# garsa
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈɡar.sə/, occidental /ˈɡaɾ.sa/
   * Rimes: -aɾsa
   * Etimologia: Del català antic garça, segle XIV, d’origen preromà incert . Cognat de l'occità agaça i de l'italià gazza.

### Nom

garsa f. ‎(plural garses)
* Ocell de la família dels còrvids, de color blanc al ventre i a les ales, i negre a la resta del cos, comú en zones de conreu i parcs urbans (Pica pica).

#### Sinònims

* blanca (valencià)

#### Traduccions

* Alemany: Elster $^{(de)}$ f.
* Anglès: magpie $^{(en)}$
* Asturià: pega $^{(ast)}$
* Castellà: urraca $^{(es)}$
* Danès: skade $^{(da)}$ c.
* Eslovac: straka $^{(sk)}$ f.
* Eslovè: sraka $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: pigo $^{(eo)}$
* Finès: harakka $^{(fi)}$
* Francès: pie $^{(fr)}$
* Friülà: cheche $^{(fur)}$
* Gallec: pega $^{(gl)}$ f.
* Grec: καρακάξα $^{(el)}$ f. ‎(karakaxa)
* Hongarès: szarka $^{(hu)}$
* Islandès: skjór $^{(is)}$ m.
* Italià: gazza $^{(it)}$ f.
* Llatí: pica $^{(la)}$ f.
* Neerlandès: ekster $^{(nl)}$ m.
* Occità: agaça $^{(oc)}$ f., 'jassa $^{(oc)}$ f.
* Polonès: sroka $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: gralha $^{(pt)}$ f., pega $^{(pt)}$ f.
* Retoromànic: giazla $^{(rm)}$ f.
* Romanès: coțofană $^{(ro)}$ f.
* Rus: соро́ка $^{(ru)}$ f. ‎(soroka)
* Sard: piga $^{(sc)}$, malabiga $^{(sc)}$
* Txec: straka $^{(cs)}$ f.
* Afrikaans: Eurasiese ekster
* Alamànic: Ägerst $^{(gsw)}$
* Albanès: Pica pica
* Alemany: Elster
* Alt sòrab: sroka
* Amhàric: የአውርስያ ዓቅዓቅ
* Anglès: Eurasian Magpie
* Àrab: عقعق أوراسي
* Àrab egipci: عقعق اوراسى $^{(arz)}$
* Aragonès: Pica pica
* Armeni: սովորական կաչաղակ
* Asturià: Pica pica
* Àzeri: Sağsağan
* Baix saxó neerlandès: ikster $^{(nds-nl)}$
* Baixkir: Һайыҫҡан $^{(ba)}$
* Basc: Mika
* Belarús: Сарока звычайная
* Belarús taraškievica: сарока звычайная $^{(be-tarask)}$
* Bengalí: ইউরেশীয় ম্যাগপাই
* Bosnià: Svraka
* Bretó: Pig-klakenn
* Búlgar: сврака
* Caixubi: Sroka
* Castellà: Pica pica
* Cebuà: Pica pica $^{(ceb)}$
* Coreà: 까치
* Còrnic: Pyasen
* Croat: svraka
* Danès: husskade
* Emilianoromanyès: Gaśa $^{(eml)}$
* Erza: Сезьган $^{(myv)}$
* Escocès: Pyot $^{(sco)}$
* Eslovac: straka obyčajná
* Eslovè: sraka
* Esperanto: Eŭropa pigo
* Estonià: harakas
* Extremeny: Pega $^{(ext)}$
* Feroès: Skjóra
* Finès: harakka
* Flamenc occidental: Ekster $^{(vls)}$
* Francès: pie bavarde
* Frisó occidental: Ekster
* Frisó oriental: Akster $^{(stq)}$
* Frisó septentrional: Heister $^{(frr)}$
* Friülà: Cheche $^{(fur)}$
* Gaèlic escocès: Pioghaid
* Gallec: Pega
* Gal·lès: Pioden
* Georgià: კაჭკაჭი
* Gilaki: کشکرت $^{(glk)}$
* Grec: Καρακάξα
* Hebreu: עקעק זנבתן
* Hongarès: szarka
* Ido: Pigo
* Indonesi: Magpie erasia
* Interlingua: Pica
* Irlandès: Pica pica
* Islandès: Skjór
* Italià: Pica pica
* Japonès: カササギ
* Kabardí: Къанжэ
* Kazakh: Сауысқан
* Kirguís: Сагызган
* Kurd: Zaq
* Ladí: Agacia $^{(lld)}$
* Lesguià: Керекул $^{(lez)}$
* Letó: žagata
* Lígur: Bèrta (Pica pica) $^{(lij)}$
* Limburguès: Aekster
* Lingala: Piká
* Lituà: Šarka
* Livià: Harakku $^{(olo)}$
* Llatí: Pica
* Llombard: Pica pica
* Luxemburguès: Kréi
* Macedoni: Европска страчка
* Manx: Pieanat
* Mirandès: Pega-rabuda $^{(mwl)}$
* Mongol: Алаг шаазгай
* Navaho: Tó wónaanídę́ę́ʼ ąąʼąʼii $^{(nv)}$
* Neerlandès: ekster
* Noruec (bokmål): skjære
* Noruec (nynorsk): skjor
* Occità: Pica pica
* Osseta: Дзæгъындзæг $^{(os)}$
* Paixtu: اروپايي کاغۍ
* Persa: زاغی
* Picard: Agache jacteusse $^{(pcd)}$
* Piemontès: Pica pica $^{(pms)}$
* Polonès: sroka zwyczajna
* Portuguès: Pega-rabuda
* Portuguès brasiler: Pega-rabuda $^{(pt-br)}$
* Romanès: coțofană
* Rus: сорока
* Russia Buriat: Шаазгай $^{(bxr)}$
* Rutè: Сорока $^{(rue)}$
* Sami d'Inari: lädikuávská $^{(smn)}$
* Sami meridional: skærhtjoe $^{(sma)}$
* Sami septentrional: skire $^{(se)}$
* Sami skolt: soorkõs $^{(sms)}$
* Samogitià: Žagata $^{(sgs)}$
* Serbi: сврака
* Serbocroat: Svraka
* Sicilià: carcarazza
* Suahili: Kinubi
* Suec: skata
* Tadjik: Акка
* Tagal: Dominikong Europeo
* Tai: นกสาลิกาปากดำ
* Tàmil: ஐரோவாசிய மேக்பை
* Tàtar: Саескан
* Telugu: వస పిట్ట
* Tibetà: སྐྱ་ཀ། $^{(bo)}$
* Turc: Avrupa saksağanı
* Txec: straka obecná
* Txetxè: Къорзакъиг $^{(ce)}$
* Txuvaix: Чакак $^{(cv)}$
* Ucraïnès: сорока
* Udmurt: Коӵо $^{(udm)}$
* Uzbek: Zagʻizgʻon
* Való: Agaesse
* Vènet: Chéca
* Vepse: Harag $^{(vep)}$
* Vietnamita: Ác là
* Waray: Pica pica $^{(war)}$
* Xinès: 喜鹊
* Xinès (Taiwan): 喜鵲 $^{(zh-tw)}$
* Xinès (Xina): 喜鹊 $^{(zh-cn)}$
* Xinès cantonès: 喜鵲
* Xinès hakka: Â-siak $^{(hak)}$
* Xinès min del sud: Kheh-chiáu
* Xinès min oriental: Káh-chiók $^{(cdo)}$
* Xinès wu: 喜鹊 $^{(wuu)}$
* Zhuang: Roeggacak

#### Falsos amics

* Castellà: garza ‎(«agró»)

### Verb

garsa
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de garsar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb garsar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: gar·sa (2)
* Anagrames: agars, Agràs, gasar

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC