nastis
## Caló català

   * Pronúncia: /ˈnas.tis/
   * Etimologia: Del romaní naśti ‎(«no poder»).

### Adverbi

nastis ‎(nástis)
* no

#### Sinònims

* nai

### Interjecció

nastis ‎(nástis)
* calla, mutis
    «Si em pucaveles a la pestanyí sinaràs com els busnós. Nastis, nai penelis, manses sinyela caló.» (Sabor de Gràcia, «Gitanos catalans», 2015)Si em delates a la policia seràs com els paios. Calla, no diguis res, servidor és gitano.
* para, atura’t

#### Sinònims

* mutxel

### Vegeu també

* Escudero, Jean-Paul; Adiego, Ignasi-Xavier. «Vocabulari del kalò català», I Tchatchipen, 2001, núm. 33
# nasty
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈnɑː.sti/, /ˈnæ.sti/ àudio (EUA)

### Adjectiu

nasty ‎(comparatiu nastier, superlatiu nastiest)
* desagradable
# naive
## Anglès

   * Pronúncia: /naɪˈiv/
   * Etimologia: Del francès naïve.

### Adjectiu

naive ‎(comparatiu more naive, superlatiu most naive)
* babau
* ingenu, càndid
* simplista
* naïf

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# naipe
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈnai.pe/
       Americà: alt /ˈnai.p(e)/, baix /ˈnai.pe/
   * Rimes: -aipe
   * Etimologia: Del català naip.

### Nom

naipe m. ‎(plural naipes)
* naip, carta (de jugar)

### Miscel·lània

* Síl·labes: nai·pe (2)
# naipes
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈnai.pes/, meridional /ˈnai.peh/
       Americà: alt /ˈnai.p(e)s/, baix /ˈnai.peh/, austral /ˈnai.pes/
   * Rimes: -aipes

### Nom

naipes m. pl.
* forma plural de naipe

### Miscel·lània

* Síl·labes: nai·pes (2)
* Heterograma de 6 lletres (aeinps)
* Anagrames: espían, espina, espiná, napéis, peinas, peinás, penáis, pianes, piasen, piensa
# naips
## Català

   * Pronúncia: /ˈnajps/

### Nom

naips m. pl.
* Forma plural de naip.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: napis, panís, pansí, pinsà
# naix
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈnaʃ/, occidental /ˈnajʃ/
   * Rimes: -ajʃ

### Verb

naix
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de nàixer.
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de nàixer.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb nàixer.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: inxa, xaïn, xina, Xina, xinà
# naixement
## Català
### Nom

naixement m. ‎(plural naixements)
* acte o moment de néixer
* representació del naixement de Jesús al pessebre
* inici

#### Sinònims

* aiguaneix, broll, brollador, deu, font, fontana, hidrofilaci, sortidor.
* arrel, causa, font, germen, llavor, origen, procedència.
* arrencada, començament, inici, origen, principi.

#### Traduccions

* Albanès: lindje $^{(sq)}$ f.
* Alemany: Geburt $^{(de)}$ f.
* Anglès: birth $^{(en)}$
* Àrab: وِلَادَة‎ $^{(ar)}$ f.
* Armeni: ծնունդ $^{(hy)}$ ‎(tsnund)
* Belarús: ро́ды $^{(be)}$ m. pl. ‎(rodi)
* Bretó: ganedigezh $^{(br)}$ f.
* Búlgar: ра́ждане $^{(bg)}$ n. ‎(ràjdane)
* Castellà: nacimiento $^{(es)}$ m.
* Coreà: 출생 $^{(ko)}$ ‎(chulsaeng)
* Danès: fødsel $^{(da)}$ c.
* Eslovac: narodenie $^{(sk)}$ n.
* Eslovè: rojstvo $^{(sl)}$ n., rojstvo $^{(sl)}$ n.
* Esperanto: nasko $^{(eo)}$, naskiĝo $^{(eo)}$
* Estonià: sünd $^{(et)}$
* Finès: synnyttäminen $^{(fi)}$
* Francès: naissance $^{(fr)}$
* Frisó occidental: berte $^{(fy)}$
* Friülà: nassince $^{(fur)}$ f.
* Gallec: nacemento $^{(gl)}$ m.
* Gal·lès: genedigaeth $^{(cy)}$ f.
* Georgià: დაბადება $^{(ka)}$ ‎(dabàdeba)
* Grec: γέννα $^{(el)}$ f. ‎(genna)
* Grec antic: γένεσις $^{(grc)}$ f. ‎(génesis)
* Hebreu: לידה $^{(he)}$ f.
* Hindi: जन्म $^{(hi)}$ m.
* Hongarès: szülés $^{(hu)}$
* Indonesi: kelahiran $^{(id)}$
* Islandès: fæðing $^{(is)}$ f.
* Italià: nascita $^{(it)}$ f.
* Japonès: 誕生 $^{(ja)}$
* Kazakh: туу $^{(kk)}$ ‎(tww/tuu)
* Kirguís: төрөлүш $^{(ky)}$ ‎(toroluix)
* Letó: dzemdēšana $^{(lv)}$
* Lituà: gimdymas $^{(lt)}$ m.
* Llatí: nascentia $^{(la)}$ f., nativitas $^{(la)}$ f.
* Malai: kelahiran $^{(ms)}$
* Neerlandès: geboorte $^{(nl)}$ f.
* Noruec: fødsel $^{(no)}$ m.
* Occità: naissènça $^{(oc)}$, espelida $^{(oc)}$
* Paixtu: تولد‎ $^{(ps)}$ m.
* Persa: تولد‎ $^{(fa)}$
* Polonès: urodzenie $^{(pl)}$ n.
* Portuguès: nascimento $^{(pt)}$ m.
* Romanès: năştere $^{(ro)}$ f.
* Rus: ро́ды $^{(ru)}$ m. pl. ‎(rodi), рожде́ние $^{(ru)}$ n. ‎(rojdénie)
* Sànscrit: उत्पाद $^{(sa)}$ m.
* Serbocroat: рођење $^{(sh)}$, rođenje $^{(sh)}$ n.
* Suahili: zaa $^{(sw)}$
* Suec: födelse $^{(sv)}$ c.
* Tadjik: таваллуд $^{(tg)}$
* Tai: การเกิด $^{(th)}$
* Telugu: జననము $^{(te)}$
* Turc: doğum $^{(tr)}$
* Txec: narození $^{(cs)}$ n.
* Ucraïnès: поло́ги $^{(uk)}$ m. pl. ‎(polohi)
* Urdú: تولد‎ $^{(ur)}$ m.
* Uzbek: tugʻilish $^{(uz)}$
* Való: skepiaedje $^{(wa)}$ m.
* Vietnamita: sự sinh đẻ $^{(vi)}$
* Xinès: 出生 $^{(zh)}$ ‎(chūshēng)

### Miscel·lània

* Síl·labes: nai·xe·ment (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
# naip
## Català

   * Pronúncia: /ˈnajp/
   * Etimologia: D’un antic *naïp, del francès antic naïf ‎(«ingenu») aplicat al trumfo de menys valor, o potser de l’àrab نَائِب ‎(nāʾib, «representant») una de les figures de l’antiga baralla egípcia.

### Nom

naip m. ‎(plural naips)
* (jocs) carta

#### Descendents

* Castellà: naipe

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: napi, napí, Piña

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# noradrenaline
## Anglès

   * Pronúncia: /nɔːɹəˈdɹɛnəlɪn/

### Nom

noradrenaline ‎(incomptable)
* noradrenalina

### Vegeu també

* noradrenaline. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# norai
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nuˈɾaj/ balear /noˈɾaj/, /nuˈɾaj/ Occidental: /noˈɾaj/
   * Rimes: -aj
   * Etimologia: D’origen preromà incert, segle XV. S’ha relacionat amb el sard nuraghe ‎(«nurag, monument megalític») amb una arrel paleosarda *nur- ‎(«pedra»).

### Nom

norai m. ‎(plural norais)
* Peça de ferro que hi ha als molls per amarrar els vaixells.

#### Traduccions

* Anglès: bitt $^{(en)}$
* Castellà: noray $^{(es)}$
* Francès: bollard $^{(fr)}$
* Italià: bitta $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·rai (2)
* Anagrames: arnio, nòria, oiran, orina, orinà, roina, roinà, roïna

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, OnCat
# norais
## Català

   * Pronúncia: oriental /nuˈɾajs/, occidental /noˈɾajs/
   * Rimes: -ajs

### Nom

norais m. pl.
* Forma plural de norai.

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·rais (2)
* Heterograma de 6 lletres (ainors)
* Anagrames: orinàs, rosina, rosinà, Sornià
# nora
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈnɔ.ɾə/, occidental /ˈnɔ.ɾa/
   * Rimes: -ɔɾa
   * Etimologia: Del llatí *nora, del llatí clàssic nurus, segle XIII.

### Nom

nora f. ‎(plural nores)
* Muller del fill o filla.

#### Sinònims

* jove f.
* filla política

#### Relacionats

| | | Polítics | Polítics | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis |
| | | Polítics | Polítics | Línia recta | Línia col·lateral | Línia col·lateral | Línia col·lateral | Línia col·lateral |
| Antecedents | -5 | | | quadravi (m) quadràvia (f) |
| Antecedents | -4 | | | rebesavi (m) rebesàvia (f) | quadrioncle (m) quadritia (f) |
| Antecedents | -3 | | | besavi (m) besàvia (f) | rebesoncle (m) rebestia (f) | rebesoncles valencians | rebesoncles valencians segons |
| Antecedents | -2 | | ressogre (m) ressogra (f) | avis: - avi (m) - àvia (f) | besoncle (m) bestia (f) | besoncles valencians | besoncles valencians segons |
| Antecedents | -1 | cononcle (m) contia (f) | sogres: - sogre (m) - sogra (f) | pares: - pare (m) - mare (f) | oncle (m) tia (f) | oncle valencià (m) tia valenciana (f) | oncles valencians segons |
| | 0 | cunyat (m) cunyada (f) | cònjuge: - marit (m) - muller (f) | si mateix | germà (m) germana (f) | cosí (germà) (m) cosina (germana) (f) | cosí prim (m) cosina prima (f) | cosí tercer (m) cosina tercera (f) |
| Descendents | +1 | | gendre (m) nora (f) | fills: - fill (m) - filla (f) | nebot (m) neboda (f) | nebot valencià (m) neboda valenciana (f) | nebots valencians segons |
| Descendents | +2 | | | nets: - net (m) - neta (f) | besnebot (m) besneboda (f) | renebots valencians |
| Descendents | +3 | | | besnet (m) besneta (f) | rebesnebot (m) rebesneboda (f) | rebesnebots valencians |
| Descendents | +4 | | | rebesnet (m) rebesneta (f) | quadrinebot (m) quadrineboda (f) | quadrinebots valencians |
| Descendents | +5 | | | quadrinet (m) quadrineta (f) | nebots cinquens | nebots cinquens valencians |

#### Traduccions

* Alemany: Schwiegertochter $^{(de)}$
* Anglès: daughter-in-law $^{(en)}$
* Basc: errain $^{(eu)}$
* Castellà: nuera $^{(es)}$
* Francès: belle-fille $^{(fr)}$
* Italià: nora $^{(it)}$
* Llatí: nurus $^{(la)}$ f.
* Llengua de signes catalana: NORA $^{(csc)}$
* Portuguès: nora $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·ra (2)
* Anagrames: arno, Arnó, orna, ornà

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DECat, Optimot
* Petit Atles Lingüístic del Domini Català
# noranta
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nuˈɾan.tə/ balear /noˈɾan.tə/, /nuˈɾan.tə/ Occidental: /noˈɾan.ta/ Informal: mallorquí, menorquí /nɔˈɾan.tə/
   * Rimes: -anta
   * Etimologia: Del llatí nonaginta, segle XIII.

### Numeral

noranta inv.
* (cardinal) Vuitanta-nou més un.
    Té noranta anys
* (valor ordinal) Norantè, norantena.
    La pàgina noranta

#### Derivats

* Numerals: noranta-un/noranta-u (91), noranta-dos/noranta-dues (92), noranta-tres (93), noranta-quatre (94), noranta-cinc (95), noranta-sis (96), noranta-set (97), noranta-vuit (98), noranta-nou (99).
* norantè, norantena.
* norantejar, norantí.
* norantenni.

#### Traduccions

* Alemany: neunzig $^{(de)}$
* Anglès: ninety $^{(en)}$
* Basc: laurogei $^{(eu)}$ ta hamar
* Castellà: noventa $^{(es)}$
* Esperanto: naŭdek $^{(eo)}$
* Francès: quatre-vingt-dix $^{(fr)}$, nonante $^{(fr)}$
* Gallec: noventa $^{(gl)}$
* Italià: novanta $^{(it)}$
* Llengua de signes catalana
* Occità: nonanta $^{(oc)}$, nauanta $^{(oc)}$
* Portuguès: noventa $^{(pt)}$
* Romanès: nouăzeci $^{(ro)}$
* Rus: девяносто $^{(ru)}$ ‎(devianosto)
* Sard: noranta $^{(sc)}$
* Suec: nittio $^{(sv)}$
* Tahitià: e iva 'ahuru $^{(ty)}$

### Nom

noranta m. ‎(plural norantes)
* Xifra i nombre 90.

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·ran·ta (3)
* Anagrama: notaran

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# noranta-cinc
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nuˌɾan.təˈsiŋ/ balear /noˌɾan.təˈsiŋk/, /nuˌɾan.təˈsiŋk/ Occidental: nord-occidental /noˌɾan.taˈsiŋ/ valencià /noˌɾan.taˈsiŋk/, /noˌɾan.taˈsiŋ/
   * Rimes: -iŋk
   * Etimologia: De noranta i cinc.

### Numeral

noranta-cinc inv.
* (cardinal) Noranta més cinc.
    Té noranta-cinc anys
* (valor ordinal) Noranta-cinquè, noranta-cinquena.
    La pàgina noranta-cinc

#### Traduccions

* Alemany: fünfundneunzig $^{(de)}$
* Anglès: ninety-five $^{(en)}$
* Basc: laurogei $^{(eu)}$ ta hamabost
* Castellà: noventa $^{(es)}$ y cinco
* Esperanto: naydek $^{(eo)}$ kvin
* Francès: quatre-vingt-quinze $^{(fr)}$
* Gallec: noventa $^{(gl)}$ e cinco
* Italià: novantacinque $^{(it)}$
* Occità: nonanta $^{(oc)}$ cinc, nauanta $^{(oc)}$ cinc
* Portuguès: noventa $^{(pt)}$ e cinco
* Romanès: nouăzeci $^{(ro)}$ şi cinci
* Suec: nittiofem $^{(sv)}$
* Tahitià: e iva 'ahuru $^{(ty)}$ ma pae

### Nom

noranta-cinc m. ‎(plural noranta-cincs)
* Xifra i nombre 95.

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·ran·ta·cinc (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
# mänty
## Finès
### Nom

mänty ‎(genitiu männyn, partitiu mäntyä)
* pi roig (Pinus sylvestris), la conífera més comuna als boscos de Finlàndia

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Kielitoimiston sanakirja sobre mänty
# mãe
## Portuguès

   * Etimologia: Del llatí mater.

### Nom

mãe
* mare
# mä
## Finès
### Pronom

mä ‎(acusatiu mut, genitiu mun)
* (col·loquial) jo (pronom personal de primera persona singular)

#### Sinònims

* minä (estàndard)

#### Relacionats

* me

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Kielitoimiston sanakirja sobre mä
# måne
## Suec
### Nom

måne c. ‎(singular definit månen, plural indefinit månar, plural definit månarna)
* lluna

#### Sinònims

* tungel

#### Compostos i expressions

* blodmåne
* fullmåne
* halvmåne
* maj, maj, måne, jag kan lura dig till Skåne
* månbana
* månbelyst
* månbrygga
* månbävning
* månfarare
* månfarkost
* månfas
* månfärd
* månförmörkelse
* mångata
* mångud
* mångudinna
* månklar
* månlanda
* månlandning
* månlandskap
* månljus
* månskalv
* månsken
* månskiva
* månskugga
* månskära
* månsond
* månsten
* månstrimma
* månvarv
* månår
* nymåne
* supermåne

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en suec.
# mâno
## Romanès
### Nom

mâno
* vocatiu singular de mână
# mână
## Romanès
### Nom

mână f. ‎(plural mâini)
* mà

#### Declinació

| | Singular | Singular | Singular | Plural | Plural | Plural |
| | Indefinit | Indefinit | Definit | Indefinit | Indefinit | Definit |
| Nominatiu-acusatiu | (o) | mână | mâna | (niște) | mâini | mâinile |
| Genitiu-datiu | (unei) | mâini | mâinii | (unor) | mâini | mâinilor |
| Vocatiu | | mână, mâno | mână, mâno | | mâinilor | mâinilor |
# mångfald
## Suec

   * Pronúncia: /²'mɔŋːfalːd/
   * Etimologia: De mången ‎(«molt») i el sufix -fald, derivat documentat ja en nòrdic antic com a margfaldr (d'on el danès mangefold, el noruec mangfoldig i l'islandès margfaldur), remuntable al protogermànic *managafalþaz, reflectit també per l'anglès manifold (< maniġfeald), el neerlandès menigvoud i l'alt alemany mannigfaltig.

### Nom

mångfald c. ‎(plural indefinit mångfalder, plural definit mångfalderna)
* varietat, diversitat, pluralitat
    med den högsta mångfalden ― amb la màxima diversitat
* (matemàtiques) varietat
    Riemannsk mångfald ― varietat riemanniana

#### Derivats

* mångfaldig
* mångfaldiga
* Riemannmångfald

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada mångfald al Svenska Akademiens ordbok.
* Per a més informació vegeu l'entrada mångfald al Svenska Akademiens ordlista.
* Per a més informació vegeu l'entrada mångfald al Svensk ordbok.
# mægler
## Danès

   * Pronúncia:

### Nom

mægler c.
* Mediador
* Corredor (corredor de comerç)
* Agent (comerç)

#### Declinació

Declinació de mægler :
| Gènere comú | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Gènere comú | Indefinit | Definit | Indefinit | Definit |
| Nominatiu | mægler | mægleren | mæglere | mæglerne |
| Genitiu | mæglers | mæglerens | mægleres | mæglernes |

#### Derivats

* ejendomsmægler

### Vegeu també

Per a més informació vegeu l'entrada mægler al Ordbog over det danske Sprog
# mão
## Portuguès
### Nom

mão
* mà
# mäntymetsä
## Finès

   * Pronúncia: /ˈmæntyˌmetsæ/
   * Etimologia: De mänty ‎(«pi») i metsä ‎(«bosc»).

### Nom

mäntymetsä
* pineda
# móllares
## Català
### Nom

móllares f. pl.
* Forma plural de móllara.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mó·lla·res (3)
* Anagrames: esllomar, esmollar, sollarem, sollàrem
# mólleras
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈmo.ʎe.ɾas/, meridional /ˈmo.ʝe.ɾah/
       Americà: alt /ˈmo.ʝe.(ɾa)s/, baix /ˈmo.ʝe.ɾah/, austral \ˈmo.ʒe.ɾas\
   * Rimes: -oʎeɾas

### Nom

mólleras f. pl.
* forma plural de móllera
# món persistent
## Català
### Nom

món persistent m. ‎(plural mons persistents)
* (videojocs) Espai virtual on es desenvolupen determinats videojocs concebut perquè l'acció del joc no s'aturi i continuï evolucionant malgrat que el jugador deixi de jugar-hi, d'acord amb la intervenció de la resta de jugadors connectats.

#### Traduccions

* Anglès: persistent universe $^{(en)}$, persistent world $^{(en)}$, PW $^{(en)}$
* Castellà: mundo persistente $^{(es)}$
* Francès: monde persistant $^{(fr)}$, monde virtuel persistant $^{(fr)}$, univers persistant $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* món persistent. Terminologia dels videojocs. Informació cedida per TERMCAT.
# mój
## Polonès

   * Pronúncia: /muj/
   * Etimologia: Del protoeslau *mojь.

### Pronom

mój
* meu
    Mój syn nie lubi jabłka.Al meu son no li agraden les pomes.
    Ta książka jest moja.Aquest llibre és meu.

#### Declinació

| cas | singular | singular | singular | singular | plural | plural |
| cas | masculí animat | masculí inanimat | neutre | femení | viril | no viril |
| nominatiu, vocatiu | mój | mój | moje | moja | moi | moje |
| genitiu | mojego | mojego | mojego | mojej | moich | moich |
| datiu | mojemu | mojemu | mojemu | mojej | moim | moim |
| acusatiu | mojego | mój | moje | moją | moich | moje |
| instrumental | moim | moim | moim | moją | moimi | moimi |
| locatiu | moim | moim | moim | mojej | moich | moich |

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Wielki słownik języka polskiego sobre mój
# módulos profesionales
## Castellà
### Nom

módulos profesionales m. pl.
* forma plural de módulo profesional
# móllera
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈmo.ʎə.ɾə/, occidental /ˈmo.ʎe.ɾa/

### Nom

móllera f. ‎(plural mólleres)
* Forma alternativa de mòllera.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mó·lle·ra (3)
* Anagrames: lloarem, lloàrem, orellam

### Vegeu també

* móllera. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈmo.ʎe.ɾa/, meridional /ˈmo.ʝe.ɾa/
       Americà: /ˈmo.ʝe.ɾa/, austral \ˈmo.ʒe.ɾa\
   * Rimes: -oʎeɾa

### Nom

móllera f. ‎(plural mólleras)
* (peixos) mòllera

### Miscel·lània

* Síl·labes: mó·lle·ra (3)

### Vegeu també

* móllera. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# món virtual
## Català
### Nom

món virtual m. ‎(plural mons virtuals)
* (videojocs) Espai artificial en què es desenvolupa un videojoc.

#### Traduccions

* Alemany: virtuelle Welt $^{(de)}$
* Anglès: virtual universe $^{(en)}$, virtual world $^{(en)}$
* Castellà: mundo virtual $^{(es)}$
* Francès: monde virtuel $^{(fr)}$, univers virtuel $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* món virtual. Terminologia dels videojocs. Informació cedida per TERMCAT.
# móllara
## Català
### Nom

móllara f. ‎(plural móllares)
* (arcaisme) Forma alternativa de mòllera.

### Miscel·lània

* Síl·labes: mó·lla·ra (3)
* Anagrama: amollar

### Vegeu també

* móllara. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# necessitarien
## Català

   * Pronúncia: oriental /nə.sə.si.təˈɾi.ən/, occidental /ne.se.si.taˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

necessitarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de necessitar.
# necessitaries
## Català

   * Pronúncia: oriental /nə.sə.si.təˈɾi.əs/, occidental /ne.se.si.taˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

necessitaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de necessitar.
# necessitarives
## Català
### Verb

necessitarives
* (alguerès) Segona persona del singular (tu) del condicional de necessitar.
# necessitariva
## Català
### Verb

necessitariva
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) del condicional de necessitar.
* (alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de necessitar.
# necessitaria
## Català

   * Pronúncia: oriental /nə.sə.si.təˈɾi.ə/, occidental /ne.se.si.taˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

necessitaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de necessitar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de necessitar.
# necessitareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /nə.sə.si.təˈɾɛw/ balear /nə.sə.si.təˈɾəw/, /nə.sə.si.təˈɾɛw/ Occidental: /ne.se.si.taˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

necessitareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de necessitar.
# necessitariven
## Català
### Verb

necessitariven
* (alguerès) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de necessitar.
# necessitares
## Català

   * Pronúncia: oriental /nə.sə.siˈta.ɾəs/, occidental /ne.se.siˈta.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

necessitares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de necessitar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb necessitar.
# necessitaren
## Català

   * Pronúncia: oriental /nə.sə.siˈta.ɾən/, occidental /ne.se.siˈta.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

necessitaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de necessitar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb necessitar.
# neglegiu
## Català antic
### Verb

neglegiu
* segona persona plural (vós, vosaltres) del present d'indicatiu de neglegir
* segona persona plural (vós, vosaltres) del present de subjuntiu de neglegir
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperatiu de neglegir

#### Variants

* [1] neglegits
* [2] neglegíats, neglegíau
* [3] neglegits
# neglegiríeu
## Català antic
### Verb

neglegiríeu
* segona persona plural (vós, vosaltres) del condicional de neglegir

#### Variants

* neglegiríets
# neglegissen
## Català antic
### Verb

neglegissen
* tercera persona plural (éls, eyls, ells) de l'imperfet de subjuntiu de neglegir

#### Variants

* neglegiren
# neglegist
## Català antic
### Verb

neglegist
* segona persona singular (tu) del passat de neglegir
* segona persona plural (vós, vosaltres) del passat de neglegir

#### Variants

* [1] neglegires
* [2] neglegíreu
# neglegits
## Català antic
### Verb

neglegits
* segona persona plural (vós, vosaltres) del present d'indicatiu de neglegir
* segona persona plural (vós, vosaltres) de l'imperatiu de neglegir

#### Variants

* [1] neglegiu
* [2] neglegiu
# neglegit
## Català antic
### Verb

neglegit
* participi masculí singular de neglegir
# neglegiríem
## Català antic
### Verb

neglegiríem
* primera persona plural (nós, nosaltres) del condicional de neglegir
# neglegiríets
## Català antic
### Verb

neglegiríets
* segona persona plural (vós, vosaltres) del condicional de neglegir

#### Variants

* neglegiríeu
# neglegisses
## Català antic
### Verb

neglegisses
* segona persona singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu de neglegir

#### Variants

* neglegires
# neglegis
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈnɛ.ɡlɛ.ɡiːs/

### Verb

neglegīs
* segona persona singular del present d'indicatiu actiu de neglegō
# nose
## Anglès

   * Pronúncia: /nəʊz/ àudio (EUA)

### Nom

nose ‎(plural noses)
* (anatomia) nas
# noses
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈnɔ.zəs/, occidental /ˈnɔ.zes/
   * Rimes: -ɔzes

### Nom

noses f. pl.
* Forma plural de nosa.

### Miscel·lània

* Síl·labes: no·ses (2)
* Anagrames: sones, sonés

## Anglès
### Nom

noses
* forma plural de nose

## Occità

   * Pronúncia: /ˈnu.zes/

### Nom

noses
* forma plural de nos
# nosiest
## Anglès
### Adjectiu

nosiest
* forma superlativa de nosey
# nosco
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈnoːs.koː/
   * Etimologia: De l'arrel protoindoeuropea *ǵneh₃- ‎(«saber»).

### Verb

nōscō ‎(1a present$^?$), nōscis ‎(2a present), nōscere ‎(infinitiu), nōvī ‎(perfet), nōtum ‎(supí)
* saber, jo sé
* conèixer, jo conec

#### Derivats

* cognōscō
# nose tackle
## Anglès
### Nom

nose tackle
* (futbol americà) línia defensiu central

### Vegeu també

* nose tackle. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# nosebleeds
## Anglès
### Nom

nosebleeds
* forma plural de nosebleed
# nosey
## Anglès
### Adjectiu

nosey ‎(comparatiu nosier, superlatiu nosiest)
* tafaner

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# nosilha
## Occità
### Nom

nosilha f. ‎(plural nosilhas)
* (botànica) Bunium bulbocastanum

#### Sinònims

* aniçol, anuçol, bisòc, niçòl, nissòl, pissagós

### Vegeu també

* Benoèt, Gui. Las plantas, 2008. Tolosa: IEO Edicions, 2008, 193. ISBN 978-2-85910-453-5.
# nosebleed
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈnəʊzˌblid/

### Nom

nosebleed ‎(plural nosebleeds)
* hemorràgia nasal

#### Sinònims

* hemorrhage from nose

### Vegeu també

* nosebleed. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 setembre 2014].
# nosier
## Anglès
### Adjectiu

nosier
* forma comparativa de nosey
# naspressin
## Català

   * Pronúncia: oriental /nəsˈpɾe.sin/, occidental /nasˈpɾe.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

naspressin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb nasprar.