OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# ऊखल
## Hindi

   * Pronúncia: /ukʰələ/

### Nom

ऊखल ‎(ūkhala) f.
* Morter per picar ingredients.

#### Sinònims

* Morter: ऊखली, ओखली, ऊखलि

### Vegeu també

* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 106.
# ऊन
## Hindi

   * Pronúncia: /un/
   * Etimologia: Del sànscrit ऊर्ण.

### Nom

ऊन ‎(ūn) f.
* llana (teixit)
* Cabell grenyut que pot ser cabdellat.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en hindi
* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 108.

## Sànscrit

   * Pronúncia: /unə/, /un/

### Adjectiu

ऊन ‎(ūna)
* mancat, deficient, menor, curt

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 108.
# ऊर्णा
## Marathi

   * Pronúncia: /urɳaː/

### Nom

ऊर्णा ‎(ūrṇā) f.
* Llana, roba de llana.

#### Sinònims

* Llana: लोकर, लव, लवं, लोंकर

### Vegeu també

* ↑ VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 70.
# ऊ
## Multilingüe

   * Pronúncia: /uː/ Àudio

### Lletra

ऊ ‎(ū)
* Lletra de l'alfabet devanagari (Unicode: 0x090A).
# ऊखली
## Hindi
### Nom

ऊखली ‎(manca transliteració) f.
* Morter per picar ingredients.

#### Sinònims

* Morter: ओखली, ऊखल, ऊखलि

### Vegeu també

* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 106.
# ऌ
## Multilingüe

   * Pronúncia: /l̩/ Àudio

### Lletra

ऌ
* Vocal de l'alfabet devanagari (Unicode: 0x090C, IAST: ḷ).
# vuitanta-sisè
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bujˌtan.tə.siˈzɛ/ balear /vujˌtan.tə.siˈzə/, /vujˌtan.tə.siˈzɛ/ Occidental: nord-occidental /bujˌtan.ta.siˈze/ valencià /vujˌtan.ta.siˈze/, /bwiˌtan.ta.siˈze/
   * Rimes: -ɛ
   * Etimologia: De vuitanta-sis i el sufix -è.

### Numeral

vuitanta-sisè m. ‎(femení vuitanta-sisena, plural masculí vuitanta-sisens, plural femení vuitanta-sisenes)
* (ordinal) Que en l'ordre d'una sèrie ocupa la posició vuitanta-sis.
* (partitiu) De les parts d'un tot dividit vuitanta-sis parts iguals.

#### Notes

* Se solen utilitzar xifres romanes amb valor d'ordinal darrere de noms propis i de segles, i davant d'esdeveniments periòdics.
* L'ordinal normalment va davant del substantiu. Quan es posposa, i darrere de noms propis a partir de l'onze, es pot substituir pel cardinal masculí.

#### Sinònims

* huitanta-sisé, en valencià

#### Traduccions

* Anglès: eighty-sixth $^{(en)}$
* Castellà: octogésimo $^{(es)}$ sexto
* Francès: quatre-vingt-sixième $^{(fr)}$
* Gallec: octoxésimo $^{(gl)}$ sexto
* Italià: ottantaseiesimo $^{(it)}$
* Occità: ochanta $^{(oc)}$ sièisen, ueitanta $^{(oc)}$ siesau
* Portuguès: octogésimo-sexto $^{(pt)}$

### Nom

vuitanta-sisè m. ‎(plural vuitanta-sisens)
* Una de les vuitanta-sis parts iguals en que es divideix un tot
    un vuitanta-sisè es representa 1/86

### Miscel·lània

* Síl·labes: vui·tan·ta·si·sè (5)
# vuitanta-sisé
## Català
### Numeral

vuitanta-sisé m. ‎(femení vuitanta-sisena, plural masculí vuitanta-sisens, plural femení vuitanta-sisenes)
* (ordinal, partitiu, valencià) Forma alternativa de vuitanta-sisè.

### Miscel·lània

* Síl·labes: vui·tan·ta·si·sé (5)
# vuitanta-seté
## Català
### Numeral

vuitanta-seté m. ‎(femení vuitanta-setena, plural masculí vuitanta-setens, plural femení vuitanta-setenes)
* (ordinal, partitiu, valencià) Forma alternativa de vuitanta-setè.

### Miscel·lània

* Síl·labes: vui·tan·ta·se·té (5)
* Anagrama: setanta-vuitè
# vuitanta-tres
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bujˌtan.təˈtɾɛs/ balear /vujˌtan.təˈtɾəs/, /vujˌtan.təˈtɾɛs/ Occidental: nord-occidental /bujˌtan.taˈtɾes/ valencià /vujˌtan.taˈtɾes/, /bwiˌtan.taˈtɾes/
   * Rimes: -ɛs
   * Etimologia: Compost de vuitanta i tres.

### Numeral

vuitanta-tres inv.
* (cardinal) Vuitanta més tres.
    Té vuitanta-tres anys
* (valor ordinal) Vuitanta-tresè, vuitanta-tresena.
    La pàgina vuitanta-tres

#### Sinònims

* huitanta-tres en valencià

#### Traduccions

* Alemany: dreiundachtzig $^{(de)}$
* Anglès: eighty-three $^{(en)}$
* Basc: laurogei $^{(eu)}$ ta hiru
* Castellà: ochenta $^{(es)}$ y tres
* Esperanto: okdek $^{(eo)}$ tri
* Francès: quatre-vingt-trois $^{(fr)}$
* Gallec: oitenta $^{(gl)}$ e tres
* Italià: ottantatré $^{(it)}$
* Occità: ochanta $^{(oc)}$ tres, ueitanta $^{(oc)}$ tres
* Portuguès: oitenta $^{(pt)}$ e três
* Romanès: optzeci $^{(ro)}$ şi trei
* Suec: åttiotre $^{(sv)}$
* Tahitià: e va'u 'ahuru $^{(ty)}$ ma toru

### Nom

vuitanta-tres m. ‎(plural vuitanta-tresos)
* Xifra i nombre 83.

### Miscel·lània

* Síl·labes: vui·tan·ta·tres (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
# vuitanta-sis
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /bujˌtan.təˈsis/, balear /vujˌtan.təˈsis/ Occidental: nord-occidental /bujˌtan.taˈsis/ valencià /vujˌtan.taˈsis/, /bwiˌtan.taˈsis/
   * Rimes: -is
   * Etimologia: Compost de vuitanta i sis.

### Numeral

vuitanta-sis inv.
* (cardinal) Vuitanta més sis.
    Té vuitanta-sis anys
* (valor ordinal) Vuitanta-sisè, vuitanta-sisena.
    La pàgina vuitanta-sis

#### Sinònims

* huitanta-sis (valencià)

#### Traduccions

* Alemany: sechsundachtzig $^{(de)}$
* Anglès: eighty-six $^{(en)}$
* Basc: laurogei $^{(eu)}$ ta sei
* Castellà: ochenta $^{(es)}$ y seis
* Esperanto: okdek $^{(eo)}$ ses
* Francès: quatre-vingt-six $^{(fr)}$
* Gallec: oitenta $^{(gl)}$ e seis
* Italià: ottantasei $^{(it)}$
* Occità: ochanta $^{(oc)}$ sièis, ueitanta $^{(oc)}$ sies
* Portuguès: oitenta $^{(pt)}$ e seis
* Romanès: optzeci $^{(ro)}$ şi şase
* Suec: åttiosex $^{(sv)}$
* Tahitià: e va'u 'ahuru $^{(ty)}$ ma ono

### Nom

vuitanta-sis m. ‎(plural vuitanta-sisos)
* Xifra i nombre 86.

### Miscel·lània

* Síl·labes: vui·tan·ta·sis (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
# yámbicas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈʝam.bi.kas/, meridional /ˈʝam.bi.kah/
       Americà: alt /ˈʝam.bi.k(a)s/, baix /ˈʝam.bi.kah/, austral \ˈʒam.bi.kas\
   * Rimes: -ambikas

### Adjectiu

yámbicas f. pl.
* forma plural de yámbica
# yōgisha
## Japonès
### Nom

yōgisha
* forma romaji de 容疑者
# yámbicos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈʝam.bi.kos/, meridional /ˈʝam.bi.koh/
       Americà: alt /ˈʝam.bi.k(o)s/, baix /ˈʝam.bi.koh/, austral \ˈʒam.bi.kos\
   * Rimes: -ambikos

### Adjectiu

yámbicos m. pl.
* forma plural de yámbico
# z-score
## Anglès
### Nom

z-score
* puntuació estàndard

#### Sinònims

* standard score

### Vegeu també

* z-score. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# yámbico
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈʝam.bi.ko/
       Americà: alt /ˈʝam.bi.k(o)/, baix /ˈʝam.bi.ko/, austral \ˈʒam.bi.ko\
   * Rimes: -ambiko

### Adjectiu

yámbico m. ‎(femení yámbica, plural masculí yámbicos, plural femení yámbicas)
* iàmbic

### Miscel·lània

* Síl·labes: yám·bi·co (3)
* Heterograma de 7 lletres (abcimoy)
# yōchien
## Japonès
### Nom

yōchien
* forma romaji de 幼稚園
# z. B.
## Alemany

   * Etimologia: Abreviació de zum Beispiel ‎(«per exemple»).

### Abreviatura

z. B.
* p. ex.

#### Sinònims

* zum Beispiel
# za
## Multilingüe
### Símbol

za
* Codi de llengua ISO 639-1 del zhuang.
# Äbtissin
## Alemany

   * Pronúncia: /ɛpˈtɪsɪn/

### Nom

Äbtissin f. ‎(genitiu Äbtissin, plural Äbtissinnen, masculí Abt)
* forma femenina de Abt ‎(«abadessa»)

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Nominatiu | die | Äbtissin | die | Äbtissinnen |
| Genitiu | der | Äbtissin | der | Äbtissinnen |
| Datiu | der | Äbtissin | den | Äbtissinnen |
| Acusatiu | die | Äbtissin | die | Äbtissinnen |
# Ángel
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \ˈaŋ.xel\, meridional \ˈaŋ.hel\
       Americà: alt \ˈaŋ.x(e)l\, baix \ˈaŋ.hel\, austral \ˈaŋ.xel\
   * Rimes: -anxel

### Nom propi

Ángel
* Prenom masculí, equivalent al català Àngel.

#### Relacionats

* Ángela f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: Án·gel (2)
* Anagrames: gelan, legan
# Äbte
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈɛptə/

### Nom

Äbte
* forma plural de Abt
# Â
## Francès

   * Pronúncia: /ɑ/

### Lletra

Â ‎(majúscula, minúscula â)
* Lletra A amb accent circumflex.

#### Relacionats

Alfabet francès: a A, b B, c C, d D, e E, f F, g G, h H, i I, j J, k K, l L, m M, n N, o O, p P, q Q, r R, s S, t T, u U, v V, w W, x X, y Y, z Z lletres modificades: à À, â Â, æ Æ, ç Ç, è È, é É, ê Ê, ë Ë, î Î, ï Ï, ô Ô, œ Œ, ù Ù, û Û, ü Ü, ÿ Ÿ

## Romanès
### Lletra

Â ‎(majúscula, minúscula â)
* Tercera lletra de l'alfabet romanès.

#### Relacionats

Alfabet romanès: a A, ă Ă, â Â, b B, c C, d D, e E, f F, g G, h H, i I, î Î, j J, k K, l L, m M, n N, o O, p P, q Q, r R, s S, ș Ș, t T, ț Ț, u U, v V, w W, x X, y Y, z Z

#### Sinònims

* î din a
# África
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈa.fɾi.ka/
       Americà: alt /ˈa.fɾi.k(a)/, baix /ˈa.fɾi.ka/
   * Rimes: -afɾika
   * Etimologia: (pendent)

### Nom propi

África f.
* Àfrica
* Prenom femení

#### Derivats

* africano

### Miscel·lània

* Síl·labes: Á·fri·ca (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en castellà
# Ánchels
## Aragonès
### Nom propi

Ánchels f.
* Prenom femení, equivalent al català Àngels.

### Vegeu també

* Albaigès, Josep M.. Diccionari dels Noms de Noia, 2009. Barcelona: Edicions 62, p. 212. ISBN 978-84-96863-94-1.
# Äbten
## Alemany
### Nom

Äbten
* datiu plural de Abt
# Á
## Castellà
### Lletra

Á ‎(majúscula, minúscula á)
* Lletra A amb accent agut.

#### Relacionats

Alfabet castellà: a A, b B, c C, d D, e E, f F, g G, h H, i I, j J, k K, l L, m M, n N, ñ Ñ, o O, p P, q Q, r R, s S, t T, u U, v V, w W, x X, y Y, z Z lletres modificades: á Á, é É, í Í, ó Ó, ú Ú, ü Ü; dígrafs de l’antic alfabet: ch, ll
# Ánchela
## Aragonès
### Nom propi

Ánchela f.
* Prenom femení, equivalent al català Àngela.

### Vegeu també

* Albaigès, Josep M.. Diccionari dels Noms de Noia, 2009. Barcelona: Edicions 62, p. 212. ISBN 978-84-96863-94-1.
# xerraquéssem
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃə.rəˈke.səm/, occidental /t͡ʃe.raˈke.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

xerraquéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb xerracar.
# xerrar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ʃəˈra/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃeˈra/, /t͡ʃaˈra/ valencià /t͡ʃeˈraɾ/, /t͡ʃaˈra/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: xerrà
   * Etimologia: D’origen expressiu, segle XVI.

### Verb

xerrar intr., trans.
* Parlar molt pel sol gust de parlar.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: xerro, xerra, xerrem Vocal rizotònica: /ɛ/

#### Relacionats

* xarrar, en occidental; txarrar, en alguerès.
* xerrotejar, xerroteig
* xerra, xerrada
* xerrameca, xerramenta, xerrera, xerradissa, xerrola
* xerrador, xerraire, xerrim

#### Sinònims

* barbollar, clacar, garlar, parlar, rallar, verbejar, xerrotejar.
* confabular, conferir, conversar, dialogar, discutir, enraonar, parlar.
* murmurar, parlar, revelar.

#### Traduccions

* Alemany: plaudern $^{(de)}$, schwatzen $^{(de)}$, klönen $^{(de)}$
* Anglès: chat $^{(en)}$
* Àrab: ثَرْثَرَ‎ $^{(ar)}$
* Castellà: charlar $^{(es)}$
* Coreà: 잡담하다 $^{(ko)}$ ‎(japdamhada)
* Danès: snakke $^{(da)}$, sludre $^{(da)}$
* Esperanto: babili $^{(eo)}$
* Finès: jutella $^{(fi)}$, rupatella $^{(fi)}$
* Francès: causer $^{(fr)}$, bavarder $^{(fr)}$, jaser $^{(fr)}$, papoter $^{(fr)}$
* Gallec: laretar $^{(gl)}$, parolar $^{(gl)}$, charlar $^{(gl)}$
* Gal·lès: sgwrsio $^{(cy)}$
* Grec: ψιλοκουβεντιάζω $^{(el)}$ ‎(psilokuvendiazo)
* Hongarès: beszélget $^{(hu)}$, cseveg $^{(hu)}$
* Indonesi: mengobrol $^{(id)}$
* Islandès: spjalla $^{(is)}$
* Italià: chiacchierare $^{(it)}$, ciarlare $^{(it)}$
* Japonès: 喋る $^{(ja)}$
* Llatí: garrire $^{(la)}$, fabulor $^{(la)}$
* Maltès: tpaċpiċ $^{(mt)}$
* Neerlandès: kletsen $^{(nl)}$, babbelen $^{(nl)}$
* Occità: charrar $^{(oc)}$
* Persa: گپیدن‎ $^{(fa)}$
* Polonès: gawędzić $^{(pl)}$, gadać $^{(pl)}$
* Portuguès: papear $^{(pt)}$, conversar $^{(pt)}$, bater papo $^{(pt)}$
* Rus: разгова́ривать $^{(ru)}$ ‎(razgovàrivat), болта́ть $^{(ru)}$ ‎(boltat)
* Suec: småprata $^{(sv)}$
* Tai: คุย $^{(th)}$
* Turc: sohbet $^{(tr)}$, kasavan $^{(tr)}$
* Txec: povídat $^{(cs)}$
* Ucraïnès: бала́кати $^{(uk)}$ ‎(balàkati)
* Való: berdeler $^{(wa)}$
* Vietnamita: tán gẫu $^{(vi)}$
* Wolof: waxtaan $^{(wo)}$
* Xinès: 聊天 $^{(zh)}$ ‎(liáotiān)

### Miscel·lània

* Síl·labes: xer·rar (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: xerrar
* Atles: ALDC 1830
# xerraquí
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃə.rəˈki/, occidental /t͡ʃe.raˈki/
   * Rimes: -i

### Verb

xerraquí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de xerracar.
# xerrara
## Català

   * Pronúncia: valencià /t͡ʃaˈra.ɾa/
   * Rimes: -aɾa

### Verb

xerrara
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb xerrar.
    [Jo] xerrés, xerràs o xerrara.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb xerrar.
    [Ell/ella/vostè] xerrés, xerràs o xerrara.

#### Grafia alternativa

* xarrara

### Miscel·lània

* Síl·labes: xer·ra·ra (3)
* Anagrama: xarraré
# xerraquéssim
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃə.rəˈke.sim/, occidental /t͡ʃe.raˈke.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

xerraquéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb xerracar.
# xerraquéssiu
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃə.rəˈke.siw/, occidental /t͡ʃe.raˈke.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

xerraquéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb xerracar.
# xerraran
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃe.rəˈɾan/, occidental /t͡ʃa.raˈɾan/
   * Rimes: -an

### Verb

xerraran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de xerrar.

#### Grafia alternativa

* xarraran

### Miscel·lània

* Síl·labes: xer·ra·ran (3)
* Anagrama: xarraren
# xerraquésseu
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃə.rəˈke.səw/, occidental /t͡ʃe.raˈke.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

xerraquésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb xerracar.
# xerraren
## Català

   * Pronúncia: oriental /ʃəˈra.ɾən/, occidental /t͡ʃaˈra.ɾen/
   * Rimes: -aɾen

### Verb

xerraren
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del passat simple de xerrar.
    [Ells/elles/vostès] xerraren o van/varen xerrar.
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet de subjuntiu del verb xerrar.
    Forma valenciana: [ells/elles/vostès] xerressin, xerressen, xerrassen, xerrassin o xerraren.

#### Grafia alternativa

* xarraren
# ärmerer
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈɛʁməʀɐ/

### Adjectiu

ärmerer
* forma declinada de arm
# ärmster
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈɛʁmstɐ/

### Adjectiu

ärmster
* forma declinada de arm
# ärmstes
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈɛʁmstəs/

### Adjectiu

ärmstes
* forma declinada de arm
# åkergroda
## Suec

   * Etimologia: De åker ‎(«camp») i groda ‎(«granota»), comparable a l'anglès moor frog, l'alemany Moorfrosch o al neerlandès heikikker.

### Nom

åkergroda c. ‎(plural indefinit åkergrodor, plural definit åkergrodorna)
* (zoologia) granota camperola (Rana arvalis)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en suec.
# ärmsten
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈɛʁmstn̩/

### Adjectiu

ärmsten
* forma superlativa de arm
# ärmste
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈɛʁmstə/

### Adjectiu

ärmste
* forma declinada de arm
# åkertärna
## Suec

   * Etimologia: De åker ‎(«camp») i tärna ‎(«xatrac, fumarell»), denominació pròpia del dialecte de Gotland.

### Nom

åkertärna c. ‎(plural indefinit åkertärnor, plural definit åkertärnorna)
* (ornitologia) fumarell negre (Chlidonias niger)

#### Sinònims

* blåtärna
* svarttärna

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en suec.
# ålderism
## Suec

   * Pronúncia: (pendent)
   * Etimologia: De ålder i el sufix -ism.

### Nom

ålderism c.
* edatisme

#### Sinònims

* åldersdiskriminering

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en suec
* Per a més informació vegeu l'entrada al bab.la sobre ålderism
# ärmeres
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈɛʁməʀəs/

### Adjectiu

ärmeres
* forma declinada de arm
# ärmstem
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈɛʁmstəm/

### Adjectiu

ärmstem
* forma declinada de arm
# xiscaríveu
## Català
### Verb

xiscaríveu
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de xiscar.
# xiscau
## Català
### Verb

xiscau
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) del present d'indicatiu de xiscar.
* (alguerès) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperatiu del verb xiscar.
# xiscaves
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃisˈka.βəs/, balear /ʃisˈka.vəs/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃisˈka.βes/ valencià /t͡ʃisˈka.ves/, /t͡ʃisˈka.βes/
   * Rimes: -aves

### Verb

xiscaves
* Segona persona del singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de xiscar.
# xiscla
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈʃis.kɫə/, occidental /ˈt͡ʃis.kɫa/

### Verb

xiscla
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de xisclar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb xisclar.
# xiscava
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃisˈka.βə/, balear /ʃisˈka.və/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃisˈka.βa/ valencià /t͡ʃisˈka.va/, /t͡ʃisˈka.βa/
   * Rimes: -ava

### Verb

xiscava
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de xiscar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de xiscar.
# xiscaven
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ʃisˈka.βən/, balear /ʃisˈka.vən/ Occidental: nord-occidental /t͡ʃisˈka.βen/ valencià /t͡ʃisˈka.ven/, /t͡ʃisˈka.βen/
   * Rimes: -aven

### Verb

xiscaven
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) de l'imperfet d'indicatiu de xiscar.
# xiscl
## Català
### Verb

xiscl
* (balear) Primera persona del singular (jo) del present d'indicatiu de xisclar.
# उपयोगी
## Marathi

   * Pronúncia: /upəjogi/
   * Etimologia: Del sànscrit उपयोग ‎(«ús, servei»).

### Adjectiu

उपयोगी ‎(upayogī)
* útil

### Vegeu també

* VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 64.

## Sànscrit

   * Pronúncia: /ʊpəjogi/
   * Etimologia: Del sànscrit उपयोग ‎(«ús, servei»).

### Adjectiu

उपयोगी ‎(upayogī)
* útil

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 13.
# उजाला
## Hindi

   * Pronúncia: /ʊdʒaːlaː/

### Nom

उजाला ‎(ujālā) m.
* llum, llum del sol, trenc d'alba
* brill, brillantor, refulgència

#### Sinònims

* Llum del sol: धूप, आयत, तपास, जोत, जोति, चिटकी, घाम

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 23.
# उदाहरण
## Marathi

   * Pronúncia: /ʊd̪aːhərəɳ/

### Nom

उदाहरण ‎(udāharaṇ) n.
* Exemple, il·lustració.

## Sànscrit

   * Pronúncia: /ʊd̪aːhərəɳ/

### Nom

उदाहरण ‎(udāharaṇ) m.
* Exemple, il·lustració, símil, comparació.

### Vegeu també

* ↑ VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 61.
* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 31.
# उपग्रह
## Hindi

   * Pronúncia: /ʊpəgrəh/

### Nom

उपग्रह ‎(upagrah) m.
* satèl·lit, la lluna, satèl·lit artificial de comunicacions

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en hindi

## Marathi

   * Pronúncia: /upəgrəhə/

### Nom

उपग्रह ‎(upagraha) m.
* satèl·lit, astre o planeta menor, asteroide

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en marathi
* VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 63.

## Nepalès
### Nom

उपग्रह ‎(manca transliteració)
* satèl·lit, la lluna, satèl·lit artificial de comunicacions

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en nepalès

## Sànscrit

   * Pronúncia: /ʊpəgrəh/

### Nom

उपग्रह ‎(upagrah) m.
* presoner, persona o animal en confinament
* encoratjament
* favor
* assistència

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 11.
# उपयोग
## Sànscrit

   * Pronúncia: /ʊpəjog/

### Nom

उपयोग ‎(upayog) m.
* Ús, servei, utilització, aplicació.

### Vegeu també

* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884.
# उत्तर
## Hindi

   * Pronúncia: /ʊt̪t̪ərə/

### Nom

उत्तर ‎(uttara) m.
* nord (punt cardinal)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en hindi

## Sànscrit

   * Pronúncia: /ʊt̪t̪ərə/

### Nom

उत्तर ‎(uttara) m.
* resposta, contestació
* nord (punt cardinal)

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 15.
# उदार
## Marathi

   * Pronúncia: /ʊd̪aːr/

### Adjectiu

उदार ‎(udār)
* Generós, munificent.

## Sànscrit

   * Pronúncia: /ʊd̪aːr/

### Adjectiu

उदार ‎(udār)
* Noble, gentil, il·lustre, generós, munífic, munificent.

### Vegeu també

* ↑ VAZE, Shridhar Ganesh The Aryabhusan school dictionary, Marathi-English., Poona: Arya-Bhushan Press, 1911. p. 61.
* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 31.
# उच्चारण
## Hindi

   * Pronúncia: /ʊtʃtʃaːrəɳ/

### Nom

उच्चारण ‎(uccāraṇ) m.
* pronunciació, pronúncia

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en hindi

## Newari
### Nom

उच्चारण ‎(manca transliteració)
* pronunciació, pronúncia

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en newari

## Sànscrit

   * Pronúncia: /ʊtʃtʃaːrəɳ/

### Nom

उच्चारण ‎(uccāraṇ) m.
* pronunciació, pronúncia

### Vegeu també

* PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 25.
# उतरन
## Hindi

   * Pronúncia: /ʊt̪rən/

### Nom

उतरन ‎(utran) f.
* Bot. Planta medicinal de l'espècie Cynanchum extensum.

### Vegeu també

* ↑ PLATTS, John T. A dictionary of Urdu, classical Hindi, and English, London: W. H. Allen & Co., 1884. p. 16.