# llebre
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʎe.βɾə/, occidental /ˈʎe.bɾe/
   * Rimes: -ebɾe
   * Etimologia: Del llatí lepore(m), acusatiu de lepus, d’origen no indoeuropeu, potser ibèric, segle XIII.

### Nom

llebre f. ‎(plural llebres)
* Mamífer lagomorf del gènere Lepus. La característica morfològica distintiva de les llebres (que les diferencia a simple vista dels conills) és la presència d'unes orelles grosses amb la punta negra a més de tenir el cos llarg i comprimit lateralment.

#### Derivats

* llebrot

#### Compostos i expressions

* Espècies del gènere Lepus:
** Llebre americana: Lepus americanus
** Llebre antílop: Lepus alleni
** Llebre birmana: Lepus peguensis
** Llebre comuna o europea: Lepus europaeus
** Llebre d'Etiòpia: Lepus habessinicus
** Llebre de coll negre: Lepus nigricollis
** Llebre de les neus o de les muntanyes o muntanyesa: Lepus timidus
** Llebre de l'Himàlaia: Lepus oiostolus
** Llebre de la Xina: Lepus sinensis
** Llebre de Manxúria: Lepus mandshuricus
** Llebre de Townsend: Lepus townsendii
** Llebre de Yarkand: Lepus yarkandensis
** Llebre de Yunnan: Lepus comus
** Llebre del Cap o africana: Lepus capensis
** Llebre del Japó: Lepus brachyurus
** Llebre ibèrica: Lepus granatensis
** Llebre negra: Lepus insularis
** Llebre polar: Lepus arcticus
* Llebre de la Patagònia: rosegador de la família dels càvids (mara).
* Llebre correguda: aquella que no es deixa caçar fàcilment.
* Aixecar o moure la llebre: moure alguna espècie, o donar motiu a alguna disputa o baralla.
* Cremar es cul a ses llebres: ser molt calent el sol.
* D'on menys se pensa salta la llebre: denota el succés sobtat que menys s'esperava.
* Dormir com les llebres: dormir amb precaució per no deixar-se sorprendre ni enganyar.
* La llebre és de qui l'alça, el conill de qui l'alcança: ensenya que qui si un caçador mata la llebre que un altre ha fet alçar l'ha de donar per aquest.
* Les llebres no s'agafen a so de tabals, a so de tabals no s'agafen llebres: denota que per aconseguir una finalitat no s'han de prendre mitjans contraris a aquesta.
* Orella de llebre blanca: bolet de l'espècie Helvella crispa.
* Orella de llebre negra: bolet de l'espècie Helvella lacunosa.
* Rata-llebre: rosegador anomaluromorf.
* Seguir la llebre: continuar esbrinant alguna cosa pels indicis.
* Tan grata la llebre que mal jeu: denota que aquells qui són massa curiosos en forçar les coses, solen trobar-ne de nocives i de gran pesar.
* ull de llebre: varietat de cep negra.

#### Traduccions

* Afrikaans: haas $^{(af)}$
* Alemany: Hase $^{(de)}$
* Anglès: hare $^{(en)}$
* Àrab: قواع $^{(ar)}$
* Asturià: llebre $^{(ast)}$
* Basc: erbi $^{(eu)}$
* Bavarès: Håsn $^{(bar)}$
* Búlgar: заек $^{(bg)}$ ‎(zaek)
* Castellà: liebre $^{(es)}$
* Danès: hare $^{(da)}$ c.
* Eslovac: zajac $^{(sk)}$ m.
* Eslovè: zajec $^{(sl)}$ m.
* Esperanto: leporo $^{(eo)}$
* Feroès: hara $^{(fo)}$
* Francès: lièvre $^{(fr)}$
* Gallec: lebre $^{(gl)}$
* Gal·lès: ysgyfarnog $^{(cy)}$ f.
* Grec: λαγός $^{(el)}$ m. ‎(lagós)
* Grec antic: λαγός $^{(grc)}$ m. ‎(lagós)
* Hebreu: אַרְנָב $^{(he)}$ m.
* Hindi: खरगोश $^{(hi)}$ m.
* Ido: leporo $^{(io)}$
* Irlandès: giorria $^{(ga)}$ m.
* Islandès: héri $^{(is)}$ m.
* Italià: lepre $^{(it)}$
* Laosià: ກະຕ່າຍ $^{(lo)}$
* Llatí: lepus $^{(la)}$ m.
* Maltès: liebru $^{(mt)}$ m.
* Neerlandès: haas $^{(nl)}$ m.
* Noruec: hare $^{(no)}$ m.
* Occità: lèbre $^{(oc)}$ m.
* Persa: خرگوش‎ $^{(fa)}$
* Polonès: zając $^{(pl)}$ m.
* Portuguès: lebre $^{(pt)}$
* Retoromànic: lieur $^{(rm)}$ m.
* Romanès: iepure $^{(ro)}$ m., iepure-de-câmp $^{(ro)}$ m.
* Romaní: śośoj $^{(rom)}$ m.
* Rus: за́яц $^{(ru)}$ m. ‎(zàiats)
* Sicilià: lèpere $^{(scn)}$ m.
* Suahili: sungura $^{(sw)}$
* Turc: tavşan $^{(tr)}$
* Vènet: jévre $^{(vec)}$
* Xinès: 野兔 $^{(zh)}$ ‎(yětù)

### Miscel·lània

* Síl·labes: lle·bre (2)
* Anagrama: brelle

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
* Labernia y Esteller, Pere. Diccionari de la Llengua Catalana ab la correspondencia castellana y llatina., Tom II, Barcelona, 1840.
* FIGUERA, Pere Antoni. Diccionari Mallorquí-Castellà, Palma, 1840.