OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# for
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfɔr/, occidental /ˈfoɾ/
   * Rimes: -oɾ
   * Etimologia: Del llatí forum, segle XI. Doblet del cultisme fòrum.

### Nom

for m. ‎(plural fors)
* taxa
* (numismàtica) Valor de circulació d’una moneda segons el mercat.
    «Amb la taxació a 20 sous, el pacífic assolia el mateix for que el ducat venecià, que corria al for equivalent de 24 sous.» (Miquel Crusafont i Sabater, Barcelona i la moneda catalana, 1989)
* fur
    «A l'escriptura d'assegurança exigiren aquestes ordinacions la consignació de cinc juraments: [...] un, de submissió expressa al for del Consolat de Mar.» (Arcadi Garcia i Sanz, Maria-Teresa Ferrer i Mallol, Origen històric del contracte i del dret d'assegurances marítimes, 1983)
* fòrum
    «L'únic intent ambiciós en aquest sentit, el de l'era Mussolini, va ser tan desafortunat que va partir irremeiablement el For Romà i va malmetre altres parts de la ciutat.» (Carles Puigdemont, Presència, núm. 1.141, Girona, 1994)

#### Derivats

* fur

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Anglès
### Conjunció

for
* a causa de, per, perquè
    He lost his job, for he got into trouble.Va perdre la feina per haver-se ficat en problemes.

### Preposició

for
* en direcció a, a, cap a
    The astronauts headed for the moon.Els astronautes anaven directes cap a la lluna.
* indicació de persona destinatària, per, per a
    I have something for you.Tinc una cosa per a tu.
* a favor de
    All those for the motion raise your hands.Els qui estiguin a favor del moviment, que alcin la mà.
* durant
    They walked for days.Van caminar durant dies.
    I'll be with you for the weekend.Estaré amb tu durant el cap de setmana.
* que, introduint una frase subordinada amb verb en infinitiu
    All I want is for you to be happy.Tot el que vull és que siguis feliç.

## Llatí

   * Pronúncia: /fɔr/

### Verb

for ‎(present$^?$), fārī ‎(infinitiu), fātus sum ‎(perfet); deponent
* parlar, jo parlo
* dir, jo dic

#### Sinònims

* dīcō, loquor, āiō

#### Derivats

* affor
* fātum
* īnfāns
* interfor
# foques mediterrànies
## Català
### Nom

foques mediterrànies f. pl.
* Forma plural de foca mediterrània.
# foques monjo de Hawaii
## Català
### Nom

foques monjo de Hawaii f. pl.
* Forma plural de foca monjo de Hawaii.
# foques monjo del Mediterrani
## Català
### Nom

foques monjo del Mediterrani f. pl.
* Forma plural de foca monjo del Mediterrani.
# foques lleopard
## Català
### Nom

foques lleopard f. pl.
* Forma plural de foca lleopard.
# foques marbrades
## Català
### Nom

foques marbrades f. pl.
* Forma plural de foca marbrada.
# foques menjacrancs
## Català
### Nom

foques menjacrancs f. pl.
* Forma plural de foca menjacrancs.
# forrellar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fu.rəˈʎa/ balear /fo.rəˈʎa/, /fu.rəˈʎa/ Occidental: nord-occidental /fo.reˈʎa/ valencià /fo.reˈʎaɾ/, /fo.reˈʎa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Etimologia: De forrellat, pres com a participi, segle XX.

### Verb

forrellar trans.
* Tancar amb forrellat.
    «Barrar ben bé les portes, y forrellar els reixats dels barris, y posar les baldes als corrals.» (Raimon Caselles, Les Multituds, vol. 56-57, Quaderns Literaris, Barcelona, 1935)

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: forrello, forrella, forrellem Vocal rizotònica: /e/

#### Sinònims

* enforrellar (valencià)

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: for·re·llar (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# forrellaren
## Català
### Verb

forrellaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de forrellar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·re·lla·ren (4)
* Anagrama: enforrellar
# forrellareu
## Català
### Verb

forrellareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de forrellar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·re·lla·reu (4)
# forrellarien
## Català
### Verb

forrellarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de forrellar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·re·lla·ri·en (5)
# forrellaran
## Català
### Verb

forrellaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de forrellar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·re·lla·ran (4)
# forrellares
## Català
### Verb

forrellares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de forrellar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·re·lla·res (4)
# forrellaria
## Català
### Verb

forrellaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de forrellar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de forrellar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·re·lla·ri·a (5)
# forrellaries
## Català
### Verb

forrellaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de forrellar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·re·lla·ri·es (5)
# forrellarem
## Català
### Verb

forrellarem
* Primera persona del plural (nosaltres) del futur de forrellar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·re·lla·rem (4)
# forrellarà
## Català
### Verb

forrellarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de forrellar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·re·lla·rà (4)
# abati del popolo
## Italià
### Nom

abati del popolo m. pl.
* forma plural de abate del popolo
# abatida
## Català
### Verb

abatida
* Participi femení singular del verb abatir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ba·ti·da (4)
* Anagrames: abadiat, batiada
# abatides
## Català
### Verb

abatides
* Participi femení plural del verb abatir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ba·ti·des (4)
* Anagrama: batiades
# abaties
## Català

   * Pronúncia: oriental /ə.βəˈti.əs/, occidental /a.βaˈti.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

abaties
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de abatre.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ba·ti·es (4)
* Anagrama: esbatia
# abatible
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.βəˈtib.bɫə/, /ə.βəˈti.βɫə/ balear /ə.bəˈtib.bɫə/ Occidental: nord-occidental /a.βaˈtib.bɫe/, /a.βaˈti.βɫe/ valencià /a.baˈti.bɫe/
   * Rimes: -ible
   * Etimologia: De abatre.

### Adjectiu

abatible inv. ‎(plural abatibles)
* Que pot ser inclinat cap endavant o cap enrere.

#### Traduccions

* Anglès: reclining $^{(en)}$
* Castellà: reclinable $^{(es)}$
* Francès: inclinable $^{(fr)}$
* Italià: reclinabile $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ba·ti·ble (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# abatidor de temperatura
## Castellà
### Nom

abatidor de temperatura m. ‎(plural abatidores de temperatura)
* abatedor de temperatura
# abatia
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ə.βəˈti.ə/ Occidental: nord-occidental /a.βaˈti.ɛ/, /a.βaˈti.e/ valencià /a.βaˈti.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

abatia
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de abatre.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de abatre.
# abatidores de temperatura
## Castellà
### Nom

abatidores de temperatura m. pl.
* forma plural de abatidor de temperatura
# abofetejades
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.βu.fə.təˈʒa.ðəs/ balear /ə.bo.fə.təˈd͡ʒa.ðəs/, /ə.bu.fə.təˈʒa.ðəs/ Occidental: nord-occidental /a.βo.fe.teˈʒa.ðes/, valencià /a.bo.fe.teˈd͡ʒa.ðes/
   * Rimes: -ades

### Verb

abofetejades
* Participi femení plural del verb abofetejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bo·fe·te·ja·des (6)
# abofetejant
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.βu.fə.təˈʒan/ balear /ə.bo.fə.təˈd͡ʒant/, /ə.bu.fə.təˈʒan/ Occidental: nord-occidental /a.βo.fe.teˈʒan/ valencià /a.bo.fe.teˈd͡ʒant/, /a.βo.fe.teˈd͡ʒan/
   * Rimes: -ant

### Verb

abofetejant
* Gerundi del verb abofetejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bo·fe·te·jant (5)
# abofetejaran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.βu.fə.tə.ʒəˈɾan/ balear /ə.bo.fə.tə.ʒəˈɾan/, /ə.bu.fə.tə.ʒəˈɾan/ Occidental: nord-occidental /a.βo.fe.te.ʒaˈɾan/, valencià /a.bo.fe.te.d͡ʒaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

abofetejaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de abofetejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bo·fe·te·ja·ran (6)
# abofetejares
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.βu.fə.təˈʒa.ɾəs/ balear /ə.bo.fə.təˈd͡ʒa.ɾəs/, /ə.bu.fə.təˈʒa.ɾəs/ Occidental: nord-occidental /a.βo.fe.teˈʒa.ɾes/, valencià /a.bo.fe.teˈd͡ʒa.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

abofetejares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de abofetejar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb abofetejar.

#### Variants

* [2] abofetegessis, abofetegesses, abofetejasses

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bo·fe·te·ja·res (6)
# abofetejara
## Català
### Verb

abofetejara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb abofetejar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb abofetejar.

#### Variants

* [1] abofetegés
* [2] abofetegés

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bo·fe·te·ja·ra (6)
# abofetejaren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.βu.fə.təˈʒa.ɾən/ balear /ə.bo.fə.təˈd͡ʒa.ɾən/, /ə.bu.fə.təˈʒa.ɾən/ Occidental: nord-occidental /a.βo.fe.teˈʒa.ɾen/, valencià /a.bo.fe.teˈd͡ʒa.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

abofetejaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de abofetejar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb abofetejar.

#### Variants

* [2] abofetegessin, abofetegessen, abofetejassen

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bo·fe·te·ja·ren (6)
# abofeteja
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.βu.fəˈtɛ.ʒə/ balear /ə.bo.fəˈtə.ʒə/, /ə.bu.fəˈtɛ.ʒə/ Occidental: nord-occidental /a.βo.feˈte.ʒa/, valencià /a.bo.feˈte.d͡ʒa/
   * Rimes: -ɛʒa

### Verb

abofeteja
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de abofetejar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb abofetejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bo·fe·te·ja (5)
# abofetejada
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.βu.fə.təˈʒa.ðə/ balear /ə.bo.fə.təˈd͡ʒa.ðə/, /ə.bu.fə.təˈʒa.ðə/ Occidental: nord-occidental /a.βo.fe.teˈʒa.ða/, valencià /a.bo.fe.teˈd͡ʒa.ða/
   * Rimes: -ada

### Verb

abofetejada
* Participi femení singular del verb abofetejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bo·fe·te·ja·da (6)
# abofetejar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.βu.fə.təˈʒa/ balear /ə.bo.fə.təˈd͡ʒa/, /ə.bu.fə.təˈʒa/ Occidental: nord-occidental /a.βo.fe.teˈʒa/ valencià /a.bo.fe.teˈd͡ʒaɾ/, /a.βo.fe.teˈd͡ʒa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Etimologia: Del castellà abofetear, amb el sufix -ejar, segle XIX.

### Verb

abofetejar trans.
* (castellanisme) bufetejar
    «Alçant·se rápida del asiento intentá abofetejar al cínic; pero no pogué cumplir tal intenció, puix lo seu braç se va vore detés per una ma que fórtament el sugectava.» (Lluís Cabrelles, El debut de Pepica, pàg. 12, 1925)
    «El guàrdia civil devia seure en el banc dels acusats després que l’afectat, Iván Cortés, de 28 anys, interposés una denúncia contra aquest per abofetejar-lo diverses vegades, fins a fer-li sagnar el llavi, després que, després de passar el control de seguretat de l’aeroport, el jove es dirigís en català a l’agent de l’Institut Armat.» (Redacció d'El Món, En una setmana se suspenen a Palma dos judicis sobre temes lingüístics, El Món, ago. 2015)

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: abofetejo, abofeteja, abofetegem Vocal rizotònica: /ɛ/, /ə/, /e/

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bo·fe·te·jar (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# abofetejarem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.βu.fə.tə.ʒəˈɾɛm/ balear /ə.bo.fə.tə.ʒəˈɾəm/, /ə.bu.fə.tə.ʒəˈɾɛm/ Occidental: nord-occidental /a.βo.fe.te.ʒaˈɾem/, valencià /a.bo.fe.te.d͡ʒaˈɾem/
   * Rimes: -ɛm

### Verb

abofetejarem
* Primera persona del plural (nosaltres) del futur de abofetejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bo·fe·te·ja·rem (6)
# follàreu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈʎa.ɾəw/ balear /foˈʎa.ɾəw/, /fuˈʎa.ɾəw/ Occidental: /foˈʎa.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

follàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de follar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb follar.

#### Variants

* [2] folleguéssou, folléssiu, follésseu, follàssiu, follàsseu
# follàs
## Català
### Verb

follàs
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb follar.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb follar.

#### Variants

* [1] follessi, follessa, folleguessa, follés, follara
* [2] follessi, follegués, follés, follara
# follàssim
## Català
### Verb

follàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb follar.

#### Variants

* folleguéssom, folléssim, folléssem, follàssem, follàrem
# follàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈʎa.βəw/ balear /foˈʎa.vəw/, /fuˈʎa.vəw/ Occidental: nord-occidental /foˈʎa.βew/ valencià /foˈʎa.vew/, /foˈʎa.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

follàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de follar.

#### Variants

* follavo, follàieu
# follàsseu
## Català
### Verb

follàsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb follar.

#### Variants

* folleguéssou, folléssiu, follésseu, follàssiu, follàreu
# follé
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /foˈʎe/, meridional /foˈʝe/
       Americà: alt /f(o)ˈʝe/, baix /foˈʝe/, austral \foˈʒe\
   * Rimes: -e

### Verb

follé
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb follar
# follàssem
## Català
### Verb

follàssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb follar.

#### Variants

* folleguéssom, folléssim, folléssem, follàssim, follàrem
# follàssiu
## Català
### Verb

follàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb follar.

#### Variants

* folleguéssou, folléssiu, follésseu, follàsseu, follàreu
# finta de bot
## Català
### Nom

finta de bot f. ‎(plural fintes de bot)
* (handbol) Finta executada al llarg d'una correguda mentre el jugador fa botar la pilota.

#### Traduccions

* Anglès: running fake $^{(en)}$
* Castellà: finta de bote $^{(es)}$
* Francès: feinte en course $^{(fr)}$

### Vegeu també

* finta de bot. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# finta de cabeza
## Castellà
### Nom

finta de cabeza f. ‎(plural fintas de cabeza)
* (basquetbol) finta de cap

### Vegeu també

* finta de cabeza. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# finta de desmarque
## Castellà
### Nom

finta de desmarque f. ‎(plural fintas de desmarque)
* (handbol) finta de desmarcatge

### Vegeu també

* finta de desmarque. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# finta de bote
## Castellà
### Nom

finta de bote f. ‎(plural fintas de bote)
* (handbol) finta de bot

### Vegeu també

* finta de bote. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# finta de desmarcatge
## Català
### Nom

finta de desmarcatge f. ‎(plural fintes de desmarcatge)
* (handbol) Finta consistent a seguir una trajectòria determinada i canviar-la immediatament després per alliberar-se d'un marcatge.

#### Traduccions

* Anglès: unguarding fake $^{(en)}$, unguarding feint $^{(en)}$
* Castellà: finta de desmarque $^{(es)}$
* Francès: feinte de démarquage $^{(fr)}$

### Vegeu també

* finta de desmarcatge. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# finta de llançament
## Català
### Nom

finta de llançament f. ‎(plural fintes de llançament)
* (handbol) Finta consistent a simular un llançament.

#### Traduccions

* Anglès: fake throw $^{(en)}$, shooting fake $^{(en)}$, shooting feint $^{(en)}$
* Castellà: finta de lanzamiento $^{(es)}$
* Francès: feinte de lancer $^{(fr)}$

### Vegeu també

* finta de llançament. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# finta de cos
## Català
### Nom

finta de cos f. ‎(plural fintes de cos)
* (hoquei sobre herba) Finta executada amb el cos.

#### Traduccions

* Anglès: body feint $^{(en)}$
* Castellà: finta con el cuerpo $^{(es)}$
* Francès: feinte du corps $^{(fr)}$

### Vegeu també

* finta de cos. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# finta de cames
## Català
### Nom

finta de cames f. ‎(plural fintes de cames)
* (handbol) Finta del jugador en possessió de la pilota executada amb les cames.

#### Traduccions

* Anglès: body fake $^{(en)}$, body feint $^{(en)}$
* Castellà: finta de piernas $^{(es)}$
* Francès: feinte de corps $^{(fr)}$

### Vegeu també

* finta de cames. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# finta de cap
## Català
### Nom

finta de cap f. ‎(plural fintes de cap)
* (basquetbol) Finta consistent a simular un salt i sortir corrent fent botar la pilota per davant del defensor.

#### Traduccions

* Anglès: head fake $^{(en)}$
* Castellà: finta de cabeza $^{(es)}$
* Francès: feinte de la tête $^{(fr)}$

### Vegeu també

* finta de cap. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# finta de lanzamiento
## Castellà
### Nom

finta de lanzamiento f. ‎(plural fintas de lanzamiento)
* (handbol) finta de llançament

### Vegeu també

* finta de lanzamiento. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# abrasireu
## Català
### Verb

abrasireu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de abrasir.
# abrasirien
## Català
### Verb

abrasirien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de abrasir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bra·si·ri·en (5)
* Anagrames: abrinaries, barrinaies, esbrinaria, inebriaràs
# abrasirà
## Català
### Verb

abrasirà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de abrasir.
# abrasiríeu
## Català
### Verb

abrasiríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de abrasir.
# abrasiria
## Català
### Verb

abrasiria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de abrasir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de abrasir.
# abrasiries
## Català
### Verb

abrasiries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de abrasir.
# abrasiràs
## Català
### Verb

abrasiràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de abrasir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bra·si·ràs (4)
* Anagrames: arrabassi, arrabassí
# abrasiré
## Català
### Verb

abrasiré
* Primera persona del singular (jo) del futur de abrasir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bra·si·ré (4)
* Anagrama: barraies
# abrasis
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈβɾa.zis/, occidental /aˈbɾa.zis/
   * Rimes: -azis

### Verb

abrasis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb abrasar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bra·sis (3)
* Anagrames: abissar, bisaràs
# fredegessen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /fɾə.ðəˈʒe.sən/ Occidental: nord-occidental /fɾe.ðeˈʒe.sen/, valencià /fɾe.ðeˈd͡ʒe.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

fredegessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb fredejar.

#### Variants

* fredegessin

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·de·ges·sen (4)
# fredament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌfɾɛ.ðəˈmen/ balear /ˌfɾə.ðəˈment/, /ˌfɾɛ.ðəˈmen/ Occidental: nord-occidental /ˌfɾe.ðaˈmen/ valencià /ˌfɾe.ðaˈment/, /ˌfɾe.ðaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De freda i el sufix -ment.

### Adverbi

fredament
* D’una manera freda, amb fredor.

#### Traduccions

* Anglès: coldly $^{(en)}$
* Castellà: fríamente $^{(es)}$
* Francès: froidement $^{(fr)}$
* Italià: freddamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·da·ment (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# freddamente
## Italià

   * Pronúncia: /ˌfred.daˈmen.te/
   * Etimologia: De freddo i el sufix -mente.

### Adverbi

freddamente
* fredament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fred·da·mén·te (4)
# fredegem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾə.ðəˈʒɛm/ balear /fɾə.ðəˈʒəm/, /fɾə.ðəˈʒɛm/ Occidental: nord-occidental /fɾe.ðeˈʒem/, valencià /fɾe.ðeˈd͡ʒem/
   * Rimes: -ɛm

### Verb

fredegem
* Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de fredejar.
* Primera persona del plural (nosaltres) del present de subjuntiu del verb fredejar.
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperatiu del verb fredejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·de·gem (3)
# fredegen
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾəˈðɛ.ʒən/ balear /fɾəˈðə.ʒən/, /fɾəˈðɛ.ʒən/ Occidental: nord-occidental /fɾeˈðe.ʒen/, valencià /fɾeˈðe.d͡ʒen/
   * Rimes: -ɛʒen

### Verb

fredegen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de fredejar.
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb fredejar.
* (occidental) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb fredejar.

#### Variants

* [2] fredegin
* [3] fredegin

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·de·gen (3)
# fredat
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɾəˈðat/, occidental /fɾeˈðat/
   * Rimes: -at

### Nom

fredat f. ‎(plural fredats)
* (occidental, col·loquial) feredat

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·dat (2)
* Heterograma de 6 lletres (adefrt)

### Vegeu també

* Obres de referència: DNV, DCVB
# freda
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfɾɛ.ðə/, occidental /ˈfɾe.ða/
   * Rimes: -ɛda

### Adjectiu

freda f. ‎(plural fredes)
* Forma femenina de fred.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·da (2)
* Anagrama: Fedra
# fredeges
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fɾəˈðɛ.ʒəs/ balear /fɾəˈðə.ʒəs/, /fɾəˈðɛ.ʒəs/ Occidental: nord-occidental /fɾeˈðe.ʒes/, valencià /fɾeˈðe.d͡ʒes/
   * Rimes: -ɛʒes

### Verb

fredeges
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de fredejar.
* (occidental) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb fredejar.

#### Variants

* [2] fredegis

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·de·ges (3)
# fredege
## Català
### Verb

fredege
* (occidental) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb fredejar.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb fredejar.
* (occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb fredejar.

#### Variants

* [1] fredegi
* [2] fredegi
* [3] fredegi

### Miscel·lània

* Síl·labes: fre·de·ge (3)
# formikojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /forˈmi.kojn/

### Nom

formikojn
* acusatiu plural de formiko
# formin
## Català
### Verb

formin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb formar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb formar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·min (2)
* Heterograma de 6 lletres (fimnor)
* Anagrames: fornim, inform
# forming
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Verb

forming
* gerundi de form
# formikon
## Esperanto

   * Pronúncia: /forˈmi.kon/

### Nom

formikon
* acusatiu de formiko
# formique
## Francès

   * Pronúncia: /fɔʁˈmik/

### Adjectiu

formique inv. ‎(plural formiques)
* fòrmic -a