OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# fluidament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ˌfɫuj.ðəˈmen/ balear /ˌfɫuj.ðəˈment/, /ˌfɫuj.ðəˈmen/ Occidental: nord-occidental /ˌfɫuj.ðaˈmen/ valencià /ˌfɫuj.ðaˈment/, /ˌfɫwi.ðaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De fluid i el sufix -ment.

### Adverbi

fluidament
* D’una manera fluida.

#### Traduccions

* Anglès: fluidly $^{(en)}$
* Castellà: fluidamente $^{(es)}$
* Francès: fluidement $^{(fr)}$
* Italià: fluidamente $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: flui·da·ment (3)
* Heterograma de 10 lletres (adefilmntu)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC
# fluidamente
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˌflwi.ðaˈmen.te\
       Americà: alt /ˌflwi.daˈmen.t(e)/, baix \ˌflwi.ðaˈmen.te\
   * Rimes: -ente
   * Etimologia: De fluido i el sufix -mente.

### Adverbi

fluidamente
* fluidament

### Miscel·lània

* Síl·labes: flui·da·men·te (4)

## Italià

   * Pronúncia: /ˌflui.daˈmen.te/
   * Etimologia: De fluido i el sufix -mente.

### Adverbi

fluidamente
* fluidament

### Miscel·lània

* Síl·labes: flui·da·mén·te (4)
# fluides
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfɫuj.ðəs/, occidental /ˈfɫuj.ðes/

### Adjectiu

fluides f. pl.
* Forma plural de fluida.

### Miscel·lània

* Síl·labes: flui·des (2)
* Heterograma de 7 lletres (defilsu)
* Anagrama: fídules
# fluida
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: /ˈfɫuj.ðə/ Occidental: nord-occidental /ˈfɫuj.ða/ valencià /ˈfɫuj.ða/, /ˈfɫwi.ða/
   * Parònim: fluïda

### Adjectiu

fluida f. ‎(plural fluides)
* Forma femenina de fluid.

### Miscel·lània

* Síl·labes: flui·da (2)
* Heterograma de 6 lletres (adfilu)
* Anagrama: fídula

## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: \ˈflwi.ða\
       Americà: alt /ˈflwi.da/, baix \ˈflwi.ða\
   * Rimes: -ida

### Adjectiu

fluida f. ‎(plural fluidas)
* forma femenina de fluido
# fluid
## Català

   * Pronúncia: /ˈfɫujt/
   * Rimes: -ujt
   * Parònim: fluït
   * Etimologia: Del llatí fluidus, segle XIX.

### Nom

fluid m. ‎(plural fluids)
* Material quan pren un estat gasós, líquid o pastós, pel fet d'adaptar-se fàcilment a la forma del continent que l'inclou.

#### Traduccions

* Alemany: Fluid $^{(de)}$ n., Flüssigkeit $^{(de)}$ f.
* Anglès: fluid $^{(en)}$
* Àrab: سَائِل‎ $^{(ar)}$ m.
* Armeni: հեղուկ $^{(hy)}$ ‎(hekhuk)
* Búlgar: флуид $^{(bg)}$ m. ‎(fluid)
* Castellà: fluido $^{(es)}$
* Coreà: 유체 $^{(ko)}$ ‎(yuche)
* Danès: væske $^{(da)}$ c.
* Eslovè: tekočína $^{(sl)}$ f.
* Esperanto: likvo $^{(eo)}$
* Finès: fluidi $^{(fi)}$
* Francès: fluide $^{(fr)}$ m.
* Georgià: სითხე $^{(ka)}$ ‎(sitkhe)
* Grec: ρευστό $^{(el)}$ n. ‎(revstó)
* Grec antic: χύμα $^{(grc)}$ n. ‎(khýma)
* Hebreu: נוזל‎ $^{(he)}$
* Hongarès: folyadék $^{(hu)}$
* Islandès: straumefni $^{(is)}$ n., kvikefni $^{(is)}$ n.
* Italià: fluido $^{(it)}$ m.
* Japonès: 流体 $^{(ja)}$
* Letó: šķidrums $^{(lv)}$ m.
* Llatí: latex $^{(la)}$ m., liquidus $^{(la)}$ m., fusiilis $^{(la)}$
* Neerlandès: fluïdum $^{(nl)}$ n.
* Noruec: væske $^{(no)}$, fluid $^{(no)}$ n.
* Polonès: płyn $^{(pl)}$ m., ciecz $^{(pl)}$ f.
* Portuguès: fluido $^{(pt)}$ m.
* Romanès: fluid $^{(ro)}$ n.
* Rus: жи́дкость $^{(ru)}$ f. ‎(jídkost), флюи́д $^{(ru)}$ m. ‎(fliuïd)
* Serbocroat: течност $^{(sh)}$ f. (ciríl·lic), tečnost $^{(sh)}$ f. (llatí)
* Suec: vätska $^{(sv)}$ c.
* Tagal: lapuyot $^{(tl)}$
* Tai: ของไหล $^{(th)}$
* Turc: akışkan $^{(tr)}$
* Txec: kapalina $^{(cs)}$ f., tekutina $^{(cs)}$ f.
* Vietnamita: chất lưu $^{(vi)}$
* Xinès: 流體 $^{(zh)}$ ‎(流体, liútǐ)

### Adjectiu

fluid m. ‎(femení fluida, plural masculí fluids, plural femení fluides)
* Que té les característiques del material homònim.
* Que flueix.
* Que transcorre amb facilitat i rapidesa, sense traves importants.

#### Traduccions

* Castellà: fluido $^{(es)}$
* Castellà: fluido $^{(es)}$
* Castellà: fluido $^{(es)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# flugilojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /fluˈɡi.lojn/

### Nom

flugilojn
* acusatiu plural de flugilo
# fode-chinchos
## Gallec
### Nom

fode-chinchos m. f. ‎(plural fode-chinchos)
* (reintegracionista) forma alternativa de fodechinchos

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Dicionário Estraviz sobre fode-chinchos
# fodechinchos
## Gallec

   * Pronúncia: /ˌfo.ðeˈt͡ʃin.t͡ʃo̝s/
   * Rimes: -int͡ʃo̝s
   * Etimologia: De foder ‎(literalment «fotre») i chincho ‎(literalment «sorell»), segle XX, per l'afluència de turistes a Galícia que demanen preus abaratits pel peix o senzillament fan nosa als ports i als mercats.

### Nom

fodechinchos m. f. ‎(plural fodechinchos)
* (sovint despectiu, humorístic) Turista d'estiueig a Galícia que no s'adapta als seus costums, especialment de Madrid.

#### Variants

* fode-chinchos (reintegracionista)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Dicionário Estraviz sobre fodechinchos
# foco
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: /ˈfo.ko/
       Americà: alt /ˈfo.k(o)/, baix /ˈfo.ko/
   * Rimes: -oko
   * Etimologia: Del llatí focus, doblet de fuego i hogar.

### Nom

foco m. ‎(plural focos)
* focus

#### Derivats

* enfocar
* focal

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·co (2)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionario de la lengua española (23a edició, Madrid: 2014) sobre foco
# foclóir
## Irlandès
### Nom

foclóir m.
* diccionari

#### Declinació

Tercera declinació
# focos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ˈfo.kos/, meridional /ˈfo.koh/
       Americà: alt /ˈfo.k(o)s/, baix /ˈfo.koh/, austral /ˈfo.kos/
   * Rimes: -okos

### Nom

focos m. pl.
* forma plural de foco

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·cos (2)
* Anagrama: fosco
# fodere
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfɔ.dɛ.rɛ/

### Verb

fodere
* infinitiu del present actiu de fodiō
# fodi
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfoː.diː/

### Verb

fōdī
* primera persona singular del pretèrit perfet d'indicatiu actiu de fodiō
# focosamente
## Italià

   * Pronúncia: /foˌko.saˈmen.te/
   * Etimologia: De focoso i el sufix -mente.

### Adverbi

focosamente
* fogosament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·co·sa·mén·te (5)
# focus
## Català

   * Pronúncia: /ˈfɔ.kus/
   * Etimologia: Del llatí focus, segle XIX, doblet de foc.

### Nom

focus m. ‎(plural invariable)
* (física) Punt de convergència d’un feix de radiacions.
* (geometria) Punt que manté una relació constant amb els punts d’un corba.
* Feix molt intens de llum que es concentra en un punt determinat.
* Zona on es concentra l’activitat que s’expandeix a altres nuclis.

#### Traduccions

* Anglès: focus $^{(en)}$
* Castellà: foco $^{(es)}$
* Francès: foyer $^{(fr)}$
* Anglès: focus $^{(en)}$
* Castellà: foco $^{(es)}$
* Francès: foyer $^{(fr)}$
* Anglès: floodlight $^{(en)}$, spotlight $^{(en)}$
* Castellà: foco $^{(es)}$
* Francès: projecteur $^{(fr)}$
* Anglès: focus $^{(en)}$
* Castellà: foco $^{(es)}$
* Francès: siège $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·cus (2)
* Anagrames: ofusc, sufoc

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC
# gall dindi
## Català
### Nom

gall dindi m. ‎(plural galls dindis)
* Ocell de la família dels fasiànids, de plomatge bru bronzejat amb taques blanques, originari de Nord-amèrica que s’explota per la carn (Meleagris gallopavo).

#### Sinònims

* indiot, pioc, titot

#### Relacionats

* polla díndia (femella)

#### Traduccions

* Anglès: turkey $^{(en)}$
* Asturià: pavu $^{(ast)}$ m.
* Castellà: pavo $^{(es)}$ m.
* Francès: dindon $^{(fr)}$ m.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB, Optimot
# galla
## Italià

   * Pronúncia: /ˈɡal.la/

### Adjectiu

galla f. ‎(plural galle)
* forma femenina de gallo

### Nom

galla f. ‎(plural galle)
* forma femenina de gallo
# gall de mar
## Català
### Nom

gall de mar m. ‎(plural galls de mar)
* gall

### Vegeu també

* gall de mar. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# gall fabé
## Català
### Nom

gall fabé m. ‎(plural galls fabés)
* Forma alternativa de gall faver.

### Vegeu també

* gall fabé. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# gall faver
## Català
### Nom

gall faver m. ‎(plural galls favers)
* banyut

### Vegeu també

* gall faver. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# gallano
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ɡaˈʎa.no/, meridional /ɡaˈʝa.no/
       Americà: /ɡaˈʝa.no/, austral \ɡaˈʒa.no\
   * Rimes: -ano

### Nom

gallano m. ‎(plural gallanos)
* tord lloro

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·lla·no (3)

### Vegeu també

* gallano. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# gallanos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional /ɡaˈʎa.nos/, meridional /ɡaˈʝa.noh/
       Americà: alt /ɡaˈʝa.n(o)s/, baix /ɡaˈʝa.noh/, austral \ɡaˈʒa.nos\
   * Rimes: -anos

### Nom

gallanos m. pl.
* forma plural de gallano
# gall de la mar
## Català
### Nom

gall de la mar m. ‎(plural galls de la mar)
* gall

### Vegeu també

* gall de la mar. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# gallard
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /ɡəˈʎart/ balear /ɡəˈʎaɾt/, /ɡəˈjart/ Occidental: /ɡaˈʎaɾt/
   * Rimes: -aɾt
   * Etimologia: Del francès gaillard.

### Adjectiu

gallard m. ‎(femení gallarda, plural masculí gallards, plural femení gallardes)
* ben plantat
* valent

#### Derivats

* engallardir

### Miscel·lània

* Síl·labes: ga·llard (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# gallantly
## Anglès

   * Etimologia: De gallant i el sufix -ly.

### Adverbi

gallantly ‎(comparatiu more gallantly, superlatiu most gallantly)
* galantment
# foguetes
## Portuguès
### Nom

foguetes
* forma plural de foguete
# foil
## Anglès

   * Pronúncia: /fɔɪl/ àudio (EUA)

### Nom

foil ‎(incomptable)
* (escultura) lòbul

### Vegeu també

* foil. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 juliol 2014].
# foireuse
## Francès
### Adjectiu

foireuse f. ‎(plural foireuses)
* forma femenina de foireux
# fogó
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fuˈɣo/ balear /foˈɣo/, /fuˈɣo/ Occidental: /foˈɣo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: De foc i el sufix -ó, segle XV.

### Nom

fogó m. ‎(plural fogons)
* Fogar de cuina en forma de taula, amb un forat per on entra l'aire i se'n trau la cendra, i un altre on es posa alguna cosa a calfar.
* Fogar portàtil.
* Suport on es produeix combustió per a cuinar o escalfar.
* Forat en una arma de foc on es posava l’enceb.
* (valencià, col·loquial) anus
* (mallorquí) trespeus

#### Sinònims

* (suport de combustió) foguer
* (arma de foc) cassoleta

#### Traduccions

* Anglès: burner $^{(en)}$
* Castellà: fogón $^{(es)}$
* Francès: fourneau $^{(fr)}$
* Mapudungu: kütxal $^{(arn)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fo·gó (2)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, DNV, GDLC
# foie
## Francès

   * Pronúncia: /fwa/
   * Homòfons: foi, foies, fois, Foix
   * Etimologia: Del baix llatí ficatum.

### Nom

foie m. ‎(plural foies)
* fetge

#### Compostos i expressions

* foie gras

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia en francès
* Per a més informació vegeu l'entrada al Dictionnaire Larousse Français sobre foie
# foires
## Francès

   * Pronúncia: /fwaʁ/

### Nom

foires f. pl.
* forma plural de foire
# foie gras
## Català

   * Pronúncia: /ˌfwaˈɣɾas/

### Nom

foie gras m. ‎(plural invariable)
* Grafia obsoleta des del 2017 de foie-gras.

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: DNV, GDLC
# foies
## Francès

   * Pronúncia: /fwa/
   * Homòfons: foi, foie, fois, Foix

### Nom

foies m. pl.
* forma plural de foie

### Miscel·lània

* Síl·labes: 1
# foire
## Francès
### Nom

foire f. ‎(plural foires)
* fira
# fatturazione
## Italià

   * Pronúncia: /fat.tu.ratˈt͡sjoː.ne/

### Nom

fatturazione f. ‎(plural fatturazioni)
* facturació

### Miscel·lània

* Síl·labes: fat·tu·ra·zió·ne (5)
# fatty acids
## Anglès
### Nom

fatty acids
* forma plural de fatty acid
# fatxa
## Català

   * Pronúncia: oriental /ˈfa.t͡ʃə/, occidental /ˈfa.t͡ʃa/
   * Rimes: -atʃa
   * Etimologia: [1] De l'italià faccia ‎(literalment «cara»), del llatí facia, de faciēs, segle XIX. Doblet del patrimonial faç.
   * Etimologia: [2] Del castellà facha, escurçament de l'italià fascista, segle XX.

### Nom

fatxa f. ‎(plural fatxes)
* (col·loquial) Aspecte extern d’una persona tal com és percebut pels altres.
* (alguerès) cara

#### Derivats

* en fatxa

#### Traduccions

* Anglès: look $^{(en)}$
* Castellà: facha $^{(es)}$ f.
* Francès: figure $^{(fr)}$ f.
* Italià: faccia $^{(it)}$ f.

### Adjectiu

fatxa inv. ‎(plural fatxes)
* (despectiu) feixista
* (despectiu) Reaccionari de dretes.

### Nom

fatxa m. f. ‎(plural fatxes)
* (despectiu) feixista
* (despectiu) Reaccionari de dretes.

#### Traduccions

* Castellà: facha $^{(es)}$ m. f.
* Francès: facho $^{(fr)}$ m.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fat·xa (2)
* Anagrames: atxaf, xafat

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# fatuously
## Anglès

   * Etimologia: De fatuous i el sufix -ly.

### Adverbi

fatuously ‎(comparatiu more fatuously, superlatiu most fatuously)
* fàtuament
# fatturazioni
## Italià

   * Pronúncia: /fat.tu.ratˈt͡sjoː.ni/

### Nom

fatturazioni f. pl.
* forma plural de fatturazione
# fatture
## Italià

   * Pronúncia: /fatˈtuː.re/

### Nom

fatture f. pl.
* factures, forma de fer les coses.
* factures, documents comercials.
* Eixarms, bruixeries.
# fatty acid
## Anglès
### Nom

fatty acid ‎(plural fatty acids)
* àcid gras

#### Sinònims

* E570, usat com a additiu alimentari.

### Vegeu també

* fatty acid. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 11 juny 2014].
# fatu
## Català

   * Pronúncia: /ˈfa.tu/
   * Etimologia: Del llatí fatuus ‎(«neci, fat»), segle XIX. Doblet del patrimonial fat.

### Adjectiu

fatu m. ‎(femení fàtua, plural masculí fatus, plural femení fàtues)
* Presumptuós i vanitós sense fonament.

#### Traduccions

* Anglès: conceited $^{(en)}$, fatuous $^{(en)}$
* Castellà: fatuo $^{(es)}$
* Francès: fat $^{(fr)}$
* Italià: fatuo $^{(it)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·tu (2)
* Anagrama: tufa

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# fatuamente
## Italià

   * Pronúncia: /ˌfa.twaˈmen.te/
   * Etimologia: De fatuo i el sufix -mente.

### Adverbi

fatuamente
* fàtuament

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·tua·mén·te (4)
# fatus
## Català

   * Pronúncia: /ˈfa.tus/

### Adjectiu

fatus m. pl.
* Forma plural de fatu.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fa·tus (2)
* Anagrames: faust, fusta

## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfaː.tʊs/

### Verb

fātus
* participi perfet actiu de for
# gaztak
## Basc
### Nom

gaztak
* absolutiu definit plural de gazta
* ergatiu definit singular de gazta
* ergatiu indefinit de gazta
# gazonoj
## Esperanto

   * Pronúncia: /ɡaˈzo.noj/

### Nom

gazonoj
* forma plural de gazono
# gazonon
## Esperanto

   * Pronúncia: /ɡaˈzo.non/

### Nom

gazonon
* acusatiu de gazono
# gazoo
## Anglès
### Nom

gazoo
* mirlitó

#### Sinònims

* eunuch flute
* kazoo
* mirliton
* Tommy talker
* zarah

### Vegeu també

* gazoo. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 29 maig 2015].
# gaztan
## Basc
### Nom

gaztan
* inessiu definit singular de gazta
# gazta
## Basc

   * Pronúncia: /ɡas̪.ta/
   * Àudio: Sant Sebastià

### Nom

gazta inan.
* formatge

#### Declinació

Nom comú inanimat -a orgànica
Cas
Indefinit
Singular
Plural
Absolutiu
gazta
gazta
gaztak
Ergatiu
gaztak
gaztak
gaztek
Datiu
gaztari
gaztari
gaztei
Genitiu
gaztaren
gaztaren
gazten
Comitatiu
gaztarekin
gaztarekin
gaztekin
Benefactiu
gaztarentzat
gaztarentzat
gaztentzat
Instrumental
gaztaz
gaztaz
gaztez
Partitiu
gaztarik
Prolatiu
gaztatzat
Causal
gaztarengatik
gaztarengatik
gaztengatik
Locatius
Inessiu
gaztatan
gaztan
gaztetan
Ablatiu
gaztatatik
gaztatik
gaztetatik
Al·latiu
gaztatara
gaztara
gaztetara
Terminatiu
gaztataraino
gaztaraino
gaztetaraino
Al·l. direcional
gaztatarantz
gaztarantz
gaztetarantz
Gen. locatiu
gaztatako
gaztako
gaztetako :
# gaztako
## Basc
### Nom

gaztako
* genitiu locatiu definit singular de gazta
# gaztara
## Basc
### Nom

gaztara
* al·latiu definit singular de gazta
# gazonojn
## Esperanto

   * Pronúncia: /ɡaˈzo.nojn/

### Nom

gazonojn
* acusatiu plural de gazono
# gazons
## Francès

   * Pronúncia: /ɡaˈzɔ̃/

### Nom

gazons m. pl.
* forma plural de gazon
# galtzaritaraino
## Basc
### Nom

galtzaritaraino
* terminatiu indefinit de galtzari
# galtzerdian
## Basc
### Nom

galtzerdian
* inessiu definit singular de galtzerdi
# galtzaritatik
## Basc
### Nom

galtzaritatik
* ablatiu indefinit de galtzari
# galtzaritik
## Basc
### Nom

galtzaritik
* ablatiu definit singular de galtzari
# galtzerdia
## Basc
### Nom

galtzerdia
* absolutiu definit singular de galtzerdi
# galtzerdiak
## Basc
### Nom

galtzerdiak
* absolutiu definit plural de galtzerdi
* ergatiu definit singular de galtzerdi
# galtzaritarantz
## Basc
### Nom

galtzaritarantz
* al·latiu direccional indefinit de galtzari
# galtzaritzat
## Basc
### Nom

galtzaritzat
* prolatiu indefinit de galtzari
# galtzariz
## Basc
### Nom

galtzariz
* instrumental indefinit de galtzari
# galtzerdi
## Basc

   * Pronúncia: /ɡal.t͡s̪er.di/
   * Àudio: Sant Sebastià

### Nom

galtzerdi inan.
* mitja

#### Declinació

Nom comú inanimat en vocal
Cas
Indefinit
Singular
Plural
Absolutiu
galtzerdi
galtzerdia
galtzerdiak
Ergatiu
galtzerdik
galtzerdiak
galtzerdiek
Datiu
galtzerdiri
galtzerdiari
galtzerdiei
Genitiu
galtzerdiren
galtzerdiaren
galtzerdien
Comitatiu
galtzerdirekin
galtzerdiarekin
galtzerdiekin
Benefactiu
galtzerdirentzat
galtzerdiarentzat
galtzerdientzat
Instrumental
galtzerdiz
galtzerdiaz
galtzerdiez
Partitiu
galtzerdirik
Prolatiu
galtzerditzat
Causal
galtzerdirengatik
galtzerdiarengatik
galtzerdiengatik
Locatius
Inessiu
galtzerditan
galtzerdian
galtzerdietan
Ablatiu
galtzerditatik
galtzerditik
galtzerdietatik
Al·latiu
galtzerditara
galtzerdira
galtzerdietara
Terminatiu
galtzerditaraino
galtzerdiraino
galtzerdietaraino
Al·l. direcional
galtzerditarantz
galtzerdirantz
galtzerdietarantz
Gen. locatiu
galtzerditako
galtzerdiko
galtzerdietako :
# formatar
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.məˈta/ balear /foɾ.məˈta/, /fur.məˈta/ Occidental: nord-occidental /for.maˈta/ valencià /foɾ.maˈtaɾ/, /foɾ.maˈta/
   * Rimes: -a(ɾ)
   * Homòfon: formatà
   * Etimologia: De format i la desinència -ar.

### Verb

formatar trans.
* (informàtica) Preparar un dispositiu d'emmagatzematge per al seu ús inicial, esborrant totes les dades en el procés.
* Crear o modificar l'estructura o els atributs d'un document.

#### Conjugació

Paradigmes de flexió: formato, formata, formatem

#### Variants

* formatejar (manlleu del castellà amb sufix -ejar sense valor sintàctic)

#### Traduccions

* Anglès: format $^{(en)}$
* Castellà: formatear $^{(es)}$
* Francès: formater $^{(fr)}$
* Italià: formattare $^{(it)}$
* Portuguès: formatar $^{(pt)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·ma·tar (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, Optimot
* formatar. Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# formatara
## Català
### Verb

formatara
* (valencià) Primera persona del singular (jo) de l'imperfet de subjuntiu del verb formatar.
* (valencià) Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) de l'imperfet de subjuntiu del verb formatar.
# formataran
## Català
### Verb

formataran
* Tercera persona del plural (ells, elles, vostès) del futur de formatar.
# formatam
## Català
### Verb

formatam
* (balear) Primera persona del plural (nosaltres) del present d'indicatiu de formatar.
# formata
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /furˈma.tə/ balear /foɾˈma.tə/, /furˈma.tə/ Occidental: /foɾˈma.ta/
   * Rimes: -ata

### Verb

formata
* Tercera persona del singular (ell, ella, vostè) del present d'indicatiu de formatar.
* Segona persona del singular (tu) de l'imperatiu del verb formatar.
# formatació
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fur.mə.tə.siˈo/ balear /foɾ.mə.tə.siˈo/, /fur.mə.tə.siˈo/ Occidental: /foɾ.ma.ta.siˈo/
   * Rimes: -o
   * Etimologia: De formatar i el sufix -ció.

### Nom

formatació m. ‎(plural formatacions)
* (informàtica) Acció de formatar un suport informàtic de forma que s’hi pugui llegir i escriure dades.

#### Variants

* formatatge
* formateig (castellanisme)

#### Traduccions

* Anglès: formatting $^{(en)}$
* Castellà: formateo $^{(es)}$
* Francès: formatage $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: for·ma·ta·ci·ó (5)

### Vegeu també

* Obres de referència: DIEC, GDLC, DCVB
# fringaire
## Català

   * Pronúncia: oriental /fɾiŋˈɡaj.ɾə/

### Nom

fringaire m. f. ‎(plural fringaires)
* (septentrional) xicot, amant

### Miscel·lània

* Síl·labes: frin·gai·re (3)

### Vegeu també

* Obres de referència: DCVB
# fringes
## Anglès
### Nom

fringes
* forma plural de fringe
# frio
## Llatí

   * Pronúncia: /ˈfrɪ.oː/
   * Etimologia: De l'indoeuropeu *bhrēi.

### Verb

friō ‎(1a present$^?$), friās ‎(2a present), friāre ‎(infinitiu), friāvī ‎(perfet), friātum ‎(supí)
* fregar, jo frego
* copejar, esmicolar

#### Derivats

* friābilis
* fricō

## Portuguès

   * Pronúncia: /ˈfɾi.u/
   * Etimologia: Del llatí frīgidus.

### Adjectiu

frio m. ‎(plural frios, femení fria)
* fred

### Nom

frio m. ‎(plural frios)
* fred
# frimari
## Català

   * Pronúncia: /fɾiˈma.ɾi/
   * Rimes: -aɾi
   * Etimologia: Del francès frimaire, de frimas ‎(«rúfol»).

### Nom

frimari m. ‎(plural frimaris)
* Tercer mes del calendari republicà francès, el tercer de tardor, equivalent a l'interval del 21 de novembre al 20 de desembre segons el calendari gregorià.

#### Relacionats

* Mesos del calendari republicà francès: vendemiari, brumari, frimari, nivós, pluviós, ventós, germinal, floreal, pradal, messidor, termidor, fructidor

#### Traduccions

* Francès: frimaire $^{(fr)}$

### Miscel·lània

* Síl·labes: fri·ma·ri (3)

### Vegeu també

* Article corresponent a la Viquipèdia
* Obres de referència: GDLC
# frindles
## Anglès
### Nom

frindles
* forma plural de frindle
# friquis
## Català

   * Pronúncia: /ˈfɾi.kis/
   * Rimes: -ikis

### Adjectiu

friquis inv. pl.
* Forma plural de friqui.

### Nom

friquis m. f. pl.
* Forma plural de friqui.

### Miscel·lània

* Síl·labes: fri·quis (2)
# fringe
## Anglès

   * Pronúncia: /fɹɪndʒ/ àudio (EUA)

### Nom

fringe ‎(plural fringes)
* (golf) avantgreen

#### Sinònims

* apron
* collar

### Vegeu també

* fringe. Diccionaris en Línia. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1 octubre 2014].
# futbolísticas
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \fuð.βoˈlis.ti.kas\, meridional \fuð.βoˈlih.ti.kah\
       Americà: alt \fud.βoˈlis.ti.k(a)s\, baix \fuð.βoˈlih.ti.kah\, austral \fuð.βoˈlih.ti.kas\
   * Rimes: -istikas

### Adjectiu

futbolísticas f. pl.
* forma plural de futbolística
# futilely
## Anglès

   * Etimologia: De futile i el sufix -ly.

### Adverbi

futilely ‎(comparatiu more futilely, superlatiu most futilely)
* fútilment
# futbolísticament
## Català

   * Pronúncia:
       Oriental: central /fub.buˌɫis.ti.kəˈmen/ balear /fub.boˌɫis.ti.kəˈment/, /fub.buˌɫis.ti.kəˈmen/ Occidental: nord-occidental /fub.boˌɫis.ti.kaˈmen/ valencià /fud.boˌɫis.ti.kaˈment/, /fud.boˌɫis.ti.kaˈmen/
   * Rimes: -ent
   * Etimologia: De futbolístic i el sufix -ment, segle XX.

### Adverbi

futbolísticament
* D'una manera futbolística.

#### Traduccions
### Miscel·lània

* Síl·labes: fut·bo·lís·ti·ca·ment (6)

### Vegeu també

* Per a més informació vegeu l'entrada al Diccionari Descriptiu de la Llengua Catalana sobre futbolísticament
# futile
## Anglès

   * Pronúncia: /ˈfjuː.taɪ.əl/ Audio

### Adjectiu

futile ‎(comparatiu more futile, superlatiu most futile)
* fútil
* infructuós

### Vegeu també

* Diccionari Anglès-Català de Codi Obert (DACCO)
# futbolísticos
## Castellà

   * Pronúncia:
       Peninsular: septentrional \fuð.βoˈlis.ti.kos\, meridional \fuð.βoˈlih.ti.koh\
       Americà: alt \fud.βoˈlis.ti.k(o)s\, baix \fuð.βoˈlih.ti.koh\, austral \fuð.βoˈlih.ti.kos\
   * Rimes: -istikos

### Adjectiu

futbolísticos m. pl.
* forma plural de futbolístico