OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# brescàs
## Català
### Verb

brescàs
* (balear) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb brescar.
* (balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb brescar.

#### Variants

* [1] bresqués, brescara
* [2] bresqués, brescara
# brescàsseu
## Català
### Verb

brescàsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb brescar.

#### Variants

* bresquéssiu, bresquésseu, brescàssiu, brescàreu
# brescàssim
## Català
### Verb

brescàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb brescar.

#### Variants

* bresquéssim, bresquéssem, brescàssem, brescàrem
# brethren
## Anglès
### Nom

brethren
* (arcaic) forma plural de brother
# bretainieraren
## Basc
### Nom

bretainieraren
* genitiu definit singular de bretainiera
# bretainierarengatik
## Basc
### Nom

bretainierarengatik
* causal definit singular de bretainiera
# bretainierari
## Basc
### Nom

bretainierari
* datiu definit singular de bretainiera
# bretainierarentzat
## Basc
### Nom

bretainierarentzat
* benefactiu definit singular de bretainiera
# bretangsk
## Noruec
### Nom

bretangsk
* bretó (llengua)
# bretainiera
## Basc

   * Pronúncia: meridional /bre.ta.ɲi.e.ɾa/, septentrional /bre.taj.ni.e.ɾa/
   * Àudio: Sant Sebastià

### Nom

bretainiera inan. sing.
* bretó (llengua)

#### Declinació

Nom comú inanimat -a orgànica
Cas
Singular
Absolutiu
bretainiera
Ergatiu
bretainierak
Datiu
bretainierari
Genitiu
bretainieraren
Comitatiu
bretainierarekin
Benefactiu
bretainierarentzat
Instrumental
bretainieraz
Causal
bretainierarengatik :

#### Sinònims

* bretoiera
# bretainierak
## Basc
### Nom

bretainierak
* ergatiu definit singular de bretainiera
# bretainierarekin
## Basc
### Nom

bretainierarekin
* comitatiu definit singular de bretainiera
# bretainieraz
## Basc
### Nom

bretainieraz
* instrumental definit singular de bretainiera
# aboiessen
## Català
### Verb

aboiessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb aboiar.
# aboien
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈβɔ.jən/, occidental /aˈbɔ.jen/
   * Rimes: -ɔjen

### Verb

aboien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de aboiar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present de subjuntiu del verb aboiar.
* (occidental, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperatiu del verb aboiar.
# aboiaven
## Català
### Verb

aboiaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de aboiar.
# aboiaves
## Català
### Verb

aboiaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de aboiar.
# aboiesses
## Català
### Verb

aboiesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb aboiar.
# aboiessin
## Català
### Verb

aboiessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb aboiar.
# aboiava
## Català
### Verb

aboiava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de aboiar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de aboiar.
# aboies
## Català

   * Pronúncia: oriental /əˈβɔ.jəs/, occidental /aˈbɔ.jes/
   * Rimes: -ɔjes

### Verb

aboies
* Segona persona del singular (tu) del present d'indicatiu de aboiar.
* (occidental, balear) Segona persona del singular (tu) del present de subjuntiu del verb aboiar.
# aboie
## Català
### Verb

aboie
* (valencià) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de aboiar.
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb aboiar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb aboiar.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb aboiar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·bo·ie (3)
* Anagrama: obeïa
# Maailm tiervâsvuotâorganisaatio
## Plantilla:-smn-
### Nom propi

Maailm tiervâsvuotâorganisaatio
* Organització Mundial de la Salut

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en sami d'Inari
# Macaristan
## Turc
### Nom propi

Macaristan
* Hongria

#### Holònims

* Orta Avrupa

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en turc
# Macchina Pneumatica
## Italià
### Nom propi

Macchina Pneumatica f.
* (astronomia) la Màquina pneumàtica

#### Relacionats

* BorealsZodiacalsAustralsAndromedaMacchina PneumaticaUccello del ParadisoAquarioAquilaAltareArieteAurigaBooteBulinoGiraffaCancroCani da CacciaCane MaggioreCane MinoreCapricornoCarenaCassiopeiaCentauroCefeoBalenaCamaleonteCompassoColombaChioma di BereniceCorona AustraleCorona BorealeCorvoCoppaCroce del SudCignoDelfinoDoradoDragoneCavalluccioEridanoFornaceGemelliGruErcoleOrologioIdraIdra MaschioIndianoLucertolaLeoneLeone MinoreLepreBilanciaLupoLinceLiraMensaMicroscopioUnicornoMoscaRegoloOttanteOfiucoOrionePavonePegasoPerseoFenicePittorePesciPesce AustralePoppaBussolaReticoloFrecciaSagittarioScorpioneScultoreScudoSerpenteSerpenteSestanteToroTelescopioTriangoloTriangolo AustraleTucanoOrsa MaggioreOrsa MinoreVelaVerginePesce volanteVolpetta
# Maadiriidi
## Plantilla:-kbp-

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

Maadiriidi
* Madrid

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en kabiye
# MXP
## Multilingüe

   * Etimologia: De MX, codi de país ISO 3166-1.

### Símbol

MXP
* Codi de moneda ISO 4217 de l'antic peso mexicà.
# MY
## Multilingüe
### Símbol

MY
* Codi territorial ISO 3166-1 alfa-2 de Malàisia.
# MZ
## Multilingüe
### Símbol

MZ
* Codi territorial ISO 3166-1 alfa-2 de Moçambic.
# Macau
## Català

   * Pronúncia: oriental /məˈkaw/, occidental /maˈkaw/
   * Rimes: -aw
   * Etimologia: Del portuguès Macau.

### Nom propi

Macau m.
* Ciutat i regió administrativa especial del sud de la Xina situada a l’oest de Hong Kong.

#### Derivats

* macauenc

#### Traduccions

* Anglès: Macau $^{(en)}$
* Asturià: Macáu $^{(ast)}$ m.
* Castellà: Macao $^{(es)}$ m.
* Francès: Macao $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ma·cau (2)
* Anagrama: aücam

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GEC, ésAdir
# Macedonia
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ma.θeˈðo.nja\
       Americà: alt /m(a).seˈdo.nja/, baix \ma.seˈðo.nja\
   * Rimes: -onja
   * Etimologia: Del llatí Macedonia, del grec antic Μακεδονία ‎(Makedonía).

### Nom propi

Macedonia
* Macedònia
* (obsolet) Macedònia del Nord

#### Sinònims

* (Macedònia del Nord) Macedonia del Norte

### Miscel·lània

* Síl·labes: Ma·ce·do·nia (4)
* Anagrames: acomedían, amanecido, comineada, demoniaca, demoníaca, encomiada, maiceando

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà
# blauwkopbijeneter
## Neerlandès

   * Etimologia: De blauw ‎(«blau»), kop ‎(«cap») i bijeneter ‎(«abellerol»).

### Nom

blauwkopbijeneter m. ‎(plural blauwkopbijeneters)
* (ornitologia) abellerol capblau oriental (Merops muelleri)

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
# blauwmaskeraalscholver
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: Compost de blauw ‎(«blau»), masker ‎(«màscara») i aalscholver ‎(«corb marí»), denominació paraŀlela al suec svartmaskad skarv, anglès black-faced cormorant i alemany Schwarzgesichtscharbe.

### Nom

blauwmaskeraalscholver m. ‎(plural blauwmaskeraalscholvers)
* (ornitologia) corb marí de Tasmània (Phalacrocorax fuscescens)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# blauwnekmuisvogel
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De blauw ‎(«blau»), nek ‎(«clatell») i muisvogel ‎(«ocell ratolí»).

### Nom

blauwnekmuisvogel m. ‎(plural blauwnekmuisvogels)
* (ornitologia) ocell ratolí de clatell blau (Urocolius macrourus)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# blauwoorijsvogel
## Neerlandès

   * Etimologia: De blauw ‎(«blau»), oor ‎(«orella») i ijsvogel ‎(«alció, blauet»).

### Nom

blauwoorijsvogel m. ‎(plural blauwoorijsvogels)
* (ornitologia) alció orellut, nom compartit per totes dues espècies d'ocells del gènere Cittura

#### Derivats

* sangirblauwoorijsvogel
* sulawesiblauwoorijsvogel

### Vegeu també

* Article corresponent a Viquiespècies.
# blauwstaartbijeneter
## Neerlandès

   * Etimologia: De bauw ‎(«blau»), staart ‎(«cua») i bijeneter ‎(«abellerol»).

### Nom

blauwstaartbijeneter m. ‎(plural blauwstaartbijeneters)
* (ornitologia) abellerol (Merops philippinus)

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
# blauwvleugelgans
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De blauw ‎(«blau»), vleugel ‎(«ala») i gans ‎(«oca»), tot com en alemany Blauflügelgans o en anglès blue-winged goose.

### Nom

blauwvleugelgans m. ‎(plural blauwvleugelganzen)
* (ornitologia) oca alablava (Cyanochen cyanoptera)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# blauwkopbosijsvogel
## Neerlandès

   * Etimologia: De blauw ‎(«blau»), kop ‎(«cap») i bosijsvogel ‎(«Actenoides sp.»).

### Nom

blauwkopbosijsvogel m. ‎(plural blauwkopbosijsvogels)
* (ornitologia) alció monjo (Actenoides monachus)

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
# blauwkopgrondscharrelaar
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: Compost de blauw ‎(«blau»), kop ‎(«cap») i grondscharrelaar ‎(«gaig terrestre»), denominació comparable a l'alemany Blaukopf-Erdracke.

### Nom

blauwkopgrondscharrelaar m. ‎(plural blauwkopgrondscharrelaars)
* (ornitologia) gaig terrestre capblau (Atelornis pittoides)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# blauwsnorbijeneter
## Neerlandès

   * Etimologia: De blauw ‎(«blau»), snor ‎(«bigoti») i bijeneter ‎(«abellerol»).

### Nom

blauwsnorbijeneter m. ‎(plural blauwsnorbijeneters)
* (ornitologia) abellerol capblau occidental (Merops mentalis)

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
# blauwkruinmotmot
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: Compost de blauw ‎(«blau»), kruin ‎(«coroneta») i motmot ‎(«motmot»), denominació comparable a l'espanyol mexicà momoto corona azul, a l'anglès blue-crowned motmot o al suec blåkronad motmot.

### Nom

blauwkruinmotmot m. ‎(plural blauwkruinmotmots)
* (ornitologia) motmot de corona blava (Momotus coeruliceps)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# obliteration
## Anglès
### Nom

obliteration ‎(incomptable)
* obliteració

### Vegeu també

* obliteration. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juny 2014].
# obliteraríeu
## Català
### Verb

obliteraríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de obliterar.
# onejaré
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /u.nə.ʒəˈɾe/ balear /o.nə.ʒəˈɾe/, /u.nə.ʒəˈɾe/ Occidental: nord-occidental /o.ne.ʒaˈɾe/, valencià /o.ne.d͡ʒaˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

onejaré
* Primera persona del singular (jo) del futur de onejar.
# onejassis
## Català
### Verb

onejassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb onejar.

#### Variants

* onegessis, onegesses, onejasses, onejares
# onejaríeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /u.nə.ʒəˈɾi.əw/ balear /o.nə.ʒəˈɾi.əw/, /u.nə.ʒəˈɾi.əw/ Occidental: nord-occidental /o.ne.ʒaˈɾi.ew/, valencià /o.ne.d͡ʒaˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

onejaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de onejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·ne·ja·rí·eu (5)
* Anagrames: noiejareu, noiejàreu
# onejassin
## Català
### Verb

onejassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb onejar.

#### Variants

* onegessin, onegessen, onejassen, onejaren
# onejarà
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /u.nə.ʒəˈɾa/ balear /o.nə.ʒəˈɾa/, /u.nə.ʒəˈɾa/ Occidental: nord-occidental /o.ne.ʒaˈɾa/, valencià /o.ne.d͡ʒaˈɾa/
   * Rimes: -a

### Verb

onejarà
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del futur de onejar.
# onejaríem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /u.nə.ʒəˈɾi.əm/ balear /o.nə.ʒəˈɾi.əm/, /u.nə.ʒəˈɾi.əm/ Occidental: nord-occidental /o.ne.ʒaˈɾi.em/, valencià /o.ne.d͡ʒaˈɾi.em/
   * Rimes: -iem

### Verb

onejaríem
* Primera persona del plural (nosaltres) del condicional de onejar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·ne·ja·rí·em (5)
* Anagrames: noiejarem, noiejàrem
# onejasses
## Català
### Verb

onejasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb onejar.

#### Variants

* onegessis, onegesses, onejassis, onejares
# onejaràs
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /u.nə.ʒəˈɾas/ balear /o.nə.ʒəˈɾas/, /u.nə.ʒəˈɾas/ Occidental: nord-occidental /o.ne.ʒaˈɾas/, valencià /o.ne.d͡ʒaˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

onejaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de onejar.
# onejassen
## Català
### Verb

onejassen
* (valencià, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb onejar.

#### Variants

* onegessin, onegessen, onejassin, onejaren
# ordenaia
## Català

   * Pronúncia: nord-occidental /or.ðeˈna.jɛ/, /or.ðeˈna.je/

### Verb

ordenaia
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de ordenar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars nord-occidentals per [jo] ordenava.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de ordenar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars nord-occidentals per [ell/ella/vostè] ordenava.

### Miscel·lània

* Síl·labes: or·de·na·ia (4)
* Anagrames: adoraien, andoiaré
# ordenada
## Català

   * Pronúncia: oriental /ur.ðəˈna.ðə/, occidental /oɾ.ðeˈna.ða/
   * Rimes: -ada

### Verb

ordenada
* Participi femení singular del verb ordenar.
    Ordenada [ella/aquella]...; [l'he...] ordenada.

### Miscel·lània

* Síl·labes: or·de·na·da (4)
* Anagrama: adondaré
# ordenadament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ur.dəˌna.ðəˈmen/ balear /oɾ.ðəˌna.ðəˈment/, /ur.ðəˌna.ðəˈmen/ Occidental: nord-occidental /or.ðeˌna.ðaˈmen/ valencià /oɾ.ðeˌna.ðaˈment/, /oɾ.ðeˌna.ðaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De ordenat i el sufix -ment.

### Adverbi

ordenadament
* D'una manera ordenada.

#### Antònims

* desordenadament

#### Traduccions

* Anglès: tidily $^{(en)}$
* Castellà: ordenadamente $^{(es)}$
* Francès: ordonnément $^{(fr)}$
* Italià: ordinatamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: or·de·na·da·ment (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
# ordenadamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \oɾ.ðeˌna.ðaˈmen.te\
       Americà: alt \oɾ.ðeˌna.daˈmen.t(e)\, baix \oɾ.ðeˌna.ðaˈmen.te\
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De ordenado i el sufix -mente.

### Adverbi

ordenadamente
* endreçadament
* ordenadament

### Miscel·lània

* Síl·labes: or·de·na·da·men·te (6)
# ordenador
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ur.də.nəˈðo/ balear /oɾ.ðə.nəˈðo/, /ur.ðə.nəˈðo/ Occidental: nord-occidental /or.ðe.naˈðo/, valencià /oɾ.ðe.naˈðoɾ/
   * Rimes: -o(ɾ)
   * Etimologia: Del llatí ordinātor, doblet del cultisme ordinador.

### Adjectiu

ordenador m. ‎(femení ordenadora, plural masculí ordenadors, plural femení ordenadores)
* Que ordena.

#### Traduccions

* Anglès: orderer $^{(en)}$
* Castellà: ordenador $^{(es)}$
* Francès: ordonnateur $^{(fr)}$

### Nom

ordenador m. ‎(plural ordenadors, femení ordenadora)
* Qui ordena.

### Miscel·lània

* Síl·labes: or·de·na·dor (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \oɾ.ðe.naˈðoɾ\
       Americà: alt \oɾ.ðe.naˈdoɾ\, baix \oɾ.ðe.naˈðoɾ\
   * Rimes: -oɾ
   * Etimologia: Del llatí ordinātor.

### Nom

ordenador m. ‎(plural ordenadores)
* (Espanya, Guatemala, El Salvador, Hondures, Rep. Dominicana, Nicaragua) ordinador

#### Sinònims

* computador, computadora

### Adjectiu

ordenador m. ‎(femení ordenadora, plural masculí ordenadores, plural femení ordenadoras)
* ordenador

### Nom

ordenador m. ‎(plural ordenadores, femení ordenadora)
* ordenador

### Miscel·lània

* Síl·labes: or·de·na·dor (4)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre ordenador
# ordenadoras
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \oɾ.ðe.naˈðo.ɾas\, meridional \oɾ.ðe.naˈðo.ɾah\
       Americà: alt \oɾ.ðe.naˈdo.(ɾa)s\, baix \oɾ.ðe.naˈðo.ɾah\, austral \oɾ.ðe.naˈðo.ɾas\
   * Rimes: -oɾas

### Adjectiu

ordenadoras f. pl.
* forma plural de ordenadora

### Nom

ordenadoras f. pl.
* forma plural de ordenadora
# operare
## Llatí

   * Pronúncia: /ɔ.pɛˈraː.rɛ/

### Verb

operāre
* infinitiu del present actiu de opero
# operares
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /u.pəˈɾa.ɾəs/ balear /o.pəˈɾa.ɾəs/, /u.pəˈɾa.ɾəs/ Occidental: /o.peˈɾa.ɾes/
   * Rimes: -aɾes

### Verb

operares
* (literari) Segona persona del singular (tu) del passat simple de operar.
* (valencià) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb operar.
# operar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /u.pəˈɾa/ balear /o.pəˈɾa/, /u.pəˈɾa/ Occidental: nord-occidental /o.peˈɾa/ valencià /o.peˈɾaɾ/, /o.peˈɾa/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: operà
   * Etimologia: Del llatí operāri ‎(«treballar»), segle XIX, variant de operare, doblet del patrimonial obrar.

### Verb

operar trans., intr.
* Acomplir un treballador la seva funció.
* Emprat de forma abstracta, acomplir-se una funció.
    El vent va operar com agent erosiu.
* Realitzar una operació matemàtica.
* Realitzar una operació quirúrgica.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: opero, opera, operem Vocal rizotònica: /e/

#### Sinònims

* actuar, obrar
* controlar
* funcionar
* intervenir

#### Traduccions

* Alemany: betreiben $^{(de)}$
* Anglès: operate $^{(en)}$
* Castellà: operar $^{(es)}$
* Francès: opérer $^{(fr)}$
* Italià: operare $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·pe·rar (3)
* Anagrames: arrope, perora, perorà, proera

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: operar
# operaria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /u.pə.ɾəˈɾi.ə/ balear /o.pə.ɾəˈɾi.ə/, /u.pə.ɾəˈɾi.ə/ Occidental: /o.pe.ɾaˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

operaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de operar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de operar.
# operara
## Català
### Verb

operara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb operar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb operar.
# operaren
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /u.pəˈɾa.ɾən/ balear /o.pəˈɾa.ɾən/, /u.pəˈɾa.ɾən/ Occidental: /o.peˈɾa.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

operaren
* (literari) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de operar.
* (valencià) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb operar.
# operareu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /u.pə.ɾəˈɾɛw/ balear /o.pə.ɾəˈɾəw/, /u.pə.ɾəˈɾɛw/ Occidental: /o.pe.ɾaˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

operareu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de operar.
# operari
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /u.pəˈɾa.ɾi/ balear /o.pəˈɾa.ɾi/, /u.pəˈɾa.ɾi/ Occidental: /o.peˈɾa.ɾi/
   * Rimes: -aɾi
   * Etimologia: Del llatí operarius, segle XIX, doblet del patrimonial obrer.

### Nom

operari m. ‎(plural operaris, femení operària)
* Treballador manual en un procés de producció.

#### Traduccions

* Anglès: operative $^{(en)}$
* Castellà: operario $^{(es)}$ m.
* Francès: ouvrier $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: o·pe·ra·ri (4)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB

## Llatí

   * Pronúncia: /ɔ.pɛˈraː.riː/

### Nom

operārī
* vocatiu singular de operārius
* genitiu singular de operārius

### Verb

operārī
* infinitiu del present actiu de operor
# os coccygis
## Llatí
### Nom

os coccygis
* (Terminologia Anatomica) còccix, vèrtebra coccígia

#### Sinònims

* coccyx

### Vegeu també

* os coccygis. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# os de la cama
## Català
### Nom

os de la cama m. ‎(plural ossos de la cama)
* (septentrional, mallorquí, alguerès) canyella (de la cama)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DCVB
# orörligt
## Suec

   * Etimologia: De orörlig ‎(«immòbil») i el sufix -t.

### Adverbi

orörligt
* immòbilment, quietament
# os breve
## Llatí
### Nom

os breve
* (Terminologia Anatomica) os curt

### Vegeu també

* os breve. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# os ethmoidale
## Llatí
### Nom

os ethmoidale
* (Terminologia Anatomica) etmoide

### Vegeu també

* os ethmoidale. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# os femoris
## Llatí
### Nom

os femoris
* (Terminologia Anatomica) fèmur

#### Sinònims

* femur

### Vegeu també

* os femoris. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# os capitatum
## Llatí
### Nom

os capitatum
* (Terminologia Anatomica) os gros, os capitat, os magne

### Vegeu també

* os capitatum. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# os cuboideum
## Llatí
### Nom

os cuboideum
* (Terminologia Anatomica) cuboide

### Vegeu també

* os cuboideum. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 15 juliol 2014].
# os blanc
## Català
### Nom

os blanc m. ‎(plural ossos blancs)
* a aquesta paraula li falten les accepcions o significats. Podeu ajudar el Viccionari incorporant-los. (Ursus maritimus)

#### Sinònims

* ós polar, ós blanc (ortografia tradicional)

#### Hiperònims

* carnívors > úrsids

#### Traduccions

* Anglès: polar bear $^{(en)}$
* Castellà: oso blanco $^{(es)}$, oso polar $^{(es)}$
* Francès: ours blanc $^{(fr)}$, ours polaire $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: Termcat
# acaragolasses
## Català
### Verb

acaragolasses
* (valencià, balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb acaragolar.

#### Variants

* acaragolessis, acaragolesses, acaragolassis, acaragolares

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ca·ra·go·las·ses (6)
# acaragolats
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.kə.ɾə.ɣuˈɫats/ balear /ə.kə.ɾə.ɣoˈɫats/, /ə.kə.ɾə.ɣuˈɫats/ Occidental: /a.ka.ɾa.ɣoˈɫats/
   * Rimes: -ats

### Verb

acaragolats
* Participi masculí plural del verb acaragolar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ca·ra·go·lats (5)
# acaragolaríeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.kə.ɾə.ɣu.ɫəˈɾi.əw/ balear /ə.kə.ɾə.ɣo.ɫəˈɾi.əw/, /ə.kə.ɾə.ɣu.ɫəˈɾi.əw/ Occidental: /a.ka.ɾa.ɣo.ɫaˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

acaragolaríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de acaragolar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ca·ra·go·la·rí·eu (7)
# acaragolassen
## Català
### Verb

acaragolassen
* (valencià, balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb acaragolar.

#### Variants

* acaragolessin, acaragolessen, acaragolassin, acaragolaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ca·ra·go·las·sen (6)
# acaragolassin
## Català
### Verb

acaragolassin
* (balear) Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb acaragolar.

#### Variants

* acaragolessin, acaragolessen, acaragolassen, acaragolaren

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ca·ra·go·las·sin (6)
# acaragolassis
## Català
### Verb

acaragolassis
* (balear) Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb acaragolar.

#### Variants

* acaragolessis, acaragolesses, acaragolasses, acaragolares

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·ca·ra·go·las·sis (6)