OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# restaurant
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /rəs.təwˈɾan/ balear /rəs.təwˈɾant/, /rəs.təwˈɾan/ Occidental: nord-occidental /res.tawˈɾan/ valencià /res.tawˈɾant/, /res.tawˈɾan/
   * Rimes: -ant
   * Etimologia: Del llatí restaurante(m), acusatiu de restaurāns, del verb restaurō ‎(«restaurar»), segle XIV. Com a local, calc semàntic del francès restaurant.

### Nom

restaurant m. ‎(plural restaurants)
* Local on es compren i es consumeixen àpats cuinats per un altre.
* (antic) reconstituent

#### Derivats

* restauració

#### Traduccions

* Alemany: Restaurant $^{(de)}$ n.
* Anglès: restaurant $^{(en)}$
* Basc: jatetxe $^{(eu)}$
* Castellà: restaurante $^{(es)}$ m.
* Eslovac: reštaurácia $^{(sk)}$ f.
* Esperanto: restoracio $^{(eo)}$
* Francès: restaurant $^{(fr)}$ m.
* Italià: ristorante $^{(it)}$ m.
* Polonès: restauracja $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: restaurante $^{(pt)}$ m.
* Rus: ресторан $^{(ru)}$ m. ‎(restoran)

### Adjectiu

restaurant inv. ‎(plural restaurants)
* restaurador

### Verb

restaurant
* Gerundi del verb restaurar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: res·tau·rant (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# rutherfordi
## Català

   * Pronúncia: oriental /ru.tərˈfɔr.di/, occidental /ru.teɾˈfɔɾ.ði/
   * Rimes: -ɔɾdi

### Nom

rutherfordi m. ‎(només en singular)
* Element químic de nombre atòmic 104 i símbol Rf.

#### Relacionats

| $_1$ H | | | | | | | | | | | | | | | | | $_2$ He |
| $_3$ Li | $_4$ Be | | | | | | | | | | | $_5$ B | $_6$ C | $_7$ N | $_8$ O | $_9$ F | $_{10}$ Ne |
| $_{11}$ Na | $_{12}$ Mg | | | | | | | | | | | $_{13}$ Al | $_{14}$ Si | $_{15}$ P | $_{16}$ S | $_{17}$ Cl | $_{18}$ Ar |
| $_{19}$ K | $_{20}$ Ca | $_{21}$ Sc | $_{22}$ Ti | $_{23}$ V | $_{24}$ Cr | $_{25}$ Mn | $_{26}$ Fe | $_{27}$ Co | $_{28}$ Ni | $_{29}$ Cu | $_{30}$ Zn | $_{31}$ Ga | $_{32}$ Ge | $_{33}$ As | $_{34}$ Se | $_{35}$ Br | $_{36}$ Kr |
| $_{37}$ Rb | $_{38}$ Sr | $_{39}$ Y | $_{40}$ Zr | $_{41}$ Nb | $_{42}$ Mo | $_{43}$ Tc | $_{44}$ Ru | $_{45}$ Rh | $_{46}$ Pd | $_{47}$ Ag | $_{48}$ Cd | $_{49}$ In | $_{50}$ Sn | $_{51}$ Sb | $_{52}$ Te | $_{53}$ I | $_{54}$ Xe |
| $_{55}$ Cs | $_{56}$ Ba | * | $_{72}$ Hf | $_{73}$ Ta | $_{74}$ W | $_{75}$ Re | $_{76}$ Os | $_{77}$ Ir | $_{78}$ Pt | $_{79}$ Au | $_{80}$ Hg | $_{81}$ Tl | $_{82}$ Pb | $_{83}$ Bi | $_{84}$ Po | $_{85}$ At | $_{86}$ Rn |
| $_{87}$ Fr | $_{88}$ Ra | ** | $_{104}$ Rf | $_{105}$ Db | $_{106}$ Sg | $_{107}$ Bh | $_{108}$ Hs | $_{109}$ Mt | $_{110}$ Ds | $_{111}$ Rg | $_{112}$ Cn | $_{113}$ Nh | $_{114}$ Fl | $_{115}$ Mc | $_{116}$ Lv | $_{117}$ Ts | $_{118}$ Og |
| * | * | $_{57}$ La | $_{58}$ Ce | $_{59}$ Pr | $_{60}$ Nd | $_{61}$ Pm | $_{62}$ Sm | $_{63}$ Eu | $_{64}$ Gd | $_{65}$ Tb | $_{66}$ Dy | $_{67}$ Ho | $_{68}$ Er | $_{69}$ Tm | $_{70}$ Yb | $_{71}$ Lu |
| ** | ** | $_{89}$ Ac | $_{90}$ Th | $_{91}$ Pa | $_{92}$ U | $_{93}$ Np | $_{94}$ Pu | $_{95}$ Am | $_{96}$ Cm | $_{97}$ Bk | $_{98}$ Cf | $_{99}$ Es | $_{100}$ Fm | $_{101}$ Md | $_{102}$ No | $_{103}$ Lr |

#### Traduccions

* Alemany: Rutherfordium $^{(de)}$
* Anglès: rutherfordium $^{(en)}$
* Basc: rutherfordio $^{(eu)}$
* Castellà: rutherfordio $^{(es)}$
* Esperanto: ruterfordio $^{(eo)}$
* Francès: rutherfordium $^{(fr)}$
* Italià: rutherfordio $^{(it)}$
* Llatí: rutherfordium $^{(la)}$
* Occità: rutherfòrdi $^{(oc)}$
* Portuguès: rutherfórdio $^{(pt)}$
* Romanès: rutherfordiu $^{(ro)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ru·ther·for·di (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
# rutherfordii
## Llatí

   * Pronúncia: /rʊ.tʰɛrˈfɔr.dɪ.iː/

### Nom

rutherfordiī
* genitiu singular de rutherfordium
# rutheniul
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -ul.

### Nom

rutheniul
* nominatiu i acusatiu definit singular de rutheniu
# rutheniu
## Romanès
### Nom

rutheniu n. ‎(sense plural)
* ruteni

#### Declinació

| | Singular | Singular | Singular | Plural | Plural | Plural |
| | Indefinit | Indefinit | Definit | Indefinit | Indefinit | Definit |
| Nominatiu-acusatiu | (un) | rutheniu | rutheniul | | - | - |
| Genitiu-datiu | (unui) | rutheniu | rutheniului | | - | - |
| Vocatiu | | rutheniule | rutheniule | | - | - |

#### Relacionats

| $_1$ H | | | | | | | | | | | | | | | | | $_2$ He |
| $_3$ Li | $_4$ Be | | | | | | | | | | | $_5$ B | $_6$ C | $_7$ N | $_8$ O | $_9$ F | $_{10}$ Ne |
| $_{11}$ Na | $_{12}$ Mg | | | | | | | | | | | $_{13}$ Al | $_{14}$ Si | $_{15}$ P | $_{16}$ S | $_{17}$ Cl | $_{18}$ Ar |
| $_{19}$ K | $_{20}$ Ca | $_{21}$ Sc | $_{22}$ Ti | $_{23}$ V | $_{24}$ Cr | $_{25}$ Mn | $_{26}$ Fe | $_{27}$ Co | $_{28}$ Ni | $_{29}$ Cu | $_{30}$ Zn | $_{31}$ Ga | $_{32}$ Ge | $_{33}$ As | $_{34}$ Se | $_{35}$ Br | $_{36}$ Kr |
| $_{37}$ Rb | $_{38}$ Sr | $_{39}$ Y | $_{40}$ Zr | $_{41}$ Nb | $_{42}$ Mo | $_{43}$ Tc | $_{44}$ Ru | $_{45}$ Rh | $_{46}$ Pd | $_{47}$ Ag | $_{48}$ Cd | $_{49}$ In | $_{50}$ Sn | $_{51}$ Sb | $_{52}$ Te | $_{53}$ I | $_{54}$ Xe |
| $_{55}$ Cs | $_{56}$ Ba | * | $_{72}$ Hf | $_{73}$ Ta | $_{74}$ W | $_{75}$ Re | $_{76}$ Os | $_{77}$ Ir | $_{78}$ Pt | $_{79}$ Au | $_{80}$ Hg | $_{81}$ Tl | $_{82}$ Pb | $_{83}$ Bi | $_{84}$ Po | $_{85}$ At | $_{86}$ Rn |
| $_{87}$ Fr | $_{88}$ Ra | ** | $_{104}$ Rf | $_{105}$ Db | $_{106}$ Sg | $_{107}$ Bh | $_{108}$ Hs | $_{109}$ Mt | $_{110}$ Ds | $_{111}$ Rg | $_{112}$ Cn | $_{113}$ Nh | $_{114}$ Fl | $_{115}$ Mc | $_{116}$ Lv | $_{117}$ Ts | $_{118}$ Og |
| * | * | $_{57}$ La | $_{58}$ Ce | $_{59}$ Pr | $_{60}$ Nd | $_{61}$ Pm | $_{62}$ Sm | $_{63}$ Eu | $_{64}$ Gd | $_{65}$ Tb | $_{66}$ Dy | $_{67}$ Ho | $_{68}$ Er | $_{69}$ Tm | $_{70}$ Yb | $_{71}$ Lu |
| ** | ** | $_{89}$ Ac | $_{90}$ Th | $_{91}$ Pa | $_{92}$ U | $_{93}$ Np | $_{94}$ Pu | $_{95}$ Am | $_{96}$ Cm | $_{97}$ Bk | $_{98}$ Cf | $_{99}$ Es | $_{100}$ Fm | $_{101}$ Md | $_{102}$ No | $_{103}$ Lr |
# rutheniums
## Anglès
### Nom

rutheniums
* forma plural de ruthenium
# ruthenii
## Llatí

   * Pronúncia: /rʊˈtʰɛ.nɪ.iː/

### Nom

rutheniī
* genitiu singular de ruthenium
# rutheniule
## Romanès
### Nom

rutheniule
* vocatiu singular de rutheniu
# rutheniului
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -ului.

### Nom

rutheniului
* genitiu i datiu definit singular de rutheniu
# ruthenio
## Llatí

   * Pronúncia: /rʊˈtʰɛ.nɪ.oː/

### Nom

rutheniō
* datiu singular de ruthenium
* ablatiu singular de ruthenium
# resistencia
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /re.sisˈten.θja/, meridional \re.sihˈteŋ.θja\
       Americà: alt /re.s(i)sˈten.sja/, baix \re.sihˈteŋ.sja\, austral /re.sihˈten.sja/
   * Rimes: -enθja
   * Etimologia: Del llatí resistentia.

### Nom

resistencia f. ‎(plural resistencias)
* resistència

#### Relacionats

* resistir

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·sis·ten·cia (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre resistencia
# resistir-se
## Català
### Verb

resistir-se
* Forma pronominal de resistir.

### Miscel·lània

* Anagrames: irritesses, retiressis
# resists
## Anglès
### Nom

resists
* forma plural de resist
# resistir
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /rə.zisˈti/ Occidental: nord-occidental /re.zisˈti/ valencià /re.zisˈtiɾ/, /re.zisˈti/
   * Rimes: -i(ɾ)
   * Homòfon: resistí
   * Etimologia: Del llatí resistĕre, segle XIV.

### Verb

resistir intr., pron., trans. ‎(pronominal resistir-se)
* Oposar una força a l'acció d'una altra.
* Evitar cedir o evitar obeir una voluntat externa o un impuls.
* Oposar resistència.
* Mantenir-se sense cedir, aguantar.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: resisteixo, resisteix, resistim

#### Sinònims

* conservar-se, durar, mantenir, restar
* suportar

#### Traduccions

* Alemany: sich widersetzen $^{(de)}$, Widerstand leisten $^{(de)}$, widerstehen $^{(de)}$
* Llengua de signes catalana: FERRO $^{(csc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·sis·tir (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: resistir
# resistència
## Català

   * Pronúncia: oriental /rə.zisˈtɛn.si.ə/, occidental /re.zisˈtɛn.si.a/
   * Rimes: -ɛnsia
   * Etimologia: Del llatí resistentia, segle XV.

### Nom

resistència f. ‎(plural resistències)
* Acció i efecte de resistir o resistir-se.
* Poder de resistir.
* (mecànica) Força que s'oposa a un moviment o a l'acció d'una altra força.
    El nou model de cotxe millorava la resistència aerodinàmica
* (mecànica) Força que cal vèncer en una màquina mitjançant l'aplicació d'una potència.
* (física) Propietat física que mesura l'oposició d'un objecte al pas del corrent elèctric, mesurada en ohms.
* Dispositiu que produeix calor en ser travessat per un corrent elèctric.
* Propietat física que tenen els cossos de suportar forces mecàniques, calor o acció d'elements químics.
    La resistència a la tracció del formigó és relativament baixa
* (biologia) Capacitat d'un organisme de suportar efectes nocius
    La resistència dels bacteris als antibiòtics
* Oposició organitzada a una invasió estrangera o un govern totalitari.
    La resistència francesa durant la Segona Guerra Mundial
    Les accions de resistència pacífica dels opositors al règim
* (esports) Modalitat d'esports de motor amb proves de llarga durada
    Les 24 Hores de Le Mans són una famosa carrera de resistència de cotxes esportius

#### Relacionats

* resistència magnètica
* resistència aparent
* resistència efectiva
* resistència específica
* resistència pacífica
* resistència a l'autoritat
* caixa de resistència

#### Traduccions

* Alemany: Widerstand $^{(de)}$ m.
* Anglès: resistance $^{(en)}$
* Castellà: resistencia $^{(es)}$ f.
* Francès: résistance $^{(fr)}$ f.
* Llengua de signes catalana: FERRO $^{(csc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·sis·tèn·ci·a (5)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# resistant
## Anglès
### Adjectiu

resistant ‎(comparatiu more resistant, superlatiu most resistant)
* resistent

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# resist
## Anglès

   * Pronúncia: àudio (EUA)

### Nom

resist ‎(plural resists)
* (Gravat) reserva

### Vegeu també

* resist. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 juliol 2014].
# resistencias
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /re.sisˈten.θjas/, meridional \re.sihˈteŋ.θjah\
       Americà: alt /re.sisˈten.s(ja)s/, baix \re.sihˈteŋ.sjah\, austral /re.sihˈten.sjas/
   * Rimes: -enθjas

### Nom

resistencias f. pl.
* forma plural de resistencia
# rònec
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈrɔ.nək/, occidental /ˈrɔ.nek/
   * Etimologia: Del llatí erroneus ‎(«erroni»), segle XIII, o bé de ironĭcum ‎(«irrisori»).

### Adjectiu

rònec m. ‎(femení rònega, plural masculí rònecs, plural femení rònegues)
* Dit d'allò que es troba sol, sense cap acompanyament que el matisi, que el millori, etc.
* Dit d'allò abandonat, erm, en ruïnes.

#### Variants

* rònic

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: rò·nec (2)
* Anagrames: cerno, conre, enroc, renoc

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# rímel
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈri.məɫ/, occidental /ˈri.meɫ/
   * Etimologia: De la marca registrada Rimmel per Eugène Rimmel el 1880.

### Nom

rímel m. ‎(plural rímels)
* Maquillatge cosmètic consistent en una pasta a base d'oli que serveix per realçar les pestanyes.

#### Traduccions

* Anglès: mascara $^{(en)}$
* Castellà: rímel $^{(es)}$ m.
* Francès: rimmel $^{(fr)}$ m.
* Italià: rimmel $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: rí·mel (2)
* Anagrama: miler

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# rínxol
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˈriɲ.ʃuɫ/ balear /ˈriɲ.ʃoɫ/, /ˈriɲ.ʃuɫ/ Occidental: /ˈriɲ.t͡ʃoɫ/
   * Etimologia: De rinxo ‎(arcaic) i el sufix -ol ‎(àton), de l'italià riccio, del llatí erīcius ‎(«eriçó»), segle XVI. Doblet de ris.

### Nom

rínxol m. ‎(plural rínxols)
* Floc de cabells en espiral.

#### Traduccions

* Anglès: curl $^{(en)}$
* Castellà: rizo $^{(es)}$
* Francès: boucle $^{(fr)}$
* Italià: ricciolo $^{(it)}$ m., riccio $^{(it)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: rín·xol (2)
* Heterograma de 6 lletres (ilnorx)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DECat
# rítmicament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌrid.mi.kəˈmen/ balear /ˌrid.mi.kəˈment/, /ˌrid.mi.kəˈmen/ Occidental: nord-occidental /ˌrid.mi.kaˈmen/ valencià /ˌrid.mi.kaˈment/, /ˌrid.mi.kaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De rítmica i el sufix -ment.

### Adverbi

rítmicament
* D’una manera rítmica.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: rít·mi·ca·ment (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# río
## Aragonès
### Nom

río
* riu

## Castellà

   * Pronúncia: /ˈri.o/
   * Rimes: -io
   * Etimologia: Del llatí rivus.

### Nom

río m. ‎(plural ríos)
* riu

#### Relacionats

* arroyo
* riachuelo
* riada

### Verb

río
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb reír

### Miscel·lània

* Síl·labes: rí·o (2)
* Anagrames: oír, orí, roí

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre río

## Gallec

   * Pronúncia: /ˈri.o/
   * Etimologia: Del llatí rivus.

### Nom

río m. ‎(plural ríos)
* riu

#### Variants

* (reintegracionisme) rio

### Verb

río
* primera persona singular del present d'indicatiu de rir

#### Variants

* (reintegracionisme) rio

### Miscel·lània

* Síl·labes: rí·o (2)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en gallec
* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario da Real Academia Galega sobre río
# ríos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈri.os/, meridional /ˈri.oh/
       Americà: alt /ˈri.(o)s/, baix /ˈri.oh/, austral /ˈri.os/
   * Rimes: -ios

### Nom

ríos m. pl.
* forma plural de río

### Miscel·lània

* Síl·labes: rí·os (2)
* Anagrames: iros, orís, riso, siro

## Gallec
### Nom

ríos m. pl.
* forma plural de río

### Miscel·lània

* Síl·labes: rí·os (2)
# sagardotzat
## Basc
### Nom

sagardotzat
* prolatiu indefinit de sagardo
# sagardotatik
## Basc
### Nom

sagardotatik
* ablatiu indefinit de sagardo
# sagarrarekin
## Basc
### Nom

sagarrarekin
* comitatiu definit singular de sagar
# sagardoz
## Basc
### Nom

sagardoz
* instrumental indefinit de sagardo
# sagarrak
## Basc
### Nom

sagarrak
* absolutiu definit plural de sagar
* ergatiu definit singular de sagar
# sagarraren
## Basc
### Nom

sagarraren
* genitiu definit singular de sagar
# sagardotaraino
## Basc
### Nom

sagardotaraino
* terminatiu indefinit de sagardo
# sagardotarantz
## Basc
### Nom

sagardotarantz
* al·latiu direccional indefinit de sagardo
# sagardotik
## Basc
### Nom

sagardotik
* ablatiu definit singular de sagardo
# sagarra
## Basc
### Nom

sagarra
* absolutiu definit singular de sagar
# resultasses
## Català
### Verb

resultasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb resultar.
# resultaríveu
## Català
### Verb

resultaríveu
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de resultar.
# resultaré
## Català
### Verb

resultaré
* Primera persona del singular (jo) del futur de resultar.

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /re.sul.taˈɾe/
       Americà: alt /r(e).sul.taˈɾe/, baix /re.sul.taˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

resultaré
* primera persona del singular (yo) del futur d'indicatiu del verb resultar
# resultassis
## Català
### Verb

resultassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb resultar.
# resultassin
## Català
### Verb

resultassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb resultar.
# resultaràs
## Català
### Verb

resultaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de resultar.
# resultaríeu
## Català
### Verb

resultaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de resultar.
# resultassen
## Català
### Verb

resultassen
* (valencià, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb resultar.
# romantitzà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ru.mən.tiˈd͡za/ balear /ro.mən.tiˈd͡za/, /ru.mən.tiˈd͡za/ Occidental: nord-occidental /ro.man.tiˈd͡za/, valencià /ro.man.tiˈza/
   * Rimes: -a

### Verb

romantitzà
* (literari) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del passat simple de romantitzar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·man·tit·zà (4)
# romantitzàs
## Català
### Verb

romantitzàs
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb romantitzar.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb romantitzar.

#### Variants

* [1] romantitzés, romantitzara
* [2] romantitzés, romantitzara

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·man·tit·zàs (4)
# romantitzàreu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ru.mən.tiˈd͡za.ɾəw/ balear /ro.mən.tiˈd͡za.ɾəw/, /ru.mən.tiˈd͡za.ɾəw/ Occidental: nord-occidental /ro.man.tiˈd͡za.ɾew/, valencià /ro.man.tiˈza.ɾew/
   * Rimes: -aɾew

### Verb

romantitzàreu
* (literari) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del passat simple de romantitzar.
* (valencià) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb romantitzar.

#### Variants

* [2] romantitzéssiu, romantitzésseu, romantitzàssiu, romantitzàsseu

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·man·tit·zà·reu (5)
# romantitzàssem
## Català
### Verb

romantitzàssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb romantitzar.

#### Variants

* romantitzéssim, romantitzéssem, romantitzàssim, romantitzàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·man·tit·zàs·sem (5)
# romantitzàrem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ru.mən.tiˈd͡za.ɾəm/ balear /ro.mən.tiˈd͡za.ɾəm/, /ru.mən.tiˈd͡za.ɾəm/ Occidental: nord-occidental /ro.man.tiˈd͡za.ɾem/, valencià /ro.man.tiˈza.ɾem/
   * Rimes: -aɾem

### Verb

romantitzàrem
* (literari) Primera persona del plural (nosaltres) del passat simple de romantitzar.
* (valencià) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb romantitzar.

#### Variants

* [2] romantitzéssim, romantitzéssem, romantitzàssim, romantitzàssem

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·man·tit·zà·rem (5)
# romantitzis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ru.mənˈti.d͡zis/ balear /ro.mənˈti.d͡zis/, /ru.mənˈti.d͡zis/ Occidental: nord-occidental /ro.manˈti.d͡zis/, valencià /ro.manˈti.zis/
   * Rimes: -idzis

### Verb

romantitzis
* Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb romantitzar.

#### Variants

* romantitzes

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·man·tit·zis (4)
* Anagrama: minoritzats
# romantitzo
## Català
### Verb

romantitzo
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de romantitzar.

#### Variants

* romantitze, romantitzi, romantitz

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·man·tit·zo (4)
# romantitzàsseu
## Català
### Verb

romantitzàsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb romantitzar.

#### Variants

* romantitzéssiu, romantitzésseu, romantitzàssiu, romantitzàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·man·tit·zàs·seu (5)
# romantitzi
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ru.mənˈti.d͡zi/ balear /ro.mənˈti.d͡zi/, /ru.mənˈti.d͡zi/ Occidental: nord-occidental /ro.manˈti.d͡zi/, valencià /ro.manˈti.zi/
   * Rimes: -idzi

### Verb

romantitzi
* (septentrional) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de romantitzar.
* Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb romantitzar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb romantitzar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb romantitzar.

#### Variants

* [1] romantitzo, romantitze, romantitz
* [2] romantitze
* [3] romantitze
* [4] romantitze

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·man·tit·zi (4)
* Anagrames: amortitzin, minoritzat
# romantitzin
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ru.mənˈti.d͡zin/ balear /ro.mənˈti.d͡zin/, /ru.mənˈti.d͡zin/ Occidental: nord-occidental /ro.manˈti.d͡zin/, valencià /ro.manˈti.zin/
   * Rimes: -idzin

### Verb

romantitzin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb romantitzar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb romantitzar.

#### Variants

* [1] romantitzen
* [2] romantitzen

### Miscel·lània

* Síl·labes: ro·man·tit·zin (4)
* Anagrama: minoritzant
# rovescereste
## Italià
### Verb

rovescereste
* segona persona plural (voi) del condicional de rovesciare
# rovesceremo
## Italià
### Verb

rovesceremo
* primera persona plural (noi) del futur de rovesciare
# rovescerà
## Italià
### Verb

rovescerà
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del futur de rovesciare
# rovescerebbero
## Italià
### Verb

rovescerebbero
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del condicional de rovesciare
# rovescerei
## Italià
### Verb

rovescerei
* primera persona singular (io) del condicional de rovesciare
# rovesceresti
## Italià
### Verb

rovesceresti
* segona persona singular (tu) del condicional de rovesciare
# rovescerò
## Italià
### Verb

rovescerò
* primera persona singular (io) del futur de rovesciare
# rovescerebbe
## Italià
### Verb

rovescerebbe
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del condicional de rovesciare
# rovesceremmo
## Italià
### Verb

rovesceremmo
* primera persona plural (noi) del condicional de rovesciare
# rovescerete
## Italià
### Verb

rovescerete
* segona persona plural (voi) del futur de rovesciare
# sacre col·legi
## Català
### Nom

sacre col·legi m. ‎(plural sacres col·legis)
* (religió) Col·legi cardenalici.
    Tot de membres del sacre col·legi es reuniren per triar un nou Papa

#### Traduccions
### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DSFF
# sacred
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈseɪkrɪd/ àudio (EUA)

### Adjectiu

sacred ‎(comparatiu more sacred, superlatiu most sacred)
* sagrat

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# sacre
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈsa.kɾə/, occidental /ˈsa.kɾe/
   * Homòfon: sacra
   * Etimologia:
      * Adjectiu: Del llatí sacer ‎(«sagrat»), segle XVI.
      * Nom: Del llatí os sacrum, calc del grec antic ἱερός ὀστέον ‎(hierós ostéon, literalment «os sagrat»), la part de l'animal més valorada per oferir als déus en sacrifici.

### Adjectiu

sacre m. ‎(femení sacra, plural invariable sacres)
* Forma culta de sagrat, emprada en títols.
    el Sacre Imperi Romanogermànic
* Situat o relacionat amb la zona del cos on es situa l'os sacre.

#### Compostos i expressions

* música sacra: Música escrita per ser l'acompanyament de cerimònies religioses.

### Nom

sacre m. ‎(plural sacres)
* Os de la columna vertebral format per les darreres cinc vèrtebres soldades.

#### Traduccions

* Anglès: sacrum $^{(en)}$
* Castellà: sacro $^{(es)}$ m.
* Francès: sacrum $^{(fr)}$
* Italià: sacro $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: sa·cre (2)
* Anagrames: acers $^{(alfagrama)}$, acres, cares, carés, cèsar, César, creàs, escar, races, recàs, secar, serac

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# sacred thornapples
## Anglès
### Nom

sacred thornapples
* forma plural de sacred thornapple
# sacram
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈsa.kram/

### Adjectiu

sacram
* acusatiu femení singular de sacer
# sacrarum
## Llatí

   * Pronúncia: /saˈkraː.rʊm/

### Adjectiu

sacrārum
* genitiu femení plural de sacer
# sacred thornapple
## Anglès
### Nom

sacred thornapple ‎(plural sacred thornapples)
* Bot. (Datura wrightii).
   * Àmbit: Amèrica del Nord
   * Hiperònims: thornapple

### Vegeu també

* ↑ Moerman, Daniel E.. Native American Ethnobotany, 1998 (en anglès). Portland, Oregon: Timber Press, 194-196. ISBN 0-88192-453-9.