OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# avui per mi, demà per tu
## Català

   * Etimologia: Calc del llatí hodie mihi cras tibi, documentat en tombes i referit al fet que tothom està exposat a la mort.

### Frase feta

avui per mi, demà per tu
* Qui rep un favor pot tornar-lo fàcilment en cas de necessitat.

#### Variants

* avui per tu, demà per mi

#### Traduccions

* Anglès: you scratch my back, I'll scratch yours $^{(en)}$
* Castellà: hoy por mí, mañana por tí $^{(es)}$, ayer para mí, hoy para tí $^{(es)}$
* Francès: aujourd'hui pour moi, demain pour toi $^{(fr)}$

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# avril
## Crioll haitià
### Nom

avril
* abril

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | janvye | fevriye | mas | avril | me | jen | jiyè | out | septanm | oktòb | novanm | desanm |

## Francès

   * Pronúncia: /aˈvʁil/

### Nom

avril m. ‎(plural avrils)
* abril

#### Relacionats

| Mesos de l’any | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |
| Mesos de l’any | janvier | février | mars | avril | mai | juin | juillet | août, aout | septembre | octobre | novembre | décembre |
# avro
## Turc
### Nom

avro
* euro
# avrò
## Italià
### Verb

avrò
* primera persona singular (io) del futur de avere
# avui
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /əˈβuj/, balear /əˈvuj/ Occidental: nord-occidental /aˈβuj/ valencià /aˈvuj/, /aˈβuj/
   * Rimes: -uj
   * Etimologia: Del prefix a- ‎(adverbial) i el català antic vui, de hui, del llatí vulgar *oie, del clàssic hǒdǐe, segle XIII.

### Adverbi

avui
* En el dia actual.
* Metafòricament, en el present.

#### Sinònims

* [1] hui
* [2] hui, a hores d'ara, actualment, ara, ara com ara, ara per ara, ja

#### Compostos i expressions

* avui per demà
* d'avui a demà
* d'avui endavant
* tal dia com avui
* avui dia o avui en dia
* d'avui en vuit, d'avui en quinze

#### Relacionats

| −3 | −2 | −1 | 0 | +1 | +2 | +3 |
| abans-d'ahir l'altre | abans-d'ahir | ahir | avui | demà | demà passat | demà passat l'altre |

#### Traduccions

* Afrikaans: vandag $^{(af)}$
* Aimara: jichhüru $^{(ay)}$
* Alemany: heute $^{(de)}$
* Anglès: today $^{(en)}$
* Aragonès: hue $^{(an)}$
* Asturià: güei $^{(ast)}$
* Basc: gaur $^{(eu)}$
* Bengalí: আজ $^{(bn)}$
* Búlgar: днес $^{(bg)}$ ‎(dnes)
* Castellà: hoy $^{(es)}$
* Danès: i dag $^{(da)}$
* Eslovac: dnes $^{(sk)}$
* Eslovè: danes $^{(sl)}$
* Esperanto: hodiaŭ $^{(eo)}$
* Estonià: täna $^{(et)}$
* Feroès: í dag $^{(fo)}$
* Finès: tänään $^{(fi)}$
* Francès: aujourd'hui $^{(fr)}$
* Friülà: vuê $^{(fur)}$
* Gallec: hoxe $^{(gl)}$
* Gal·lès: heddiw $^{(cy)}$
* Grec: σήμερα $^{(el)}$ ‎(símera)
* Grec antic: σήμερον $^{(grc)}$ ‎(sḗmeron)
* Guaraní: ange $^{(gn)}$
* Gujarati: આજે $^{(gu)}$
* Hebreu: הַיּוֹם‎ $^{(he)}$
* Hindi: आज $^{(hi)}$
* Hongarès: ma $^{(hu)}$
* Ídix: הײַנט‎ $^{(yi)}$
* Ido: hodie $^{(io)}$, cadie $^{(io)}$
* Irlandès: inniu $^{(ga)}$
* Islandès: í dag $^{(is)}$
* Italià: oggi $^{(it)}$
* Japonès: 今日 $^{(ja)}$
* Kazakh: бүгін $^{(kk)}$ ‎(bügin/buguin)
* Kikai: 今日 $^{(kzg)}$, すー $^{(kzg)}$, しゅー $^{(kzg)}$
* Kirguís: бүгүн $^{(ky)}$ ‎(bugun)
* Letó: šodien $^{(lv)}$
* Lituà: šiandien $^{(lt)}$
* Llatí: hodie $^{(la)}$
* Llengua de signes catalana: AVUI $^{(csc)}$
* Luxemburguès: haut $^{(lb)}$
* Navaho: díí jį́ $^{(nv)}$
* Neerlandès: vandaag $^{(nl)}$
* Occità: uèi $^{(oc)}$
* Persa: امروز‎ $^{(fa)}$
* Portuguès: hoje $^{(pt)}$
* Retoromànic: oz $^{(rm)}$
* Romanès: astăzi $^{(ro)}$, azi $^{(ro)}$
* Rus: сегодня $^{(ru)}$ ‎(segodnia)
* Sard: oi $^{(sc)}$
* Serbocroat: данас $^{(sh)}$, danas $^{(sh)}$
* Sicilià: oi $^{(scn)}$, oggi $^{(scn)}$
* Suec: idag $^{(sv)}$
* Tadjik: имрӯз $^{(tg)}$
* Tagal: ngayon $^{(tl)}$
* Tahitià: i teie nei mahana $^{(ty)}$
* Tàtar: бүген $^{(tt)}$
* Turc: bugün $^{(tr)}$
* Txec: dnes $^{(cs)}$
* Ucraïnès: сього́дні $^{(uk)}$ ‎(sohodni)
* Urdú: آج‎ $^{(ur)}$
* Uzbek: bugun $^{(uz)}$
* Való: ouy $^{(wa)}$
* Vènet: ancùo $^{(vec)}$
* Vietnamita: hôm nay $^{(vi)}$
* Volapük: adelo $^{(vo)}$
* Wolof: tey $^{(wo)}$
* Xinès: 今天 $^{(zh)}$ ‎(jīntiān)
* Anglès: today $^{(en)}$
* Castellà: hoy $^{(es)}$
* Llengua de signes catalana: ARA $^{(csc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: a·vui (2)
* Anagrames: aviu, viau

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* Atles Lingüístic del Domini Català
# avrà
## Italià

   * Pronúncia: /aˈvra/
   * Rimes: -a

### Verb

avrà
* tercera persona singular (lui/lei, esso/essa) del futur de avere
# avto
## Eslovè
### Nom

avto m. inan. ‎(genitiu ávta, plural ávta)
* cotxe
# rigid
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈɹɪdʒɪd/ àudio (EUA)

### Adjectiu

rigid ‎(comparatiu more rigid, superlatiu most rigid)
* rígid

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# rigole
## Francès

   * Pronúncia: /ʁiˈɡɔl/ àudio

### Nom

rigole f. ‎(plural rigoles)
* regueró
* (bowling) canal

#### Sinònims

* dalot
* gouttière

### Vegeu també

* rigole. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# rigidesa
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ri.ʒiˈðɛ.zə/ balear /ri.ʒiˈðə.zə/, /ri.ʒiˈðɛ.zə/ Occidental: nord-occidental /ri.ʒiˈðe.za/, valencià /ri.d͡ʒiˈðe.za/
   * Rimes: -ɛza
   * Etimologia: De rígid i el sufix -esa, segle XIX.

### Nom

rigidesa f. ‎(plural rigideses)
* Qualitat de rígid.

#### Traduccions

* Anglès: rigidity $^{(en)}$
* Castellà: rigidez $^{(es)}$ f.
* Francès: rigidité $^{(fr)}$ f.
* Llengua de signes catalana: FERRO $^{(csc)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: ri·gi·de·sa (4)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# rights
## Anglès
### Nom

rights
* forma plural de right
# rigo
## Català
### Verb

rigo
* (col·loquial central, nord-occidental) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present de subjuntiu del verb riure.

### Miscel·lània

* Síl·labes: ri·go (2)
* Anagrames: giro, giró, roig, Roig
# rigoles
## Francès

   * Pronúncia: /ʁiˈɡɔl/

### Nom

rigoles f. pl.
* forma plural de rigole
# rightlier
## Anglès
### Adverbi

rightlier
* forma comparativa de rightly
# rightliest
## Anglès
### Adverbi

rightliest
* forma superlativa de rightly
# rightly
## Anglès

   * Etimologia: De right i el sufix -ly.

### Adverbi

rightly ‎(comparatiu rightlier o more rightly, superlatiu rightliest o most rightly)
* correctament, encertadament
# dragons comuns
## Català
### Nom

dragons comuns m. pl.
* Forma plural de dragó comú.
# dragonnet-lyre
## Francès
### Nom

dragonnet-lyre m. ‎(plural dragonnets-lyres)
* forma alternativa de dragonnet lyre
# dragonnets lyres
## Francès

   * Pronúncia: /dʁa.ɡɔˈnɛ liʁ/

### Nom

dragonnets lyres m. pl.
* forma plural de dragonnet lyre
# dragons lira
## Català
### Nom

dragons lira m. pl.
* Forma plural de dragó lira.
# dragonet
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /dɾə.ɣuˈnɛt/ balear /dɾə.ɣoˈnət/, /dɾə.ɣuˈnɛt/ Occidental: /dɾa.ɣoˈnet/
   * Rimes: -ɛt

### Nom

dragonet m. ‎(plural dragonets)
* cabot amb banyes

### Miscel·lània

* Síl·labes: dra·go·net (3)
* Heterograma de 8 lletres (adegnort)

### Vegeu també

* dragonet. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.

## Anglès
### Nom

dragonet ‎(plural dragonets)
* (peixos) dragó (Callionymus lyra)
# dragonnet lyre
## Francès
### Nom

dragonnet lyre m. ‎(plural dragonnets lyres)
* dragó
# dragonnets-lyres
## Francès
### Nom

dragonnets-lyres m. pl.
* forma plural de dragonnet-lyre
# dragones marinos
## Castellà
### Nom

dragones marinos m. pl.
* forma plural de dragón marino
# atordireu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.tur.diˈɾɛw/ balear /ə.toɾ.ðiˈɾəw/, /ə.tur.ðiˈɾɛw/ Occidental: /a.toɾ.ðiˈɾew/
   * Rimes: -ɛw

### Verb

atordireu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del futur de atordir.
# atordiré
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.tur.diˈɾe/ balear /ə.toɾ.ðiˈɾe/, /ə.tur.ðiˈɾe/ Occidental: /a.toɾ.ðiˈɾe/
   * Rimes: -e

### Verb

atordiré
* Primera persona del singular (jo) del futur de atordir.
# atordiríeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.tur.diˈɾi.əw/ balear /ə.toɾ.ðiˈɾi.əw/, /ə.tur.ðiˈɾi.əw/ Occidental: /a.toɾ.ðiˈɾi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

atordiríeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) del condicional de atordir.
# atordirien
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.tur.diˈɾi.ən/ balear /ə.toɾ.ðiˈɾi.ən/, /ə.tur.ðiˈɾi.ən/ Occidental: /a.toɾ.ðiˈɾi.en/
   * Rimes: -ien

### Verb

atordirien
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del condicional de atordir.
# atordiràs
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ə.tur.diˈɾas/ balear /ə.toɾ.ðiˈɾas/, /ə.tur.ðiˈɾas/ Occidental: /a.toɾ.ðiˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

atordiràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de atordir.
# reutilitzéssiu
## Català
### Verb

reutilitzéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb reutilitzar.

#### Variants

* reutilitzésseu, reutilitzàssiu, reutilitzàsseu, reutilitzàreu
# reutilitzí
## Català
### Verb

reutilitzí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de reutilitzar.
# reutilitzàssiu
## Català
### Verb

reutilitzàssiu
* (balear) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb reutilitzar.

#### Variants

* reutilitzéssiu, reutilitzésseu, reutilitzàsseu, reutilitzàreu
# reutilitzéssim
## Català
### Verb

reutilitzéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb reutilitzar.

#### Variants

* reutilitzéssem, reutilitzàssim, reutilitzàssem, reutilitzàrem
# reutilitzàveu
## Català
### Verb

reutilitzàveu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de reutilitzar.
# reutilitzéssem
## Català
### Verb

reutilitzéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb reutilitzar.

#### Variants

* reutilitzéssim, reutilitzàssim, reutilitzàssem, reutilitzàrem
# reutilitzésseu
## Català
### Verb

reutilitzésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb reutilitzar.

#### Variants

* reutilitzéssiu, reutilitzàssiu, reutilitzàsseu, reutilitzàreu
# reutilitzés
## Català
### Verb

reutilitzés
* Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb reutilitzar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb reutilitzar.

#### Variants

* [1] reutilitzàs, reutilitzara
* [2] reutilitzàs, reutilitzara
# reuzenbooteend
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: De reus ‎(«gegant»), l'element connector -en- i booteend ‎(«ànec vapor»).

### Nom

reuzenbooteend m. ‎(plural reuzenbooteenden)
* (ornitologia) ànec vapor de Magallanes (Tachyeres pteneres)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# sagnaria
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /səŋ.nəˈɾi.ə/ Occidental: nord-occidental /saŋ.naˈɾi.a/, valencià /saɡ.naˈɾi.a/
   * Rimes: -ia

### Verb

sagnaria
* Primera persona del singular (jo) del condicional de sagnar.
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del condicional de sagnar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sag·na·ri·a (4)
# sagnaràs
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /səŋ.nəˈɾas/ Occidental: nord-occidental /saŋ.naˈɾas/, valencià /saɡ.naˈɾas/
   * Rimes: -as

### Verb

sagnaràs
* Segona persona del singular (tu) del futur de sagnar.

### Miscel·lània

* Síl·labes: sag·na·ràs (3)
# education agent
## Anglès
### Nom

education agent
* agent de l'educació

### Vegeu també

* education agent. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# education for sustainable development
## Anglès
### Nom

education for sustainable development
* educació per al desenvolupament sostenible

#### Sinònims

* environmental education

### Vegeu també

* education for sustainable development. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# education law
## Anglès
### Nom

education law
* llei d'educació

#### Sinònims

* educational law

### Vegeu també

* education law. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# education psychology
## Anglès
### Nom

education psychology
* psicologia de l'educació

#### Sinònims

* educational psychology

### Vegeu també

* education psychology. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# education reform
## Anglès
### Nom

education reform
* reforma educativa

### Vegeu també

* education reform. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# education sciences
## Anglès
### Nom

education sciences
* ciències de l'educació

### Vegeu també

* education sciences. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# education economy
## Anglès
### Nom

education economy
* economia de l'educació

### Vegeu també

* education economy. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# education for development
## Anglès
### Nom

education for development
* educació per al desenvolupament

### Vegeu també

* education for development. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# education policy
## Anglès
### Nom

education policy
* política educativa

#### Sinònims

* educational policy

### Vegeu també

* education policy. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# education crisis
## Anglès
### Nom

education crisis
* crisi de l'educació

### Vegeu també

* education crisis. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 12 febrer 2015].
# dunkelen
## Alemany
### Adjectiu

dunkelen
* forma declinada de dunkel
# dunkelspökuggla
## Suec

   * Etimologia: De dunkel ‎(«fosc») i spökuggla ‎(«nínox»).

### Nom

dunkelspökuggla c. ‎(plural indefinit dunkelspökugglor, plural definit dunkelspökugglorna)
* (ornitologia) nínox fosc (Ninox obscura)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en suec.
# dunkele
## Alemany

   * Pronúncia: /ˈdʊŋkələ/

### Adjectiu

dunkele
* forma declinada de dunkel
# dungus
## Esperanto

   * Pronúncia: /ˈdun.ɡus/

### Verb

dungus
* condicional de dungi
# dunked
## Anglès
### Verb

dunked
* passat i participi de dunk
# dunkeler
## Alemany
### Adjectiu

dunkeler
* forma declinada de dunkel
# dunk
## Anglès

   * Pronúncia: /dʌŋk/

### Nom

dunk ‎(plural dunks)
* (basquetbol) esmaixada

#### Sinònims

* jam
* slam dunk
* stuff

### Verb

dunk ‎(3a persona singular present dunks, gerundi dunking, passat i participi dunked)
* (basquetbol) esmaixar

#### Sinònims

* jam
* stuff

### Vegeu també

* dunk. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# dunkelem
## Alemany
### Adjectiu

dunkelem
* forma declinada de dunkel
# dunkeles
## Alemany
### Adjectiu

dunkeles
* forma declinada de dunkel
# rompésseu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /rumˈpe.səw/ balear /romˈpe.səw/, /rumˈpe.səw/ Occidental: /romˈpe.sew/
   * Rimes: -esew

### Verb

rompésseu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb rompre.

#### Variants

* rompéssiu, rompéreu
# rompéssim
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /rumˈpe.sim/ balear /romˈpe.sim/, /rumˈpe.sim/ Occidental: /romˈpe.sim/
   * Rimes: -esim

### Verb

rompéssim
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb rompre.

#### Variants

* rompéssem, rompérem
# rompí
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /rumˈpi/ balear /romˈpi/, /rumˈpi/ Occidental: /romˈpi/
   * Rimes: -i

### Verb

rompí
* (literari) Primera persona del singular (jo) del passat simple de rompre.

## Castellà

   * Pronúncia: /romˈpi/
   * Rimes: -i

### Verb

rompí
* primera persona del singular (yo) del passat simple del verb romper
# rompíeu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /rumˈpi.əw/ balear /romˈpi.əw/, /rumˈpi.əw/ Occidental: /romˈpi.ew/
   * Rimes: -iew

### Verb

rompíeu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de rompre.
# rompéssiu
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /rumˈpe.siw/ balear /romˈpe.siw/, /rumˈpe.siw/ Occidental: /romˈpe.siw/
   * Rimes: -esiw

### Verb

rompéssiu
* Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet de subjuntiu del verb rompre.

#### Variants

* rompésseu, rompéreu
# roms clavellats
## Català
### Nom

roms clavellats m. pl.
* Forma plural de rom clavellat.
# rompéssem
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /rumˈpe.səm/ balear /romˈpe.səm/, /rumˈpe.səm/ Occidental: /romˈpe.sem/
   * Rimes: -esem

### Verb

rompéssem
* Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet de subjuntiu del verb rompre.

#### Variants

* rompéssim, rompérem
# duita
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈduj.tə/

### Verb

duita
* Participi femení singular del verb dur.
    Forma baleàrica per duta.

### Miscel·lània

* Síl·labes: dui·ta (2)
* Anagrames: atudi, atudí, audit, datiu
# duites
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈduj.təs/

### Verb

duites
* Participi femení plural del verb dur.
    Forma baleàrica per dutes.

### Miscel·lània

* Síl·labes: dui·tes (2)
* Heterograma de 6 lletres (deistu)
* Anagrames: eduïts, estudi
# dukhal
## Romaní

   * Etimologia: De dukh ‎(«dolor, pena»).

### Verb

dukhal
* (impersonal) fer mal
* (figurat) sentir afecte, voler

#### Descendents

* Caló català: duquelar ‎(dukəlá, «estimar»)
* Caló espanyol: duquelar ‎(dukelár, «patir»)

### Vegeu també

* Cizmich, Perseo; Adiego, Ignasi-Xavier. Rromani ćhib - Diccionari romaní-català / català-romaní. Círculo Rojo, 2022. ISBN 978-84-1155-225-7.
# duivelsnachtzwaluw
## Neerlandès

   * Pronúncia:
   * Etimologia: Compost de duivel ‎(«diable, dimoni»), l'element genitiu composicional -s- i nachtzwaluw ‎(«enganyapastors»), denominació idèntica a l'alemany Teufelsnachtschwalbe i suec djävulsnattskärra (vegeu també l'anglès Satanic nightjar i diabolical nightjar), totes en imitació del nom científic d'aquest ocell.

### Nom

duivelsnachtzwaluw m. ‎(plural duivelsnachtzwaluwen)
* (ornitologia) enganyapastors diabòlic (Eurostopodus diabolicus)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en neerlandès.
* Article corresponent a Viquiespècies.
# duiés
## Català
### Verb

duiés
* (col·loquial central) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb dur.
* (col·loquial central) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb dur.

#### Variants

* [1] duguessa, dugués, duguera
* [2] dugués, duguera

### Miscel·lània

* Síl·labes: du·iés (2)
* Anagrama: eduís
# duits
## Català

   * Pronúncia: /ˈdujts/
   * Rimes: -ujts

### Verb

duits
* Participi masculí plural del verb dur.
    Forma baleàrica per duts.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrama: tudis
# duièvou
## Català
### Verb

duièvou
* (col·loquial nord-occidental) Segona persona del plural (vosaltres, vós) de l'imperfet d'indicatiu de dur.

#### Variants

* dúieu

### Miscel·lània

* Síl·labes: du·iè·vou (3)
# duit
## Català

   * Pronúncia: /ˈdujt/
   * Rimes: -ujt

### Verb

duit
* Participi masculí singular del verb dur.
    Forma baleàrica per dut.

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
* Anagrames: tudi, tudí
# duièvom
## Català
### Verb

duièvom
* (col·loquial nord-occidental) Primera persona del plural (nosaltres) de l'imperfet d'indicatiu de dur.

#### Variants

* dúiem

### Miscel·lània

* Síl·labes: du·iè·vom (3)
* Heterograma de 7 lletres (deimouv)
# resilis
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈrɛ.sɪ.liːs/

### Verb

resilīs
* segona persona singular del present d'indicatiu actiu de resiliō
# resiliència
## Català

   * Pronúncia: oriental /rə.zi.ɫiˈɛn.si.ə/, occidental /re.zi.ɫiˈɛn.si.a/
   * Rimes: -ɛnsia
   * Etimologia: De l'anglès resilience i el sufix -ència, format a partir del llatí resiliō.

### Nom

resiliència f. ‎(plural resiliències)
* Capacitat d'adaptació als canvis.
    «Aquesta heterogeneïtat espacial i aquesta resiliència són el resultat de milers d'anys de coevolució entre els humans i el territori a la Mediterrània.» (Marta Alarcón Jordán, Anna Àvila Castells, Jordi Cunillera Grañó, Canvi climàtic: Evidències científiques i impactes, Univ. Politècnica de Catalunya, pàgina 145)
* Habilitat mental per recuperar-se ràpidament d'un infortuni, malaltia greu o depressió.
* Capacitat d'un material per recuperar la seva forma original després d'aplicar una deformació.
    «L'aparell mesura la diferència d'energies del martell del pèndul entre l'instant inicial i el final després de la fractura, aquesta diferència és la tenacitat o resiliència del material.» (Per Molera i Solà, Montserrat Cruells Cadevall, Núria Llorca i Isern, Juan Viñals Olià, Ciència dels materials (2a edició), Edicions Universitat Barcelona, pàgina 189)

#### Traduccions

* Alemany: Widerstandsfähigkeit $^{(de)}$
* Anglès: resilience $^{(en)}$
* Castellà: resiliencia $^{(es)}$ f. (anglicisme)
* Francès: résilience $^{(fr)}$ f. (anglicisme)
* Italià: resilienza $^{(it)}$ f. (anglicisme)

### Miscel·lània

* Síl·labes: re·si·li·èn·ci·a (6)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# resilui
## Llatí

   * Pronúncia: /rɛˈsɪ.lʊ.iː/

### Verb

resiluī
* primera persona singular del pretèrit perfet d'indicatiu actiu de resiliō