OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# bisaries
## Català

   * Pronúncia: oriental /bi.zəˈɾi.əs/, occidental /bi.zaˈɾi.es/
   * Rimes: -ies

### Verb

bisaries
* Segona persona del singular (tu) del condicional de bisar.

#### Variants

* bisarives
# bisaré
## Català

   * Pronúncia: oriental /bi.zəˈɾe/, occidental /bi.zaˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

bisaré
* Primera persona del singular (jo) del futur de bisar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bi·sa·ré (3)
* Heterograma de 6 lletres (abeirs)
* Anagrames: aibres, ràbies, Sebrià, sèrbia, Sèrbia
# bisarien
## Català

   * Pronúncia: oriental /bi.zəˈɾi.ən/, occidental /bi.zaˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

bisarien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de bisar.

#### Variants

* bisariven

### Miscel·lània

* Síl·labes: bi·sa·ri·en (4)
* Anagrames: binaries, binàries, enrabiïs, inebriàs
# bisariva
## Català
### Verb

bisariva
* (alguerès) Primera persona del singular (jo) del condicional de bisar.
* (alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de bisar.

#### Variants

* [1] bisaria
* [2] bisaria
# bisariven
## Català
### Verb

bisariven
* (alguerès) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de bisar.

#### Variants

* bisarien

### Miscel·lània

* Síl·labes: bi·sa·ri·ven (4)
* Anagrama: binarives
# bisarives
## Català
### Verb

bisarives
* (alguerès) Segona persona del singular (tu) del condicional de bisar.

#### Variants

* bisaries
# bisaràs
## Català

   * Pronúncia: oriental /bi.zəˈɾas/, occidental /bi.zaˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

bisaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de bisar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bi·sa·ràs (3)
* Anagrames: abissar, abrasis
# bisarà
## Català

   * Pronúncia: oriental /bi.zəˈɾa/, occidental /bi.zaˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

bisarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de bisar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bi·sa·rà (3)
* Anagrames: abrasi, abrasí, àrabis, sabria, Sabrià
# bisaríeu
## Català

   * Pronúncia: oriental /bi.zəˈɾi.əw/, occidental /bi.zaˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

bisaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de bisar.

#### Variants

* bisaríveu
# bazkaria
## Basc
### Nom

bazkaria
* absolutiu definit singular de bazkari
# bazkariaren
## Basc
### Nom

bazkariaren
* genitiu definit singular de bazkari
# bazkariarengatik
## Basc
### Nom

bazkariarengatik
* causal definit singular de bazkari
# bazelor
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -lor.

### Nom

bazelor
* genitiu i datiu definit plural de bază
* vocatiu plural de bază
# bazkariarekin
## Basc
### Nom

bazkariarekin
* comitatiu definit singular de bazkari
# bazele
## Romanès

   * Etimologia: Amb article sufixat -le.

### Nom

bazele
* nominatiu i acusatiu definit plural de bază
# bazilik
## Crioll de Guadeloupe

   * Etimologia: Del francès basilic

### Nom

bazilik
* Bot. (Ocimum basilicum L.) Alfàbrega.

### Vegeu també

* Vilayleck, Elisabeth. Ethnobotanique et médecine traditionnelle créoles, 2002. Matoury: Ibis Rouge, 123. ISBN 2-84450-134-6.
# bazkari
## Basc

   * Pronúncia: /bas̪.ka.ɾi/
   * Àudio: Sant Sebastià

### Nom

bazkari inan.
* dinar (àpat del migdia)

#### Declinació

Nom comú inanimat en vocal
Cas
Indefinit
Singular
Plural
Absolutiu
bazkari
bazkaria
bazkariak
Ergatiu
bazkarik
bazkariak
bazkariek
Datiu
bazkariri
bazkariari
bazkariei
Genitiu
bazkariren
bazkariaren
bazkarien
Comitatiu
bazkarirekin
bazkariarekin
bazkariekin
Benefactiu
bazkarirentzat
bazkariarentzat
bazkarientzat
Instrumental
bazkariz
bazkariaz
bazkariez
Partitiu
bazkaririk
Prolatiu
bazkaritzat
Causal
bazkarirengatik
bazkariarengatik
bazkariengatik
Locatius
Inessiu
bazkaritan
bazkarian
bazkarietan
Ablatiu
bazkaritatik
bazkaritik
bazkarietatik
Al·latiu
bazkaritara
bazkarira
bazkarietara
Terminatiu
bazkaritaraino
bazkariraino
bazkarietaraino
Al·l. direcional
bazkaritarantz
bazkarirantz
bazkarietarantz
Gen. locatiu
bazkaritako
bazkariko
bazkarietako :
# bazkariak
## Basc
### Nom

bazkariak
* absolutiu definit plural de bazkari
* ergatiu definit singular de bazkari
# bazkarian
## Basc
### Nom

bazkarian
* inessiu definit singular de bazkari
# bisabuelos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \bi.saˈβwe.los\, meridional \bi.saˈβwe.loh\
       Americà: alt /bi.saˈbwe.l(o)s/, baix \bi.saˈβwe.loh\, austral \bi.saˈβwe.los\
   * Rimes: -elos

### Nom

bisabuelos m. pl.
* forma plural de bisabuelo
* besavis (besavi i besàvia)

#### Relacionats

| | | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis |
| | | Línia recta | Línia col·lateral | Línia col·lateral | Línia col·lateral |
| Antecedents | -4 | tatarabuelo (m) tatarabuela (f) |
| Antecedents | -3 | bisabuelos bisabuelo (m) bisabuela (f) | tío bisabuelo (m) tía bisabuela (f) |
| Antecedents | -2 | abuelos abuelo (m) abuela (f) | tío abuelo (m) tía abuela (f) | tío abuelo segundo (m) tía abuela segunda (f) |
| Antecedents | -1 | padres padre (m) madre (f) | tío (m) tía (f) | tío segundo (m) tía segunda (f) | tío tercero (m) tía tercera (f) |
| | 0 | uno mismo | hermano (m) hermana (f) | primo (m) prima (f) | primo segundo (m) prima segunda (f) |
| Descendents | +1 | hijos hijo (m) hija (f) | sobrino (m) sobrina (f) | sobrino segundo (m) sobrina segunda (f) | sobrino tercero (m) sobrina tercera (f) |
| Descendents | +2 | nieto (m) nieta (f) | resobrino (m) resobrina (f) | sobrino nieto segundo (m) sobrina nieta segunda (f) |
| Descendents | +3 | bisnieto (m) bisnieta (f) | sobrino bisnieto (m) sobrina bisnieta (f) |
| Descendents | +4 | tataranieto (m) tataranieta (f) | sobrino tataranieto (m) sobrina tataranieta (f) |
| Descendents | +5 | chozno (m) chozna (f) |
Polítics :
| -1 | suegros suegro (m) suegra (f) | tío político (m) tía política (f) |
| 0 | cónyuge marido (m) mujer (f) | cuñado (m) cuñada (f) |
| +1 | yerno (m) nuera (f) |
# bisabuelo
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \bi.saˈβwe.lo\
       Americà: alt /b(i).saˈbwe.lo/, baix \bi.saˈβwe.lo\
   * Rimes: -elo
   * Etimologia: Del prefix bis- i abuelo.

### Nom

bisabuelo m. ‎(plural bisabuelos, femení bisabuela)
* besavi

#### Relacionats

| | | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis | Consanguinis |
| | | Línia recta | Línia col·lateral | Línia col·lateral | Línia col·lateral |
| Antecedents | -4 | tatarabuelo (m) tatarabuela (f) |
| Antecedents | -3 | bisabuelos bisabuelo (m) bisabuela (f) | tío bisabuelo (m) tía bisabuela (f) |
| Antecedents | -2 | abuelos abuelo (m) abuela (f) | tío abuelo (m) tía abuela (f) | tío abuelo segundo (m) tía abuela segunda (f) |
| Antecedents | -1 | padres padre (m) madre (f) | tío (m) tía (f) | tío segundo (m) tía segunda (f) | tío tercero (m) tía tercera (f) |
| | 0 | uno mismo | hermano (m) hermana (f) | primo (m) prima (f) | primo segundo (m) prima segunda (f) |
| Descendents | +1 | hijos hijo (m) hija (f) | sobrino (m) sobrina (f) | sobrino segundo (m) sobrina segunda (f) | sobrino tercero (m) sobrina tercera (f) |
| Descendents | +2 | nieto (m) nieta (f) | resobrino (m) resobrina (f) | sobrino nieto segundo (m) sobrina nieta segunda (f) |
| Descendents | +3 | bisnieto (m) bisnieta (f) | sobrino bisnieto (m) sobrina bisnieta (f) |
| Descendents | +4 | tataranieto (m) tataranieta (f) | sobrino tataranieto (m) sobrina tataranieta (f) |
| Descendents | +5 | chozno (m) chozna (f) |
Polítics :
| -1 | suegros suegro (m) suegra (f) | tío político (m) tía política (f) |
| 0 | cónyuge marido (m) mujer (f) | cuñado (m) cuñada (f) |
| +1 | yerno (m) nuera (f) |

### Miscel·lània

* Síl·labes: bi·sa·bue·lo (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre bisabuelo
# bisagra
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \biˈsa.ɣɾa\
       Americà: alt /b(i)ˈsa.ɡɾa/, baix \biˈsa.ɣɾa\
   * Rimes: -aɡɾa

### Nom

bisagra f. ‎(plural bisagras)
* frontissa

### Miscel·lània

* Síl·labes: bi·sa·gra (3)
# bisades
## Català

   * Pronúncia: oriental /biˈza.ðəs/, occidental /biˈza.ðes/
   * Rimes: -ades

### Verb

bisades
* Participi femení plural del verb bisar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bi·sa·des (3)
* Anagrama: badessi
# bisagras
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \biˈsa.ɣɾas\, meridional \biˈsa.ɣɾah\
       Americà: alt /biˈsa.ɡ(ɾa)s/, baix \biˈsa.ɣɾah\, austral \biˈsa.ɣɾas\
   * Rimes: -aɡɾas

### Nom

bisagras f. pl.
* forma plural de bisagra
# bisaiu
## Català

   * Pronúncia: alguerès /biˈzaj.u/
   * Etimologia: Del sard bisaiu, del llatí bisaviu.

### Nom

bisaiu m. ‎(plural bisaius, femení bisaiva)
* (alguerès) besavi

#### Variants

* besaio

### Miscel·lània

* Síl·labes: bi·sa·iu (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DAlg
# bisaius
## Català

   * Pronúncia: alguerès /biˈzaj.us/

### Nom

bisaius m. pl.
* Forma plural de bisaiu.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bi·sa·ius (3)
# bisaives
## Català

   * Pronúncia: alguerès /biˈzaj.vas/

### Nom

bisaives f. pl.
* Forma plural de bisaiva.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bi·sai·ves (3)
# bisaiva
## Català

   * Pronúncia: alguerès /biˈzaj.va/

### Nom

bisaiva f. ‎(plural bisaives)
* Forma femenina de bisaiu.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bi·sai·va (3)
# bestreta
## Català

   * Pronúncia: oriental /bəsˈtɾɛ.tə/, occidental /besˈtɾe.ta/
   * Rimes: -ɛta
   * Etimologia: Del verb bestreure.

### Nom

bestreta f. ‎(plural bestretes)
* Acció de bestreure.
* Diners avançats.
    Si no fos per la bestreta, no hauria pogut comprar el material necessari per començar.

#### Compostos i expressions

* de bestreta, a la bestreta

#### Traduccions

* Alemany: Vorschuss $^{(de)}$ m.
* Anglès: retainer $^{(en)}$
* Castellà: anticipo $^{(es)}$ m.
* Francès: avance $^{(fr)}$ f.

### Verb

bestreta
* Participi femení singular del verb bestraure.
* Participi femení singular del verb bestreure.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bes·tre·ta (3)

### Vegeu també

Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC, DCVB, Optimot
# bestreuen
## Català

   * Pronúncia: oriental /bəsˈtɾɛ.wən/, occidental /besˈtɾe.wen/
   * Rimes: -ɛwen

### Verb

bestreuen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de bestreure.
# bestriu vaca
## Català
### Nom

bestriu vaca m. ‎(plural bestrius vaca)
* bocadolça

### Vegeu també

* bestriu vaca. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# bestreure
## Català

   * Pronúncia: oriental /bəsˈtɾɛw.ɾə/, occidental /besˈtɾew.ɾe/
   * Rimes: -ɛwɾe
   * Etimologia: Del prefix bes- ‎(«dues vegades») i treure.

### Verb

bestreure trans.
* Fer un avançament dels diners que cal donar per pagar una cosa.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: bestrec, bestreu, bestraiem Vocal rizotònica: /ɛ/, /e/

#### Variants

* bestraure

#### Traduccions

* Castellà: adelantar $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: bes·treu·re (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# bestriu
## Català

   * Pronúncia: oriental /bəsˈtɾiw/, occidental /besˈtɾiw/
   * Rimes: -iw

### Nom

bestriu m. ‎(plural bestrius)
* Espècie de tauró esqualiforme de la família dels dalàtids, de color fosc (Dalatias licha).

#### Sinònims

* peix blau, caçó, negret, negret xato, negreta, pastiu, bastriu, casó, cassó, negrito

#### Traduccions

* Anglès: kitefin shark $^{(en)}$
* Castellà: carocho $^{(es)}$, cazón $^{(es)}$, cazón $^{(es)}$, negra $^{(es)}$
* Francès: squale-liche $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: bes·triu (2)
* Heterograma de 7 lletres (beirstu)

### Vegeu també

* bestriu. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# bestreu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bəsˈtɾɛw/ balear /bəsˈtɾəw/, /bəsˈtɾɛw/ Occidental: /besˈtɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

bestreu
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de bestreure.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb bestreure.
# bestreus
## Català

   * Pronúncia: oriental /bəsˈtɾɛws/, occidental /besˈtɾews/
   * Rimes: -ɛws

### Verb

bestreus
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de bestreure.
# blanqueé
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \blaŋ.keˈe\
       Americà: alt \blaŋ.k(e)ˈe\, baix \blaŋ.keˈe\
   * Rimes: -e

### Verb

blanqueé
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb blanquear
# blanqui
## Occità

   * Pronúncia: /ˈblaŋ.ki/

### Adjectiu

blanqui m. pl.
* forma plural de blanc
# blanquejàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bɫəŋ.kəˈʒa.βəw/ balear /bɫəŋ.kəˈd͡ʒa.vəw/, /bɫəŋ.kəˈʒa.vəw/ Occidental: nord-occidental /bɫaŋ.keˈʒa.βew/ valencià /bɫaŋ.keˈd͡ʒa.vew/, /bɫaŋ.keˈd͡ʒa.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

blanquejàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de blanquejar.
# blanqueos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \blaŋˈke.os\, meridional \blaŋˈke.oh\
       Americà: alt \blaŋˈke.(o)s\, baix \blaŋˈke.oh\, austral \blaŋˈke.os\
   * Rimes: -eos

### Nom

blanqueos m. pl.
* forma plural de blanqueo
# blanquia
## Català
### Verb

blanquia
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de blanquir.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de blanquir.
# blanqueo
## Castellà

   * Pronúncia: \blaŋˈke.o\
   * Rimes: -eo

### Nom

blanqueo m. ‎(plural blanqueos)
* emblanquiment (de color blanc)
* emblanquinament, emblanquinada (de parets)
* emblanquiment (de metalls)
* blanqueig (tèxtil, aliments)
* blanqueig (diner negre)

#### Sinònims

* blanqueadura, blanqueamiento
* encaladura (de parets)

### Verb

blanqueo
* primera persona del singular (yo) del present d’indicatiu del verb blanquear

### Miscel·lània

* Síl·labes: blan·que·o (3)
* Heterograma de 8 lletres (abelnoqu)
# blanquettes
## Francès

   * Pronúncia: /blɑ̃ˈkɛt/

### Nom

blanquettes f. pl.
* forma plural de blanquette
# blanquette
## Francès

   * Pronúncia: /blɑ̃ˈkɛt/

### Nom

blanquette f. ‎(plural blanquettes)
* (peixos) amploia
# bergeend
## Neerlandès

   * Pronúncia: /ˈbɛrxˌeːnt/
   * Etimologia: Compost de eend ‎(«ànec») i un primer element que podria no ser pas berg ‎(«muntanya») sinó tal vegada el radical composicional del verb bergen ‎(«desar; salvar»). Vegeu, tanmateix, els cognats frisó berchein i nord-frisó Baragan.

### Nom

bergeend m. ‎(plural bergeenden)
* (ornitologia) ànec blanc (Tadorna tadorna) i, per extensió, també
    Australische bergeend ― ànec australià (Tadorna tadornoides)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# bergsnandu
## Suec

   * Etimologia: De berg ‎(«muntanya»), l'infix -s- i nandu ‎(«nyandú»).

### Nom

bergsnandu c. ‎(plural indefinit bergsnanduer, plural definit bergsnanduerna)
* (ornitologia) nyandú de la puna (Rhea tarapacensis o Rhea pennata tarapacensis)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en suec.
# bergig
## Suec

   * Pronúncia: /'bɛrːjɪg/
   * Etimologia: De berg ‎(«muntanya») i el sufix -ig.

### Adjectiu

bergig ‎(comparatiu bergigar, superlatiu bergigast)
* muntanyós
    i bergiga områden ― a regions muntanyoses

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada bergig al Svenska Akademiens ordbok.
* Per a més informació vegeu l'entrada bergig al Svenska Akademiens ordlista.
* Per a més informació vegeu l'entrada bergig al Svensk ordbok.
# bergsalamander
## Suec

   * Etimologia: De berg ‎(«muntanya») i salamander ‎(«salamandra»), comparable a l'alemany Gebirgsmolch.

### Nom

bergsalamander c. ‎(singular definit bergsalamandern, plural indefinit bergsalamandrar, plural definit bergsalamandrarna)
* (zoologia) tritó, nom genèric de diverses espècies de salamàndrids (Salamandridae) i hinòbids (Hynobiidae)
    korsikansk bergsalamander ― tritó de Còrsega (Euproctus montanus)
    pyreneisk bergsalamander ― tritó pirenenc (Calotriton asper)
    sardinsk bergsalamander ― tritó de Sardenya (Euproctus platycephalus)
    iransk bergsalamander ― Iranodon persicus
# berggeelsnavelijsvogel
## Neerlandès

   * Etimologia: De berg ‎(«muntanya») i geelsnavelijsvogel ‎(«Syma sp.»).

### Nom

berggeelsnavelijsvogel m. ‎(plural berggeelsnavelijsvogels)
* (ornitologia) alció muntanyenc (Syma torotoro)

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
# bergroodmus
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: Compost de berg ‎(«muntanya») i roodmus ‎(«pinsà rosat»).

### Nom

bergroodmus m. ‎(plural bergroodmussen)
* (ornitologia) pinsà pit-roig (Carpodacus puniceus)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# bergtinamoe
## Neerlandès

   * Etimologia: De berg ‎(«muntanya») i tinamoe ‎(«tinamú»).

### Nom

bergtinamoe m. ‎(plural bergtinamoes)
* (ornitologia) tinamú de Bonaparte (Nothocercus bonapartei)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
# bolcar-se
## Català
### Verb

bolcar-se
* Forma pronominal de bolcar.

### Miscel·lània

* Anagrames: blocares, bolcares
# bolcaran
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /buɫ.kəˈɾan/ balear /boɫ.kəˈɾan/, /buɫ.kəˈɾan/ Occidental: /boɫ.kaˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

bolcaran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de bolcar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bol·ca·ran (3)
* Anagrama: blocaran
# bolcar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /buɫˈka/ balear /boɫˈka/, /buɫˈka/ Occidental: nord-occidental /boɫˈka/ valencià /boɫˈkaɾ/, /boɫˈka/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfons: bolcà, volcà
   * Etimologia: Del llatí vulgar *volvicare, segle XIII, del llatí clàssic volvere ‎(«capgirar»), segle XIII.

### Verb

bolcar trans., pron., intr. ‎(pronominal bolcar-se)
* (transitiu) Posar bolquers a un infant.
    El bolquen quatre cops el dia.
* (transitiu) Tombar a un costat.
    El terratrèmol va bolcar la bastida.
* (intransitiu) Caure de costat.
* (pronominal) Lliurar-se de ple a una tasca, abocar-s’hi.
    La ciutadania s'ha bolcat en defensa del dret a decidir.
* (pronominal) Rebolcar-se.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: bolco, bolca, bolquem Vocal rizotònica: /o/

#### Sinònims

* (posar bolquers) embolcar
* (costat) tombar, trabucar

#### Traduccions

* Anglès: overturn $^{(en)}$
* Castellà: volcar $^{(es)}$
* Francès: renverser $^{(fr)}$
* Anglès: capsize $^{(en)}$
* Castellà: volcar $^{(es)}$
* Francès: chavirer $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: bol·car (2)
* Heterograma de 6 lletres (abclor)
* Anagrama: blocar

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# bolcarem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /buɫ.kəˈɾɛm/ balear /boɫ.kəˈɾəm/, /buɫ.kəˈɾɛm/ Occidental: /boɫ.kaˈɾem/
   * Rimes: -ɛm

### Verb

bolcarem
* Primera persona del plural (nosaltres) del futur de bolcar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bol·ca·rem (3)
* Heterograma de 8 lletres (abcelmor)
* Anagrames: blocarem, blocàrem, embolcar
# bolcaren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /buɫˈka.ɾən/ balear /boɫˈka.ɾən/, /buɫˈka.ɾən/ Occidental: /boɫˈka.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

bolcaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de bolcar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb bolcar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bol·ca·ren (3)
* Heterograma de 8 lletres (abcelnor)
* Anagrames: blocaren, encoblar
# bolcant
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /buɫˈkan/ balear /boɫˈkant/, /buɫˈkan/ Occidental: nord-occidental /boɫˈkan/ valencià /boɫˈkant/, /boɫˈkan/
   * Rimes: -ant

### Verb

bolcant
* Gerundi del verb bolcar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bol·cant (2)
* Heterograma de 7 lletres (abclnot)
* Anagrama: blocant
# bolcara
## Català
### Verb

bolcara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb bolcar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb bolcar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bol·ca·ra (3)
* Anagrames: acoblar, albacor, blocara, blocarà
# bolcares
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /buɫˈka.ɾəs/ balear /boɫˈka.ɾəs/, /buɫˈka.ɾəs/ Occidental: /boɫˈka.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

bolcares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de bolcar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb bolcar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bol·ca·res (3)
* Heterograma de 8 lletres (abcelors)
* Anagrames: blocares, bolcar-se
# bolcam
## Català
### Verb

bolcam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de bolcar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bol·cam (2)
* Heterograma de 6 lletres (abclmo)
* Anagrama: blocam
# bolcareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /buɫ.kəˈɾɛw/ balear /boɫ.kəˈɾəw/, /buɫ.kəˈɾɛw/ Occidental: /boɫ.kaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

bolcareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de bolcar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bol·ca·reu (3)
* Heterograma de 8 lletres (abceloru)
* Anagrames: blocareu, blocàreu
# bonitas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /boˈni.tas/, meridional /boˈni.tah/
       Americà: alt /boˈni.t(a)s/, baix /boˈni.tah/, austral /boˈni.tas/
   * Rimes: -itas

### Adjectiu

bonitas f. pl.
* forma plural de bonita

## Portuguès
### Adjectiu

bonitas
* forma plural de bonita
# bonito
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /boˈni.to/
       Americà: alt /boˈni.t(o)/, baix /boˈni.to/
   * Rimes: -ito
   * Etimologia: Diminutiu de bueno, derivat del llatí bonus.

### Adjectiu

bonito m. ‎(femení bonita, plural masculí bonitos, plural femení bonitas)
* bonic

### Nom

bonito m. ‎(plural bonitos)
* (peixos) bonítol
* (peixos) bacoreta ratllada

### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·ni·to (3)

### Vegeu també

* bonito. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.

## Portuguès

   * Pronúncia: /buˈni.tu/
   * Etimologia: Del castellà bonito.

### Adjectiu

bonito m. ‎(femení bonita, plural masculí bonitos, plural femení bonitas)
* bonic

#### Sinònims

* belo, formoso

#### Antònims

* feio
# bonit
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /buˈnit/ balear /boˈnit/, /buˈnit/ Occidental: /boˈnit/
   * Rimes: -it

### Verb

bonit
* Participi masculí singular del verb bonir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·nit (2)
* Anagrames: botin, obtín
# bonita
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /boˈni.ta/
       Americà: alt /boˈni.t(a)/, baix /boˈni.ta/
   * Rimes: -ita

### Adjectiu

bonita f. ‎(plural bonitas)
* forma femenina de bonito

## Portuguès
### Adjectiu

bonita
* forma femenina de bonito
# bonista
## Català

   * Pronúncia: (masculí)
       Oriental: central /buˈnis.tə/ balear /boˈnis.tə/, /buˈnis.tə/ Occidental: /boˈnis.te/
   * Rimes: -iste
   * Pronúncia: (femení)
       Oriental: central /buˈnis.tə/ balear /boˈnis.tə/, /buˈnis.tə/ Occidental: /boˈnis.ta/
   * Rimes: -ista
   * Etimologia: De bo i el sufix -ista.

### Nom

bonista m. f. ‎(plural bonistes)
* Inversor en bons.

#### Traduccions

* Anglès: bondholder $^{(en)}$
* Castellà: bonista $^{(es)}$ m. f.
* Francès: obligataire $^{(fr)}$ m. f.

### Nom

bonista m. f. ‎(plural bonistes)
* Qui actua amb bonisme.

#### Traduccions

* Anglès: do-gooder $^{(en)}$
* Castellà: buenista $^{(es)}$ m. f.
* Italià: buonista $^{(it)}$ m. f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·nis·ta (3)
* Heterograma de 7 lletres (abinost)
* Anagrames: abonits, obstina, obstinà, sabotin

### Vegeu també

* Obres de referència: Optimot
# bonite à dos rayé
## Francès
### Nom

bonite à dos rayé f. ‎(plural bonites à dos rayé)
* bonítol
# bonites à ventre rayé
## Francès

   * Pronúncia: /bɔ.nit‿a vɑ̃tʁ ʁɛˈje/

### Nom

bonites à ventre rayé f. pl.
* forma plural de bonite à ventre rayé
# bonites à dos rayé
## Francès

   * Pronúncia: /bɔ.nit‿a do ʁɛˈje/

### Nom

bonites à dos rayé f. pl.
* forma plural de bonite à dos rayé
# bonistes
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /buˈnis.təs/ balear /boˈnis.təs/, /buˈnis.təs/ Occidental: /boˈnis.tes/
   * Rimes: -istes

### Nom

bonistes m. f. pl.
* Forma plural de bonista.

### Miscel·lània

* Síl·labes: bo·nis·tes (3)
* Anagrames: botessin, botissen, obstines, obstinés
# bonite à ventre rayé
## Francès
### Nom

bonite à ventre rayé f. ‎(plural bonites à ventre rayé)
* bacoreta ratllada