OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# xinglotéssiu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃiŋ.ɡɫuˈte.siw/ balear /ʃiŋ.ɡɫoˈte.siw/, /ʃiŋ.ɡɫuˈte.siw/ Occidental: /ʃiŋ.ɡɫoˈte.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

xinglotéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb xinglotar.
# xingo
## Català
### Verb

xingo
* Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de xingar.
# xinglotí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃiŋ.ɡɫuˈti/ balear /ʃiŋ.ɡɫoˈti/, /ʃiŋ.ɡɫuˈti/ Occidental: /ʃiŋ.ɡɫoˈti/
   * Rimes: -i

### Verb

xinglotí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de xinglotar.
# ⵉⴳⵍⵎⴰⵎⵏ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /iɡlmamn/

### Nom

ⵉⴳⵍⵎⴰⵎⵏ • ‎(iglmamn)
* forma plural de ⴰⴳⵍⵎⴰⵎ ‎(aglmam)
# ⵉⴳⵓⴷⴰⵔ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /iɡudaɾ/

### Nom

ⵉⴳⵓⴷⴰⵔ • ‎(igudar)
* forma plural de ⴰⴳⴰⴷⵉⵔ ‎(agadir)
# ⵉⴳⵯⵍⵎⵉⵎⵏ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /iɡʷlmimn/

### Nom

ⵉⴳⵯⵍⵎⵉⵎⵏ • ‎(igʷlmimn)
* forma plural de ⴰⴳⵯⵍⵎⵉⵎ ‎(agʷlmim)
# ⵉⴹ ⵏ ⵉⵏⵏⴰⵢⵔ
## Amazic marroquí

   * Etimologia: Literalment, «la nit de gener».

### Nom

ⵉⴹ ⵏ ⵉⵏⵏⴰⵢⵔ • ‎(iḍ n innayr)
* cap d'any amazic

#### Notes

Se celebra la nit de cap d’any seguint el calendari agrari tradicional que està basat en el calendari julià. Segons les regions pot ser la nit del 12 o del 13 de gener.
# ⵉⴼⵓⵏⴰⵖ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /ifunaʁ/

### Nom

ⵉⴼⵓⵏⴰⵖ • ‎(ifunaɣ)
* forma plural de ⴰⴼⴰⵏⵉⵖ ‎(afaniɣ)
# ⵉⴷⴰⵎⵎⵏ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /idamːn/
   * Etimologia: Del protoafroasiàtic *dam-.

### Nom

ⵉⴷⴰⵎⵎⵏ • ‎(idammn) pl.
* sang
# ⵉⴷⴼⴼⵓⵜⵏ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /idfːutn/

### Nom

ⵉⴷⴼⴼⵓⵜⵏ • ‎(idffutn)
* forma plural de ⴰⴷⴼⴼⵓ ‎(adffu)
# ⵉⴼⵓⵍⵍⵓⵙⵏ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /ifulːuzn/

### Nom

ⵉⴼⵓⵍⵍⵓⵙⵏ • ‎(ifullusn)
* forma plural de ⴰⴼⵓⵍⵍⵓⵙ ‎(afullus)
# ⵉⴹ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /idˤ/

### Nom

ⵉⴹ • ‎(iḍ) f. ‎(estat d'annexió ⵢⵉⴹ ‎(yiḍ), plural ⴰⴹⴰⵏ ‎(aḍan) o ⵉⴹⴰⵏ ‎(iḍan))
* nit

#### Compostos i expressions

* ⴰⵎⵎⴰⵙ ⵏ ⵢⵉⴹ ‎(ammas n yiḍ)
* ⵉⴹ ⵏ ⵉⵏⵏⴰⵢⵔ ‎(iḍ n innayr)
# ⵉⴹⴰⵏ
## Amazic marroquí

   * Pronúncia: /idˤan/

### Nom

ⵉⴹⴰⵏ • ‎(iḍan)
* forma plural de ⵉⴹ ‎(iḍ)
# òbriga
## Català
### Verb

òbriga
* (occidental, balear) Primera persona del singular (jo) del present de subjuntiu del verb obrir.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb obrir.
* (occidental, balear) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperatiu del verb obrir.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ò·bri·ga (3)
* Heterograma de 6 lletres (abgior)
* Anagrames: abrigo, brogia
# ñus
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈɲus/, meridional /ˈɲuh/
       Americà: alt /ˈɲus/, baix /ˈɲuh/, austral /ˈɲus/
   * Rimes: -us

### Nom

ñus m. pl.
* forma plural de ñu
# ñordas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈɲoɾ.ðas\, meridional \ˈɲoɾ.ðah\
       Americà: alt \ˈɲoɾ.ð(a)s\, baix \ˈɲoɾ.ðah\, austral \ˈɲoɾ.ðas\
   * Rimes: -oɾdas

### Nom

ñordas f. pl.
* forma plural de ñorda

### Miscel·lània

* Síl·labes: ñor·das (2)
* Heterograma de 6 lletres (adnors)
# ò
## Català
### Lletra

ò ‎(minúscula, majúscula Ò)
* Lletra o amb accent greu.

#### Relacionats

Alfabet català: a A, b B, c C, d D, e E, f F, g G, h H, i I, j J, k K, l L, m M, n N, o O, p P, q Q, r R, s S, t T, u U, v V, w W, x X, y Y, z Z lletres modificades: à À, è È, é É, í Í, ï Ï, ò Ò, ó Ó, ú Ú, ü Ü, ç Ç, l·l L·L

## Italià
### Lletra

ò ‎(minúscula, majúscula Ò)
* Lletra o amb accent greu.

#### Relacionats

Alfabet italià: a A, b B, c C, d D, e E, f F, g G, h H, i I, l L, m M, n N, o O, p P, q Q, r R, s S, t T, u U, v V, z Z lletres modificades: à À, è È, é É, ì Ì, ò Ò, ù Ù, estrangerismes: j J, k K, w W, x X, y Y

#### Notes

S’usa en certs monosíl·labs i en polisíl·labs oxítons. En obres didàctiques es pot usar per indicar l’accent en síl·laba plana o esdrúixola.
# ñu
## Castellà

   * Pronúncia: /ˈɲu/
   * Rimes: -u

### Nom

ñu m. ‎(plural ñus)
* nyu
# xifràssiu
## Català
### Verb

xifràssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb xifrar.
# xifràsseu
## Català
### Verb

xifràsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb xifrar.
# xifréssem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃiˈfɾe.səm/ Occidental: nord-occidental /ʃiˈfɾe.sem/ valencià /ʃiˈfɾe.sem/, /t͡ʃiˈfɾe.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

xifréssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb xifrar.
# xifrésseu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃiˈfɾe.səw/ Occidental: nord-occidental /ʃiˈfɾe.sew/ valencià /ʃiˈfɾe.sew/, /t͡ʃiˈfɾe.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

xifrésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb xifrar.
# xifràssem
## Català
### Verb

xifràssem
* (valencià, balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb xifrar.
# xifrés
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃiˈfɾes/ Occidental: nord-occidental /ʃiˈfɾes/ valencià /ʃiˈfɾes/, /t͡ʃiˈfɾes/
   * Rimes: -es

### Verb

xifrés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb xifrar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb xifrar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: xi·frés (2)
* Heterograma de 6 lletres (efirsx)
* Anagrama: xèrifs
# xifràveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃiˈfɾa.βəw/, balear /ʃiˈfɾa.vəw/ Occidental: nord-occidental /ʃiˈfɾa.βew/ valencià /ʃiˈfɾa.vew/, /t͡ʃiˈfɾa.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

xifràveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de xifrar.
# xifràssim
## Català
### Verb

xifràssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb xifrar.
# सामाजिक लोकतंत्र
## Hindi
### Nom

सामाजिक लोकतंत्र ‎(sāmājika loktantra) m. sing.
* socialdemocràcia

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en hindi
# सिन्दूर
## Sànscrit

   * Pronúncia: /sɪnd̪ur/

### Nom

सिन्दूर ‎(sindūr) m.
* Pigment vermellós fet a partir de vermelló.

### Vegeu també

* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 682.
# सितम्बर
## Hindi

   * Pronúncia: /sɪt̪əmbər/ (sitambar)
   * Etimologia: De l'anglès September

### Nom

सितम्बर ‎(manca transliteració)
* Setembre (mes).
# सा
## Hindi

   * Pronúncia: /saː/

### Adverbi

सा ‎(sā)
* molt, intensament

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 621.

## Marathi

   * Pronúncia: /saː/

### Nom

सा ‎(sā) m.
* turbant

### Vegeu també

* VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 460.
# साँप
## Hindi

   * Pronúncia: /saːṃp/

### Nom

साँप ‎(sāṃp) m.
* Serp.

#### Sinònims

* सरप, सर्प
# साजन
## Hindi

   * Pronúncia: /saːdʒən/
   * Etimologia: Del sànscrit सज्जनः.

### Nom

साजन ‎(sājan) m.
* amant, galà
* preparació, decoració, adornament

#### Sinònims

* साज्जन

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 622.
# सात
## Hindi

   * Pronúncia: /saːt̪/

### Numeral

सात ‎(sāt)
* (cardinal) Set (7)

### Nom

सात ‎(manca transliteració) m.
* Companyia (de persones), aplec, una gran família.

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 621.

## Marathi

   * Pronúncia: /saːt̪ə/

### Numeral

सात ‎(sāta)
* (cardinal) Set (7)

### Nom

सात ‎(manca transliteració) f.
* Companyia (de persones)

### Vegeu també

* VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 544.
# साल
## Hindi

   * Pronúncia: /saːl/
   * Etimologia: Les accepcions relatives a l'arbre Shorea, a «paret» o a qualsevol dels peixos, del sànscrit शालः; l'accepció «casa», del sànscrit शाला; les accepcions d'«espina», «dolor» i «perforació», del sànscrit शल्यं; l'accepció «xacal», del sànscrit शृगालः.

### Nom

साल ‎(sāl) m.
* (botànica) Arbre de l'espècie Shorea robusta i la seva fusta.
* Paret que envolta un habitatge, mur.
* Peix perciforme de l'espècie Ophiocephalus wrahl o Channa striata.
* Peix perciforme de l'espècie Sparus spilotus.
* (botànica) Espina.
* Dolor, aflicció.
* Perforació, orifici, forat.
* Xacal.

### Nom

साल ‎(manca transliteració) f.
* Casa, casa de l'escola.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en hindi
* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 626-627.

## Marathi

   * Pronúncia: /saːl/
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

साल ‎(sāl) f.
* (botànica) Escorça, closca, d'un arbre o fruit.

### Nom

साल ‎(manca transliteració) n.
* Any, anualitat.

#### Sinònims

* Any: वर्ष

### Vegeu també

* VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 547.

## Nepalès
### Nom

साल ‎(manca transliteració)
* (botànica) Arbre del gènere Shorea.
* Any, període de dotze mesos.

#### Sinònims

* Any: वर्ष

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en nepalès
# सहायता
## Sànscrit

   * Pronúncia: /səhaːjət̪aː/

### Nom

सहायता ‎(sahāyatā) m.
* companyia, associació, amistat
* ajuda, socors, assistència

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 705.
# सही
## Hindi

   * Pronúncia: /səhi/

### Interjecció

सही ‎(sahī)
* Partícula emfatitzant semblant a apa, va, vinga, si us plau, no?, etc. (segons la situació).

## Marathi

   * Pronúncia: /səhi/

### Nom

सही ‎(sahī) f.
* Signatura.

### Vegeu també

* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 707.
* ↑ VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 542.
# zwartbuikfluiteend
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De zwart ‎(«negre»), buik ‎(«ventre, panxat») i fluiteend ‎(«ànec arbori [literalment ànec xiulador]»), tot com en anglès black-bellied whistling duck o en suec svartbukig visseland.

### Nom

zwartbuikfluiteend m. ‎(plural zwartbuikfluiteenden)
* (ornitologia) ànec arbori becvermell (Dendrocygna autumnalis)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# zwanenhalsfuut
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De zwaan ‎(«cigne») (amb l'element connectiu -en-), hals ‎(«coll») i fuut ‎(«cabussó, cabusset»). Aquest compost és comparable a la denominació alternativa en anglès swan-necked grebe (també swan grebe) i al suec mörk svandopping ‎(«cabussó cigne fosc»).

### Nom

zwanenhalsfuut m. ‎(plural zwanenhalsfuten)
* (ornitologia) cabussó nord-americà comú (Aechmophorus occidentalis)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# zwartbuikpijlstormvogel
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De zwart ‎(«negre»), buik ‎(«ventre, panxa») i pijlstormvogel ‎(«baldriga»), denominació comparable a l'anglès black-vented shearwater, imitació del nom científic d'aquest ocell.

### Nom

zwartbuikpijlstormvogel m. ‎(plural zwartbuikpijlstormvogels)
* (ornitologia) baldriga culnegra (Puffinus opisthomelas)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# zwartbuikzandhoen
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: Compost de zwart ‎(«negre»), buik ‎(«ventre, panxa») i zandhoen ‎(«ganga»), tot com en anglès black-bellied sandgrouse.

### Nom

zwartbuikzandhoen m. ‎(plural zwartbuikzandhoenderen / zwartbuikzandhoenders)
* (ornitologia) xurra (Pterocles orientalis)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# zwarthalskraanvogel
## Neerlandès

   * Etimologia: De zwart ‎(«negre»), hals ‎(«coll») i kraanvogel ‎(«grua»).

### Nom

zwarthalskraanvogel m. ‎(plural zwarthalskraanvogels)
* (ornitologia) grua collnegra (Grus nigricollis)

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès
# zwartkapijsvogel
## Neerlandès

   * Etimologia: De zwart ‎(«negre»), kap ‎(«capell, caputxa») i ijsvogel ‎(«alció, blauet»).

### Nom

zwartkapijsvogel m. ‎(plural zwartkapijsvogels)
* (ornitologia) alció encaputxat (Halcyon pileata)

### Vegeu també

Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
# zwartbuikrotgans
## Neerlandès

   * Etimologia: De zwart ‎(«bnegrelanc»), buik ‎(«ventre, panxa») i rotgans ‎(«oca roja»).

### Nom

zwartbuikrotgans m. ‎(plural zwartbuikrotganzen)
* (ornitologia) oca de collar (Branta bernicla bernicla)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# zwartbuiktrap
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: Compost de zwart ‎(«negre»), buik ‎(«ventre, panxa») i trap ‎(«pioc, sisó»), denominació comparable a l'anglès bellied bustard, l'alemany Schwarzbauchtrappe o el suec svartbukig trapp, inspirada en el nom científic d'aquest ocell.

### Nom

zwartbuiktrap m. ‎(plural zwartbuiktrappen)
* (ornitologia) sisó ventrenegre (Lissotis melanogaster)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# zwarthalsooievaar
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De zwart ‎(«negre»), hals ‎(«coll») i ooievaar ‎(«cigonya»), denominació paraŀlela a l'anglès black-necked stork o al suec svarthalsad stork.

### Nom

zwarthalsooievaar m. ‎(plural zwarthalsooievaars / zwarthalsooievaaren)
* (ornitologia) jabirú asiàtic (Ephippiorhynchus asiaticus)

#### Sinònims

* zwartnekooievaar

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# zwarthalszwaan
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De zwart ‎(«negre»), hals ‎(«coll») i zwaan ‎(«cigne»), tot com en alemany Schwarzhalsschwan (vegeu també l'anglès black-necked swan).

### Nom

zwarthalszwaan m. ‎(plural zwarthalszwanen)
* (ornitologia) cigne de coll negre (Cygnus melancoryphus)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# 西伯利亚
## Xinès

Forma simplificada de 西伯利亞 («Sibèria»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

#### Compostos i expressions

* 西伯利亚牵牛 ‎(xībólìyàqiānniú)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 西伯利亚牵牛
## Xinès

Forma simplificada de 西伯利亞牽牛 («Ipomoea sibirica»). Notes: El xinès simplificat s'usa principalment a la Xina continental i Singapur. El xinès tradicional s'usa principalment a Hong Kong, Macau i Taiwan.

### Vegeu també

* «3842. 铃当子». A: 中药大辞典, 1995. Xangai: 上海科学技术出版社, 1986, p. 1868. ISBN 7-5323-0843-X.
# 裁判
## Japonès
### Nom

裁判 ‎(hiragana さいばん, romaji saiban)
* (dret) judici
    裁判の開始が告げられた。saiban no kaishi ga tsugeraretaEs va anunciar el començament del judici.
    本当に裁判になるんじゃないかと思ったhontou ni saiban ni narunjanai to omottaVaig pensar que no arribaria a judici.

#### Verb suru

* 裁判する ‎(«jutjar»)

#### Derivats

* 裁判所 ‎(saibansho, «tribunal, jutjat»)
* 裁判官 ‎(saibankan, «jutge»)

#### Relacionats

* 起訴 ‎(kiso, «causa, procés judicial»)
* 検察官 ‎(kensatsukan, «fiscal de l'estat»)
# 西班牙
## Xinès
### Nom propi

西班牙 ‎(tradicional i simplificat, pinyin Xībānyá)
* Espanya

#### Compostos i expressions

* 西班牙语 ‎(xībānyáyǔ)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en xinès
# 見下ろす
## Japonès
### Verb

見下ろす ‎(hiragana みおろす, romaji miorosu)
* mirar cap avall
    ビルの屋上から町を見下ろした。biru no okujou kara machi wo mioroshitaVaig observar el poble des del terrat de l'edifici.
    お寺は谷を見下ろしている。o-tera ha tani wo mioroshiteiruEl temple domina la vall.
    ホテルから町が見下ろせる。hoteru kara machi ga mioroseruDes de l'hotel es veu la ciutat.
* vegeu: 見下す

#### Antònims

* 見上げる
# 裁判する
## Japonès
### Verb

裁判する ‎(hiragana さいばんする, romaji saibansuru)
* (dret) forma suru de 裁判 ‎(«judici»): jutjar
    裁判するまでもなく、死罪と決まってる。saiban suru made mo naku shizai to kimatteruNo cal ni que el jutgin, segur que el condemnaran a mort.

#### Relacionats

* 起訴する ‎(kiso suru, «encausar»)
* 裁判所 ‎(saibansho, «tribunal, jutjat»)
* 検察官 ‎(kensatsukan, «fiscal de l'estat»)
* 裁判官 ‎(saibankan, «jutge»)
# 裁判所
## Japonès

   * Etimologia: De 裁判 ‎(saiban, «judici») i el sufix 所 ‎(sho, «lloc»)

### Nom

裁判所 ‎(hiragana さいばんしょ, romaji saibansho)
* (dret) palau de justícia, tribunals, jutjats
    裁判所に行った翌日の朝だった。saibansho ni itta yokujitsu no asa dattaEra el matí de l'endemà d'haver anat als jutjats.

#### Relacionats

* 法廷 ‎(houtei, «sala de justícia»)
* 起訴 ‎(kiso, «causa, procés judicial»)
* 検察官 ‎(kensatsukan, «fiscal de l'estat»)
* 裁判官 ‎(saibankan, «jutge»)
* 弁護士 ‎(bengoshi, «advocat»)
# 見下す
## Japonès
### Verb

見下す ‎(hiragana みくだす, romaji mikudasu)
* menysprear, menystenir
    見下されているように見えた。mikudasareteiru youna mietaEra com si em menyspreessin.
    貴族は平民を見下している。kizoku wa heimin wo mikudashiteiruEls nobles menystenen la plebs.
* (rar) mirar cap avall
    眼下に見下す大平原ganka ni mikudasu taiheigenuna gran planura que s'estenia sota la vista

#### Sinònims

* 侮る
* 蔑む
* 見くびる
* (mirar) 見下ろす

#### Antònims

* 崇める
* 敬う
* 侮る
# 見上げる
## Japonès
### Verb

見上げる ‎(hiragana みあげる, romaji miageru)
* mirar cap amunt
    星空を見上げた。hoshizora wo miagetaVaig mirar el cel estrellat.
    天井を見上げるtenjou wo miagerumirar al sostre
    「見上げてごらん夜の星を」miagetegoran yoru no hoshi wo«Mireu les estrelles del cel» (cançó de Kyū Sakamoto, 1963)
* (en la forma た) admirable, respectable
    見上げた態度miageta taidoun comportament admirable

#### Sinònims

* 仰ぐ

#### Antònims

* 見下ろす ‎(«mirar cap avall»)
# 議会
## Japonès

   * Etimologia: De 議 ‎(«discussió, deliberació») i 会 ‎(«assemblea, trobada, club, associació»).

### Nom

議会 ‎(hiragana ぎかい, romaji gikai)
* parlament, congrés
    いつの間にか、議会は静まり返る。itsunomanika, gikai wa shizumarikaeruEn un tres i no res, el parlament va emmudir.
# éducatrices
## Francès

   * Pronúncia: /e.dy.kaˈtʁis/

### Nom

éducatrices f. pl.
* forma plural de éducatrice
# éducatrices d'adultes
## Francès
### Nom

éducatrices d'adultes f. pl.
* forma plural de éducatrice d'adultes
# éducatrices de rue
## Francès
### Nom

éducatrices de rue f. pl.
* forma plural de éducatrice de rue
# éducatrices en garderie
## Francès
### Nom

éducatrices en garderie f. pl.
* forma plural de éducatrice en garderie
# éducatrices sociales
## Francès
### Nom

éducatrices sociales f. pl.
* forma plural de éducatrice sociale
# éducatrice sociale
## Francès
### Nom

éducatrice sociale f. ‎(plural éducatrices sociales)
* forma femenina de éducateur social
# éducatrice spécialisée
## Francès
### Nom

éducatrice spécialisée f. ‎(plural éducatrices spécialisées)
* forma femenina de éducateur spécialisé
# éducatrices de jeunes enfants
## Francès
### Nom

éducatrices de jeunes enfants f. pl.
* forma plural de éducatrice de jeunes enfants
# éducatrices familiales
## Francès
### Nom

éducatrices familiales f. pl.
* forma plural de éducatrice familiale
# éducatrices spécialisées
## Francès
### Nom

éducatrices spécialisées f. pl.
* forma plural de éducatrice spécialisée
# xisquessi
## Català
### Verb

xisquessi
* (col·loquial septentrional, alguerès) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb xiscar.
* (col·loquial septentrional, alguerès) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb xiscar.
# xisquessis
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃisˈke.sis/, occidental /t͡ʃisˈke.sis/
   * Rimes: -esis

### Verb

xisquessis
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb xiscar.
# xisquesses
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃisˈke.səs/, occidental /t͡ʃisˈke.ses/
   * Rimes: -eses

### Verb

xisquesses
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet de subjuntiu del verb xiscar.
# xisquessin
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃisˈke.sin/, occidental /t͡ʃisˈke.sin/
   * Rimes: -esin

### Verb

xisquessin
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb xiscar.
# xisquejàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃis.kəˈʒa.βəw/ balear /ʃis.kəˈd͡ʒa.vəw/, /ʃis.kəˈʒa.vəw/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃis.keˈʒa.βew/ valencià /t͡ʃis.keˈd͡ʒa.vew/, /t͡ʃis.keˈd͡ʒa.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

xisquejàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de xisquejar.
# xisquen
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʃis.kən/, occidental /ˈt͡ʃis.ken/
   * Rimes: -isken

### Verb

xisquen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del present d'indicatiu de xiscar.
# xisquessen
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃisˈke.sən/, occidental /t͡ʃisˈke.sen/
   * Rimes: -esen

### Verb

xisquessen
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb xiscar.
# xisqueu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃisˈkɛw/ balear /ʃisˈkəw/, /ʃisˈkɛw/ Occidental: /t͡ʃisˈkew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

xisqueu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de xiscar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present de subjuntiu del verb xiscar.
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb xiscar.
# ŝrankon
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈʃran.kon/

### Nom

ŝrankon
* acusatiu de ŝranko
# ŝtaliganta
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃta.liˈɡan.ta/

### Verb

ŝtaliganta ‎(plural ŝtaligantaj, acusatiu ŝtaligantan, plural acusatiu ŝtaligantajn)
* participi actiu present de ŝtaligi
# ŝtaligantojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃta.liˈɡan.tojn/

### Verb

ŝtaligantojn
* acusatiu plural de ŝtaliganto
# ŝtaligante
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃta.liˈɡan.te/

### Verb

ŝtaligante
* participi actiu adverbial present de ŝtaligi
# ŝrankojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈʃran.kojn/

### Nom

ŝrankojn
* acusatiu plural de ŝranko
# ŝtaligantaj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃta.liˈɡan.taj/

### Verb

ŝtaligantaj
* forma plural de ŝtaliganta
# ŝtaligantoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃta.liˈɡan.toj/

### Verb

ŝtaligantoj
* forma plural de ŝtaliganto
# ŝtaligantajn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃta.liˈɡan.tajn/

### Verb

ŝtaligantajn
* acusatiu plural de ŝtaliganta
# ŝtaligantan
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃta.liˈɡan.tan/

### Verb

ŝtaligantan
* acusatiu de ŝtaliganta
# ŝtaliganto
## Esperanto

   * Pronúncia: /ʃta.liˈɡan.to/

### Verb

ŝtaliganto ‎(plural ŝtaligantoj, acusatiu ŝtaliganton, plural acusatiu ŝtaligantojn)
* participi actiu nominal present de ŝtaligi
# zapatariz
## Basc
### Nom

zapatariz
* instrumental indefinit de zapatari
# zapatatarantz
## Basc
### Nom

zapatatarantz
* al·latiu direccional indefinit de zapata
# zapataririk
## Basc
### Nom

zapataririk
* partitiu indefinit de zapatari
# zapataritzat
## Basc
### Nom

zapataritzat
* prolatiu indefinit de zapatari
# zapatas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /θaˈpa.tas/, meridional /θaˈpa.tah/
       Americà: alt /saˈpa.t(a)s/, baix /saˈpa.tah/, austral /saˈpa.tas/
   * Rimes: -atas

### Nom

zapatas f. pl.
* forma plural de zapata
# zapatatara
## Basc
### Nom

zapatatara
* al·latiu indefinit de zapata
# zapatatako
## Basc
### Nom

zapatatako
* genitiu locatiu indefinit de zapata
# zapatariri
## Basc
### Nom

zapatariri
* datiu indefinit de zapatari
# zapatatan
## Basc
### Nom

zapatatan
* inessiu indefinit de zapata
# zapatataraino
## Basc
### Nom

zapatataraino
* terminatiu indefinit de zapata
# चलचित्र
## Hindi

   * Pronúncia: /tʃələtʃɪt̪rə/

### Nom

चलचित्र ‎(calacitra)
* Pel·lícula cinematogràfica.

## Marathi

   * Pronúncia: /tʃələtʃit̪rə/

### Nom

चलचित्र ‎(calacitra)
* Pel·lícula cinematogràfica.