OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# dominación
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /do.mi.naˈθjon/, meridional \do.mi.naˈθjoŋ\
       Americà: alt /do.mi.n(a)ˈsjon/, baix \do.mi.naˈsjoŋ\, austral /do.mi.naˈsjon/
   * Rimes: -on

### Nom

dominación f. ‎(plural dominaciones)
* dominació

### Miscel·lània

* Síl·labes: do·mi·na·ción (4)
# dominaia
## Català

   * Pronúncia: nord-occidental /do.miˈna.jɛ/, /do.miˈna.je/

### Verb

dominaia
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet d'indicatiu de dominar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars nord-occidentals per [jo] dominava.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet d'indicatiu de dominar.
    Forma col·loquial d'alguns parlars nord-occidentals per [ell/ella/vostè] dominava.
# dominaciones
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /do.mi.naˈθjo.nes/, meridional /do.mi.naˈθjo.neh/
       Americà: alt /do.mi.naˈsjo.n(e)s/, baix /do.mi.naˈsjo.neh/, austral /do.mi.naˈsjo.nes/
   * Rimes: -ones

### Nom

dominaciones f. pl.
* forma plural de dominación
# dominae
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈdɔ.mɪ.naj/

### Nom

dominae
* nominatiu plural de domina
* vocatiu plural de domina
* genitiu singular de domina
* datiu singular de domina
# dominacion
## Occità

   * Pronúncia: /du.mi.naˈsju/

### Nom

dominacion f. ‎(plural dominacions)
* dominació
# dominació
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /du.mi.nə.siˈo/ balear /do.mi.nə.siˈo/, /du.mi.nə.siˈo/ Occidental: /do.mi.na.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: (pendent)

### Nom

dominació m. ‎(plural dominacions)
* Acció i efecte de dominar quelcom sobre una altra cosa, particularment en l'àmbit militar o polític.
    La dominació romana de la Mediterrània. La dominació nazi d'Europa.
* En angeologia tradicional cristiana, àngel que pertany al primer cor de la segona jerarquia.
* (escacs) Situació que es dóna quan peça té una relativa àmplia capacitat d'elecció de moviments, però malgrat això, no podrà evitar ésser capturada.

#### Traduccions

* Anglès: domination $^{(en)}$
* Búlgar: преобладаване $^{(bg)}$ n. ‎(preobladavane)
* Castellà: dominación $^{(es)}$ f.
* Danès: herredømme $^{(da)}$ n.
* Francès: domination $^{(fr)}$ f.
* Gallec: dominación $^{(gl)}$ f.
* Georgià: დომინაცია $^{(ka)}$ ‎(dominàtsia)
* Italià: dominazione $^{(it)}$ f.
* Neerlandès: overheersing $^{(nl)}$ f.
* Polonès: dominacja $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: dominação $^{(pt)}$ f.
* Txec: nadvláda $^{(cs)}$ f.

### Miscel·lània

* Síl·labes: do·mi·na·ci·ó (5)
* Anagrames: admonició, conidioma

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# dividir
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /di.βiˈði/, balear /di.viˈði/ Occidental: nord-occidental /di.βiˈði/ valencià /di.viˈðiɾ/, /di.βiˈði/
   * Rimes: -i(ɾ)
   * Homòfon: dividí
   * Etimologia: Del llatí dīvidere, segle XV.

### Verb

dividir trans., pron. ‎(pronominal dividir-se)
* Repartir una quantitat en parts mes petites.
    Hem de dividir el pastís entre els deu convidats.
* Separar una unitat en diverses parts.
    L'autopista es divideix en quatre carrils a l'arribada a la ciutat.
* Efectuar un càlcul matemàtic per repartir equitativament.
    Ara dividiré dos-cents entre cinc.
* Establir una dissensió.
    Cal dividir els enemics per guanyar-los.
* Crear un element de separació.
    Posarem un sofà al mig per dividir la sala en dos ambients: un de treball i un d'esbarjo.
* (alguerès) compartir

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: divideixo, divideix, dividim

#### Sinònims

* partir, repartir, separar, descompondre, fraccionar
* bifurcar
* calcular
* desunir

#### Antònims

* unir

#### Derivats

* subdividir

#### Traduccions

* Anglès: divie $^{(en)}$
* Castellà: dividir $^{(es)}$
* Francès: diviser $^{(fr)}$
* Italià: dividere $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: di·vi·dir (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
* Vegeu el Diccionari de sinònims de Softcatalà-OpenThesaurus: dividir
# dividing
## Anglès
### Verb

dividing
* gerundi de divide
# dividir la zona
## Català
### Verb

dividir la zona intr.
* (basquetbol) Executar un atac contra una defensa de zona de manera que s'hi obrin espais buits que facilitin l'entrada a cistella.

#### Traduccions

* Anglès: split the defense $^{(en)}$
* Castellà: dividir la zona $^{(es)}$
* Francès: couper les lignes de défense $^{(fr)}$, diviser les lignes de défense $^{(fr)}$

### Vegeu també

* dividir la zona. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Castellà
### Verb

dividir la zona intr.
* (basquetbol) dividir la zona

### Vegeu també

* dividir la zona. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# dividira
## Català
### Verb

dividira
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb dividir.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb dividir.
# dividiguésseu
## Català
### Verb

dividiguésseu
* (col·loquial) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb dividir.
# dividiguéveu
## Català
### Verb

dividiguéveu
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de dividir.
# dividir-se
## Català
### Verb

dividir-se
* Forma pronominal de dividir.

### Miscel·lània

* Anagrama: dividires
# desrecomanéssiu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /dəz.rə.ku.məˈne.siw/ balear /dəz.rə.ko.məˈne.siw/, /dəz.rə.ku.məˈne.siw/ Occidental: /dez.re.ko.maˈne.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

desrecomanéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb desrecomanar.

#### Variants

* desrecomanésseu, desrecomanàssiu, desrecomanàsseu, desrecomanàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·re·co·ma·nés·siu (6)
# desrecomanàsseu
## Català
### Verb

desrecomanàsseu
* (valencià, balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb desrecomanar.

#### Variants

* desrecomanéssiu, desrecomanésseu, desrecomanàssiu, desrecomanàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·re·co·ma·nàs·seu (6)
# desrecomanàssiu
## Català
### Verb

desrecomanàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb desrecomanar.

#### Variants

* desrecomanéssiu, desrecomanésseu, desrecomanàsseu, desrecomanàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·re·co·ma·nàs·siu (6)
# desrecomanàvem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /dəz.rə.ku.məˈna.βəm/ balear /dəz.rə.ko.məˈna.vəm/, /dəz.rə.ku.məˈna.vəm/ Occidental: nord-occidental /dez.re.ko.maˈna.βem/ valencià /dez.re.ko.maˈna.vem/, /dez.re.ko.maˈna.βem/
   * Rimes: -avem

### Verb

desrecomanàvem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de desrecomanar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·re·co·ma·nà·vem (6)
# desrecomanés
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /dəz.rə.ku.məˈnes/ balear /dəz.rə.ko.məˈnes/, /dəz.rə.ku.məˈnes/ Occidental: /dez.re.ko.maˈnes/
   * Rimes: -es

### Verb

desrecomanés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb desrecomanar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb desrecomanar.

#### Variants

* [1] desrecomanàs, desrecomanara
* [2] desrecomanàs, desrecomanara

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·re·co·ma·nés (5)
# desrecomanésseu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /dəz.rə.ku.məˈne.səw/ balear /dəz.rə.ko.məˈne.səw/, /dəz.rə.ku.məˈne.səw/ Occidental: /dez.re.ko.maˈne.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

desrecomanésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb desrecomanar.

#### Variants

* desrecomanéssiu, desrecomanàssiu, desrecomanàsseu, desrecomanàreu

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·re·co·ma·nés·seu (6)
# desrecomanéssim
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /dəz.rə.ku.məˈne.sim/ balear /dəz.rə.ko.məˈne.sim/, /dəz.rə.ku.məˈne.sim/ Occidental: /dez.re.ko.maˈne.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

desrecomanéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb desrecomanar.

#### Variants

* desrecomanéssem, desrecomanàssim, desrecomanàssem, desrecomanàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·re·co·ma·nés·sim (6)
# desrecomanàssim
## Català
### Verb

desrecomanàssim
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb desrecomanar.

#### Variants

* desrecomanéssim, desrecomanéssem, desrecomanàssem, desrecomanàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·re·co·ma·nàs·sim (6)
# desrecomanàveu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /dəz.rə.ku.məˈna.βəw/ balear /dəz.rə.ko.məˈna.vəw/, /dəz.rə.ku.məˈna.vəw/ Occidental: nord-occidental /dez.re.ko.maˈna.βew/ valencià /dez.re.ko.maˈna.vew/, /dez.re.ko.maˈna.βew/
   * Rimes: -avew

### Verb

desrecomanàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de desrecomanar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·re·co·ma·nà·veu (6)
# desrecomanéssem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /dəz.rə.ku.məˈne.səm/ balear /dəz.rə.ko.məˈne.səm/, /dəz.rə.ku.məˈne.səm/ Occidental: /dez.re.ko.maˈne.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

desrecomanéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb desrecomanar.

#### Variants

* desrecomanéssim, desrecomanàssim, desrecomanàssem, desrecomanàrem

### Miscel·lània

* Síl·labes: des·re·co·ma·nés·sem (6)
# disfece
## Italià
### Verb

disfece
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del passat de disfare
# disfavano
## Italià
### Verb

disfavano
* tercera persona plural (loro, essi/esse) de l'imperfet d'indicatiu de disfarsi
# disfeci
## Italià
### Verb

disfeci
* primera persona singular (io) del passat de disfare
# disfavi
## Italià
### Verb

disfavi
* segona persona singular (tu) de l'imperfet d'indicatiu de disfarsi
# disfavo
## Italià
### Verb

disfavo
* primera persona singular (io) de l'imperfet d'indicatiu de disfarsi
# disfattosi
## Italià
### Verb

disfattosi m. ‎(femení disfattasi, plural masculí disfattisi, plural femení disfattesi)
* participi passat masculí singular de disfarsi
# disfavamo
## Italià
### Verb

disfavamo
* primera persona plural (noi) de l'imperfet d'indicatiu de disfarsi
# disfavate
## Italià
### Verb

disfavate
* segona persona plural (voi) de l'imperfet d'indicatiu de disfarsi
# disfecero
## Italià
### Verb

disfecero
* tercera persona plural (loro, essi/esse) del passat de disfare
# disfava
## Italià
### Verb

disfava
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) de l'imperfet d'indicatiu de disfarsi
# difficultatum
## Llatí

   * Pronúncia: /dɪf.fɪ.kʊlˈtaː.tʊm/

### Nom

difficultātum
* genitiu plural de difficultās
# difficultly
## Anglès

   * Etimologia: De difficult i el sufix -ly.

### Adverbi

difficultly ‎(comparatiu more difficultly, superlatiu most difficultly)
* difícilment
# difficultatibus
## Llatí

   * Pronúncia: /dɪf.fɪ.kʊlˈtaː.tɪ.bʊs/

### Nom

difficultātibus
* datiu plural de difficultās
* ablatiu plural de difficultās
# difficultatem
## Llatí

   * Pronúncia: /dɪf.fɪ.kʊlˈtaː.tɛm/

### Nom

difficultātem
* acusatiu singular de difficultās
# difficultatis
## Llatí

   * Pronúncia: /dɪf.fɪ.kʊlˈtaː.tɪs/

### Nom

difficultātis
* genitiu singular de difficultās
# difficultate
## Llatí

   * Pronúncia: /dɪf.fɪ.kʊlˈtaː.tɛ/

### Nom

difficultāte
* ablatiu singular de difficultās
# difficultates
## Llatí

   * Pronúncia: /dɪf.fɪ.kʊlˈtaː.teːs/

### Nom

difficultātēs
* nominatiu plural de difficultās
* vocatiu plural de difficultās
* acusatiu plural de difficultās
# difficulty index
## Anglès
### Nom

difficulty index
* índex de dificultat

### Vegeu també

* difficulty index. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# difficulté d'apprentissage
## Francès
### Nom

difficulté d'apprentissage f. ‎(plural difficultés d'apprentissage)
* dificultat d'aprenentatge

#### Sinònims

* trouble d'apprentissage

### Vegeu també

* difficulté d'apprentissage. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# difficultati
## Llatí

   * Pronúncia: /dɪf.fɪ.kʊlˈtaː.tiː/

### Nom

difficultātī
* datiu singular de difficultās
# distancia social
## Castellà
### Nom

distancia social f. ‎(plural distancias sociales)
* distància social

### Vegeu també

* distancia social. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# distancia de juego
## Castellà
### Nom

distancia de juego f. ‎(plural distancias de juego)
* (hoquei sobre herba) distància de joc

### Vegeu també

* distancia de juego. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# distancia de tiro
## Castellà
### Nom

distancia de tiro f. ‎(plural distancias de tiro)
* (bitlles) distància de llançament

### Vegeu també

* distancia de tiro. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# distances de lancer
## Francès
### Nom

distances de lancer f. pl.
* forma plural de distance de lancer
# distancia de marcaje
## Castellà
### Nom

distancia de marcaje f. ‎(plural distancias de marcaje)
* (basquetbol) distància de marcatge

### Vegeu també

* distancia de marcaje. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# distances de marquage
## Francès
### Nom

distances de marquage f. pl.
* forma plural de distance de marquage
# distances sociales
## Francès
### Nom

distances sociales f. pl.
* forma plural de distance sociale
# distancia
## Català

   * Pronúncia: oriental /dis.tənˈsi.ə/, occidental /dis.tanˈsi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

distancia
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de distanciar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb distanciar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: dis·tan·ci·a (4)

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /disˈtan.θja/, meridional \dihˈtaŋ.θja\
       Americà: alt /d(i)sˈtan.sja/, baix \dihˈtaŋ.sja\, austral /dihˈtan.sja/
   * Rimes: -anθja
   * Etimologia: Del llatí distantia.

### Nom

distancia f. ‎(plural distancias)
* distància
* (hoquei sobre herba) regla dels 4,55 m

#### Relacionats

* distante

### Verb

distancia
* tercera persona del singular (él, ella, usted) del present d’indicatiu del verb distanciar
* segona persona del singular (tú) de l'imperatiu del verb distanciar

### Miscel·lània

* Síl·labes: dis·tan·cia (3)
* Anagrames: citadinas, dinástica, incitadas

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre distancia
# diürètica
## Català

   * Pronúncia: oriental /di.uˈɾɛ.ti.kə/, occidental /di.uˈɾɛ.ti.ka/
   * Rimes: -ɛtika

### Adjectiu

diürètica f. ‎(plural diürètiques)
* Forma femenina de diürètic.

### Miscel·lània

* Síl·labes: di·ü·rè·ti·ca (5)
# djal
## Romaní
### Verb

djal
* grafia anglicitzada de ʒal
# diürètics
## Català

   * Pronúncia: /di.uˈɾɛ.tiks/
   * Rimes: -ɛtiks

### Adjectiu

diürètics m. pl.
* Forma plural de diürètic.

### Nom

diürètics m. pl.
* Forma plural de diürètic.

### Miscel·lània

* Síl·labes: di·ü·rè·tics (4)
* Anagrama: discutiré
# djarason
## Papiament

   * Etimologia: De dia i el neerlandès rantsoen ‎(ració), perquè els dimecres els esclaus rebien la seva ració de menjar setmanal.

### Nom

djarason
* (Curaçao, Bonaire) dimecres

#### Variants

* diaranson (Aruba)
# djoro
## Romaní
### Nom

djoro
* grafia anglicitzada de ʒoro
# djur
## Suec

   * Pronúncia: /ˈjʉːr/
   * Etimologia: Del suec antic diūr ‎(«animal»), cognat del danès dyr, el noruec (bokmål i nynorsk) dyr, l'islandès dýr i el feroès dýr / djór, tots del protogermànic *deuzą (com també el neerlandès i frisó dier, l'anglès deer i l'alt alemany Tier), del protoindoeuropeu *dʰewsóm («ésser viu, animal»), de *dʰwes- («respirar; alè; ànima»).

### Nom

djur n.
* animal
    djurens fantastiska värld ― el fantàstic món dels animals
* (taxonomia) animal
    flercelliga djur ― animals pluriceŀlulars

#### Declinació

| Cas | Singular | Singular | Plural | Plural |
| Cas | Indefinit | Definit | Indefinit | Definit |
| Nominatiu | djur | djuret | djur | djuren |
| Genitiu | djurs | djurets | djurs | djurens |

#### Derivats

* blötdjur
* bukhårsdjur
* djurfabel
* djurgård
* djurisk
* djurpark
* djurriket
* djursjukhus
* djurskydd
* djurvärld
* groddjur
* hjuldjur
* högdjur
* husdjur
* korsettdjur
* leddjur
* mossdjur
* nässeldjur
* ryggradsdjur
* ryggsträngsdjur
* svalgsträngsdjur
* svampdjur
* urdjur
* vilddjur

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada djur al Svenska Akademiens ordbok.
* Per a més informació vegeu l'entrada djur al Svenska Akademiens ordlista.
* Per a més informació vegeu l'entrada djur al Svensk ordbok.
# diürètiques
## Català

   * Pronúncia: oriental /di.uˈɾɛ.ti.kəs/, occidental /di.uˈɾɛ.ti.kes/
   * Rimes: -ɛtikes

### Adjectiu

diürètiques f. pl.
* Forma plural de diürètica.

### Miscel·lània

* Síl·labes: di·ü·rè·ti·ques (5)
# djivipen
## Romaní
### Nom

djivipen
* grafia anglicitzada de ʒivipen
# djukel
## Romaní
### Nom

djukel
* grafia anglicitzada de ʒukel
# dj.
## Català
### Abreviatura

dj.
* dijous

#### Relacionats

Dies de la setmana: dl., dt., dc., dj., dv., ds., dg.

#### Traduccions

* Anglès: Thu $^{(en)}$
* Castellà: juev. $^{(es)}$, J. $^{(es)}$

### Vegeu també

* Què cal saber?, octubre 2008, IEC.
# director de arte
## Castellà
### Nom

director de arte m. ‎(plural directores de arte)
* (videojocs) director d'art

### Vegeu també

* director de arte. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# director de tesis
## Castellà
### Nom

director de tesis m. ‎(plural directores de tesis, femení directora de tesis)
* director de tesi

### Vegeu també

* director de tesis. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# director of studies
## Anglès
### Nom

director of studies
* cap d'estudis

#### Sinònims

* deputy head
* head of studies

### Vegeu també

* director of studies. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# director d'art
## Català
### Nom

director d'art m. ‎(plural directors d'art)
* (videojocs) Persona encarregada de crear l'art conceptual d'un videojoc i de dirigir l'equip d'artistes que l'apliquen.

#### Traduccions

* Alemany: Art-Direktor $^{(de)}$, künstlerischer Leiter $^{(de)}$
* Anglès: art director $^{(en)}$, artistic director $^{(en)}$
* Castellà: director de arte $^{(es)}$
* Francès: directeur artistique $^{(fr)}$

### Vegeu també

* director d'art. Terminologia dels videojocs. Informació cedida per TERMCAT.
# director de actividades de tiempo libre infantil y juvenil
## Castellà
### Nom

director de actividades de tiempo libre infantil y juvenil m. ‎(plural directores de actividades de tiempo libre infantil y juvenil, femení directora de actividades de tiempo libre infantil y juvenil)
* director d'activitats del lleure infantil i juvenil

### Vegeu també

* director de actividades de tiempo libre infantil y juvenil. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# director de joc
## Català
### Nom

director de joc m. ‎(plural directors de joc, femení directora de joc)
* (futbol, handbol) constructor

### Vegeu també

* director de joc. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# director de juego
## Castellà
### Nom

director de juego m. ‎(plural directores de juego, femení directora de juego)
* (futbol, handbol) constructor

#### Sinònims

* constructor

### Vegeu també

* director de juego. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# director de partida
## Castellà
### Nom

director de partida m. ‎(plural directores de partida, femení directora de partida)
* (videojocs) administrador de joc

#### Sinònims

* administrador de juego
* gamemaster

### Vegeu també

* director de partida. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# director de tesi
## Català
### Nom

director de tesi m. ‎(plural directors de tesi, femení directora de tesi)
* Doctor amb experiència investigadora acreditada que és nomenat pel departament responsable d'un programa de doctorat per a dirigir la tesi d'un doctorand.

#### Traduccions

* Anglès: thesis advisor $^{(en)}$, thesis supervisor $^{(en)}$
* Castellà: director de tesis $^{(es)}$
* Francès: directeur de thèse $^{(fr)}$

### Vegeu també

* director de tesi. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# doble col·locador
## Català
### Nom

doble col·locador m.
* (voleibol) sistema 4-2

### Vegeu també

* doble col·locador. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# doble cop
## Català
### Nom

doble cop m. ‎(plural dobles cops)
* (bàdminton) Falta generalment involuntària consistent a colpejar el volant amb dos cops molt seguits.
* (voleibol) dobles

#### Traduccions

* Anglès: double hit $^{(en)}$
* Castellà: doble golpe $^{(es)}$
* Francès: double frappe $^{(fr)}$

### Vegeu també

* doble cop. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# doble corrección
## Castellà
### Nom

doble corrección f. ‎(plural dobles correcciones)
* doble correcció

### Vegeu també

* doble corrección. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# doble bogey
## Català
### Nom

doble bogey m.
* (golf, anglicisme) Resultat de completar un forat amb dos cops per sobre el par.

#### Sinònims

* dos sobre par

#### Traduccions

* Anglès: double bogey $^{(en)}$
* Castellà: doble bogey $^{(es)}$
* Francès: boguey double $^{(fr)}$, double bogey $^{(fr)}$

### Vegeu també

* doble bogey. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Castellà
### Nom

doble bogey m.
* (golf, anglicisme) doble bogey

### Vegeu també

* doble bogey. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# doble correcció
## Català
### Nom

doble correcció f. ‎(plural dobles correccions)
* Correcció d'un examen que fan dues persones paral·lelament per a assegurar la validesa i la fiabilitat dels criteris de correcció aplicats.

#### Traduccions

* Anglès: double marking $^{(en)}$
* Castellà: doble corrección $^{(es)}$
* Francès: double correction $^{(fr)}$

### Vegeu també

* doble correcció. Diccionari d'educació. Informació cedida per TERMCAT.
# doble dobles
## Català
### Nom

doble dobles m. pl.
* Forma plural de doble doble.

## Castellà
### Nom

doble dobles m. pl.
* forma plural de doble doble
# doble bloqueo
## Castellà
### Nom

doble bloqueo m. ‎(plural dobles bloqueos)
* (voleibol) bloqueig doble

### Vegeu també

* doble bloqueo. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# doble bot
## Català
### Nom

doble bot m. ‎(plural dobles bots)
* (pilota basca, tennis) Falta consistent a colpejar la pilota després del segon bot.

#### Traduccions

* Anglès: not up $^{(en)}$
* Castellà: doble bote $^{(es)}$
* Francès: doublé $^{(fr)}$, double bond $^{(fr)}$, double rebond $^{(fr)}$

### Vegeu també

* doble bot. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.
# doble bote
## Castellà
### Nom

doble bote m. ‎(plural dobles botes)
* (pilota basca, tennis) doble bot

### Vegeu també

* doble bote. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# doble doble
## Català
### Nom

doble doble m. ‎(plural doble dobles)
* (basquetbol) Resultat d'un jugador d'aconseguir un nombre de dues xifres en dues de les cinc categories quantificables previstes en el transcurs d'un partit.

#### Notes

Les categories quantificables són punts, rebots, assistències, taps i recuperacions de pilota.

#### Traduccions

* Anglès: double double $^{(en)}$
* Castellà: doble doble $^{(es)}$
* Francès: double double $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* doble doble. Diccionari general de l'esport. Informació cedida per TERMCAT.

## Castellà
### Nom

doble doble m. ‎(plural doble dobles)
* (basquetbol) doble doble

### Vegeu també

* doble doble. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# dragoitxorentzat
## Basc
### Nom

dragoitxorentzat
* benefactiu indefinit de dragoitxo