OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Carta de Gabriel Girau als diputats del General de Catalunya (19-05-1461)

Als molt reverend e magnifichs e de gran providencia mossenyors los diputats del General de Cathalunya residents en Barchinona.
Molt reverend e magnifichs e de gran providencia mossenyors. Ir corrent la vuytena hora davant mig jorn rebi vostra letra de XVI de maig per correu ab la qual manau yo requeris lo oficial a quis pertangues ni a mi fos vist que prenguessen e matessen en la preso comuna de aquesta vila En Guillem Vola burgues e En Dalmau Deu tixedor. De continent haguda vostra dita letra se dona orde que lo dit Guillem Vola fou mes a la preso e sta en la forma que ab dita letra es manat en apres loficial ab mi ensemps ana a casa del dit Vola e prenguem totes letres e scritures ques trobaren en casa sua e aquelles yo tinch en casa mia. Manen vostres reverencia e magnificencies que volran sen faça. Del dit Dalmau Deu per quant no es en la present vila ans se diria es a Çaragoça volen dir alguns no passara molts dies hic sera vengut. Que sia se dara presta e caute expedicio en manera haja sa salsa. De anar en casa sua per haver letres e scriptures es stat deliberat por los honorables consols de aquesta vila e per mi per no ferne demostracio qui seria avis no haver en res exequutat per lo present Manenme vostres grans reverencia e magnificencies lo que plasent los sia suplicant la Potencia increada vos tinga en sa proteccio e guarda. Scrita a Perpenya a XVIIII de maig any Mil CCCC sexanta hu. - Apres haver scrit fins aci mes stat dit que lo dit Dalmau Deu seria en aqueixa ciutat sia remesa la provisio a vostres reverencia e savieses. - A vostre manament prest Gabriel Girau diputat local.
# Carta de Jaume II al Rei de Tunis (Barcelona, 1 de maig de 1323)

De Nos en Jacme, per la gracia de Deu, rei d'Arago, de Valencia, de Sardenya, è de Corcega, è Compte de Barchelona, è de la santa Esgleya de Roma Senyaler, Almirayl, è Capitain-general: al molt noble, à molt honrat Miralmomeni Albubace, rey de Tuniç è de Bugia, fill del Mir Abuzecri: salut, axi com a rey per qui volriem honor è bonaventura.
Rey: fem Vos saber que vench devant Nos Lalhayg Bumaruan Abdulmalich, lo qual ensemps ab Zayt Abenmahomat Alenzari tramés a la nostra presencia lo noble Abuabdella Mahomat, Alfaqui vostre en Bugéa, è Nos reehem lo agradablement per honor vostre; et presenta a Nos una Carta vostra, la qual vos aviets tramesa al dit Alfaqui, que la envias a Nos; e encara nos presenta una letra de part del dit Alfaqui. Per la qual vostra letra entesém en qual manera era vostra voluntat que pau è amor fos tractada entre Nos è Vos per lo dit Alfaqui, è que ço qu'el dit Alfaqui ligaria o fermaria que seria axi com si Vos ho aguessets feyt personalment.
Hon, Rey, nos entés complidament tot ço que en la dita letra vostra era contengut, è ço quens tramés a dir lo dit Alfaqui de part vostra ab la dita letra sua, è encara ço qu'el dit Missatge seu Nos dix de paraula sobre aço: veents è conexents la bona voluntat que Vos havets de haver amistat ab Nos, è pensans encara en qual manera entre les Cases d'Aragó è de Tuniç è de Bugéa, ha estat antigament è sera, Deu volent, d'aqui a vant pau è bona amor, è covinençes d'amistat; ha plagut a Nos de donar loch a la dita pau, confiants que Vos la farets tenir è guardar be è complidament per la vostre part, ens complirets ço que s'y pertany. E Nos ay tambe la complirém è la guardarém per la nostra part; laqual pau es estada davant Nos ordonada de voluntat è consentiment del dit Missatge, segons que en les cartas d'aquen fetes (las quals trametém a Vos per lo feel è amat familiar nostre, Conseyler è Jutge de la nostra Cort, en Lorenç Cima, Missatge nostre, lo qual os trametém per aço enformat plenerament de nostra voluntar) ¿?rgament veurets esser contengut: è al dit Missatge nostre podets creure fermament de tot ço queus dira de part nostre sobre les coses damunt dites. Dada en Barchelona lo primer Dia de maig del any de nostre Senyor mil trescents vint è tres. - Bernardus de Aversone, mandato Regio.
# Carta als diputats del General del Principat de Catalunya (20-5-1461)

Als reverend venerables pares en Christ egregi nobles magnifichs ben amats e feels nostres los diputats del General del Principat de Cathalunya e consell lur en la ciutat de Barchinona residents. La Reyna. Reverent venerables pares en Christ egregi nobles magnifichs ben amats e fels nostres. Vostra letra havem rebuda per frare Jaume de la Giltru mossen Viladamany e En Jaume Ros vostres misatgers e havem entes ço quens han volgut dir de vostra part que en efecte tot son rahonament redundaria en dues coses. La una les volguessem significar les coses que portam en resposta de la Majestat del Senyor Rey. La altra quens dolguessem anar a Vilafranca per que aqui dels afers occorrents se praticase. Per nos li es stat respost que per quant nos havem en comissio e manament de la prefata Majestat de parlar e significar les coses que portam a tots vosaltres e no sabem aquest manament que havem los pregavem ells sen anassen ab nos fins a Morella e nos de aci scrivissem e ells consultassen ab vosaltres e sperassem alli la resposta. Hannos dit que no tenen tal comissio e que sen tornaran. Nos portam tals coses de que vosaltres e tot aqueix Principat haureu raho de esser be contents e alegres e speram en nostre Senyor que ab sa ajuda ne resultaran efectes en servey seu e del dit Senyor Rey repos benifici e sossech del Illustrissimo Princep fill seu e nostre molt car e molt amat e de la casa sua e de sos regnes e terres e singnantment de aquest Principat lo qual tant com pus sera presta la conclusio tant pus prest se aconsiguira e la triga axi com vosaltres mateixos coneixeu no portaria altra cosa que inconvenients lo quals nostre Senyor Deu sab. E vosaltres molt be haureu pogut compendre nostre desig esforç e voluntat es stada e es squivat quant la conservacio de la vida e la salvacio de la anima nostra en repos e benefici de ço que dit es e de tots vosaltres. E per ço proseguint nostre desig partrem vuy de aci e farem la via de San Cugat. Molt afectuosissimament vos pregam e encarregam que mirant aquestes fahenes ab la integritat e innata fidelitat que vosaltres e vostres predecessors haveu loablement acostumat siau contents que nos a tots vosaltres les dites coses signifiquem e tots donen en les fahenes aquella bona conclusio que per nos e tots vosaltres es procurada e desijada. Dada en la vila de Agualada a XX de maig del any Mil CCCCLXI. - La Reyna.
# Carta de Jaume III de Mallorca a Pere el Cerimoniós (20-06-1342)

Post hec die veneris IIII kalendas julii anno predicto dictus dominatus Rex Aragonum recepit quandam literam sigillatam sigillo dicti Regis Majorice ut prima facie apparebat quam idem dominus Rex Aragonum mandavit inseri in presenti processu cujus litere suprascriptio sequitur in hunc modum.
Al molt alt e excellent Princep lo Senyor Rey Darago son car e reverent frare.
Tenor autem ipsius litere sequitur sub hac forma.
Car e molt reverent frare e molt alt e excellent Princep e Senyor. Ab gran desplaser e majorment puys que so vengut de França e entes que vos sots molt de mi agreviat e com entena que axo sia per diverses coses que de mi vos son donades a entendre prech vos carament que vos vullats venir a Barchinona per veser vos ab mi car ayso sera gran consolacio a mi per so que vos siats per mi enformat de so que falsament fal vostra gracia vos es donat a entendre e que de les altres coses nos avingam ensemps axi co aytals persones e qui per tantes maneres son tengudes se deuen avenir e jatsesia que de vostra amor e leyaltat jo me confiu. Placiaus que per moltes paraules que hom men diu quem fassatz letra be bastan e complida de seguretat anan a vos e estan ab vos e retornan de vos em fasatz per lo portador de la present saber lo jorn que volrets que a Barchinona ab vos sia. Lo Sant Esperit sia guarda de vos. Escrita de ma ma lo XX jorn de juny lany MCCCXLII a Perpenya.
De part vostre frare lo Rey de Malorques.
# Carta de Jaume III de Mallorca a Pere el Cerimoniós (22-02-1340)
### Fonts

* ↑ Proceso contra el rey de Mallorca D. Jaime III, mandado formar por el rey D. Pedro IV de Aragon, publicado de real órden por D. Próspero de Bofarull y de Sartorio. Tomo I. Barcelona, en la Imprenta del Archivo, 1866, pp.335-336
* ↑ Memorial histórico español: colección de documentos, opúsculos y antigüedades que publica la Real Academia de la Historia, Tomo III. Imprenta de la Real Academia de la Historia, 1852; pàgs. 218-220; publicat a partir del llibre P-30 de la RAH de principis del segle XV, i contrastat amb una còpia de 1795 feta per D. Manuel Abella, respectant l'ortografia original excepte els diptongs.
# Carta de Jaume III de Mallorca a Pere el Cerimoniós (24-04-1343)

Rey de Malorques.
A la vostra mol cara feeltat los amatz e feels nostre conceler et camarlench Johan de Sent Johan cavaler et Pere de Cardona nostre cambrer trametem los quals per so avem elegitz cor leyals et fervens en nostra honor axi com aquells que de bona terra procesin malvatz fruitz esser no poden los avem atrobatz et cor axi com part de vostra universitat seran per vosaltres mils receptatz essen pora mils a les de Regne provesir necessitatz els quals la nostra iusta et necessaria escusacio cor nous avem personalment visitatz vos diran et la nostra bona et gran affeccio per la qual breument serem ab vosaltres ensemps aiustatz vos explicaran el prompt et fort aiutori que avem procurat ab lo qual de nostres et vostres enemichs seretz deffenssatz vos recomptaran et alcuns duptes que nostres adversaris an feyt lur poder et de metrels a vos altres se son esforsatz vos declararan et oltre lo nostre clar dret lo qual jaus havem manifestat la rao en que del feyt de la gerra nos som posatz vos recitaran perque axi com a amichs especials et cars vos pregam et axi com a feels nostres leals et purs vos requerim et axi con assosmeses nostres obediens et humils et humils vos manam quels damunt ditz en so que de nostra part vos diran cresatz et les amonestacions de nostre amat et feel camarlench et conceler et loc tenent nostre Roger de Roanach et dels damunt ditz fer vulatz cor speransa avem en nostre Seyor que la nostra iusticia per el favoreiada et la iniusticia de laltra part condapnada et la raho en quens posam acceptada et la obstinacio de la contraria part airada et la leyaltat que en vos altres es gran et aprovada no oblidan et los aparels que per nos se fan aiudan nostre Regne se defendra et victoriosament de nostres adversaris Deus nos gardara doncs ferms vulatz estar et la deffencio del Regne procurar per so que anaquels qui menten et contre veritat de en feeltat aver en ves nos vos difamen puscatz baronivolment contrastar et que so que diseu no es ver axi com a nos es cert a tot lo mon per obra feel et savia et vigorosa et ardida manifestar. Escrita de nostra ma a Perpeya lo XXIIII die de april layn MCCCXLIII.
Est enim suprascriptio litere hujus que clausa et sigillo secreto sigillata missa extitit per dictum olim Regem Majorice sub forma sequenti.
Als amatz e feels nostres... juratz et prohomens et a tota la universitat del Regne nostre de Malorques.
# Carta de Jaume III de Mallorca a Pere el Cerimoniós (03-07-1342)

Deinde die sabbati III nonas julii anno jamdicto prefatus dominus Rex Aragonum recepit quendam literam Regis Majorice prefati quam idem dominus Rex Aragonum mandavit inseri in presenti processu cujusquidem litere suprascriptio cum esset clausa talis est.
Al molt alt e excellent Princep lo Senyor Rey Darago son reverent frare.
Tenor autem ipsius litere sequitur in hunc modum.
Molt alt e excellent princep e senyor e molt car e reverent frare. Vista he vostra letra sobre la vista de queus he escrit de la qual letra esguardam la graciosa resposta quem fetz e molt gran plaser e jatsesia que axi cous avia escrit yo me confiu de vos placiaus que per moltes coses que men son dites que aytal segurtat co mavetz tramesa vullatz fer per manera ques endres al legat que nostre Senyor lo Papa vos tramet prometen ad el per vostra letra axi com a legat e per honor del Sant Pare que vos nos gisatç axi com en la letra del gisage que tramesa mavetz es contengut. E placiaus que per mes esclarir lo cor dels meus que la dita segurtat vullatz jurar. Molt reverent e molt car frare prech vos que no hajats en desplaser ço que deman ni o vullatz jaquir a fer car esper en Deu que malgrat daquells an qui desplaura nos romandrem en tal punt que vos ne serets pagat e nostres enamichs despagatz sabents que entretant me apparell per ço que tantost co vostra resposta haia hauda demantenent puga a vos a Barchinona venir. Lo Sant Esperit sia garda de vos. Escrita de ma ma lo III jorn de juliol lany nostre Senyor MCCCXXXXII.
Vostre car frare lo Rey de Mallorques.
# Carta de Jaume III de Mallorca a Pere el Cerimoniós (07-05-1343)

Rey de Malorques.
Noves havem quel Rey Daraguo se recul et ha aparelat son hestol que son XXXIII gualees e passasen a Malorcha et nons desplau molt per so quar dos coses nesperam certament. La una es que eyl qui tantas vegades vos ha presicats contra veritat no esser lials ni ferms ves nos are de cert se mostrara lo contrari so es que sotz lial gent e denteniment de viure e morir ab vostre Senyor contre totes gens. Laltra es quan cosa si esdevendra de la qual e nos e vos altres haurem honor tostemps so que nos a gran honor nostra e vostra e gran desonor del dit Rey ajuntadament lon farem fuger o saura a combatre ab nos qui serem ab mes que eyl e milor gent haurem ab nos e nostre cors que mentre aytan avant quel Rey Darago lo seu e pus avant per tal manera que ab meins gent valrriem mes que eyl ab mes gent puis que havem ab nos justicia e veritat et axi Deus nons pot falir encara que en aquests affers havem fet tot so que la glesa nos ha demanat e pus avant axi que daquestes coses per lo loctinent En Johan de Sent Johan cavalers e camarlenchs nostres serets clarament informats als quals vulats creurs de so queus diran de part nostra encara vulats creure a les coses quen P. Borsa vos dira de nostra part. E pregam vos duna cosa que si per aventura lo Rey Darago ans que nos siam junts a Malorcha halaser de fer tales fora la ciutat que la tala sol nous rach quar nos vos prometem en nostra fe rial eus juram als Sants Avangelis de Deu per nos corporalment tocats que totes tales dapnages e greuies que dasso haurets vos esmenarem complidament a vostra volentat axi quo en persona nostra vos direm pus largament e per obra cumplirem breument si a Deu plau. Dada a Perpenya VII dies de mag del any MCCCXLIII.
Suprascripcionis hujus littere que missa fuerat clausa et sigillata sigillo secreto series sic habetur.
Als nostres amats e fisels.. jurats prosomens e tota la universitat de Malorques.
# L'Art de la Alquimia

Plant de Nostra Dona Sancta María
Horas de nostra dona Sancta María
A vos, Deus glorios!
Lo peccat de n' Adam
A la verge Sancta María
Rey glorios!
Els cent noms de Deu
L'Art de la Alquimia
El desconort
Lo cant de Ramon
Lo dictat de Ramon
Aplicació de l'Art general
Medicina de peccat
El consili
Cobles, las quals feu mestre Ramon Lull sobre l' Art de la Alquimia, de la qual Art feu un llibre apellat de la Quinta essencia.
Amor me fay ayço rimar, Ab corrupció porás saber, Car sens ella no 's pòt liar Generació de son esser; Essencia fá quinta obrar Si unitat vols d'aço fer, E no 't vuyl pas mays declarar Covet plural amor haver.
D' aço 't daray cesta semblança, Conexerás per l' ens extens Del simple per concordança L' altre qu' apeyla hom intens; Saber haurás ab dessemblança, D'ayre será congelaments Qu' amor fá ab concordança Per concordar li elemens.
Vosaltres ab li ens concrets Per fantastiga criatura, Si lo genus aver volets Dels ens reals haurets mesura,
Si ens abstrachs sercar devets Del faedor per la factura, Especialment ho trobarets Conexent sa propia natura.
Ab obra artificial D'ira farás tornar amor, Tú hi mesclant la natural La ira fará amador; Mas si natura no ti val Ja tu no serás sabidor, Per ignorar l' art altre tal De transsubstanciar l' humor.
D' essencia é d' accident Ab totas ses parts substancials. Cové esser lo trasmudament E semblantment accidentals; Apres qu' en sia novament Renunciant als altres senyals Convertint en altre essent De sos graus elementals.
Ab accident esser noveyl Adonchs l'art no pot defaylir Que no sia de altre peyl, Mas defaylex per fals cosir; Si vols entrar per est porteyl Per tal que bé 't sapias regir. Obs te fará portar capdeyl Que pusques entrar é axir.
# Diàlegs I

DIÀLEGS
I
DEFENSA DE SÒCRATES. CRITÓ EUTÍFRON. LAQUES
TEXT I TRADUCCIÓ DE JOAN CREXELLS LLICENCIAT EN FILOSOFIA
FUNDACIÓ BERNAT METGE
BARCELONA EDITORIAL CATALANA, S. A.
| | Pàgs. |
| Introducció | I |
| Sigla | XXIII |
| Notícia preliminar | 3 |
| Sumari | 10 |
| I.—Dues menes d'acusadors | 15 |
| Les primeres acusacions | 16 |
| Com han nascut les calúmnies | 18 |
| Els actuals acusadors. Diàleg amb Meletos | 22 |
| La missió de Sòcrates | 27 |
| Sòcrates defensa els atenesos més que a si mateix | 30 |
| Per què no ha intervingut en la política | 31 |
| Sòcrates no ha tingut mai deixebles | 33 |
| Sòcrates no vol inspirar pietat | 35 |
| II.— Discurs de Sòcrates sobre la pena després de la declaració de culpabilitat | 37 |
| III.—Després de la condemna. Parlament als qui l'han condemnat | 40 |
| Al·locució als qui han votat per l'absolució | 41 |
| Què pot ésser la mort | 42 |
| Notícia preliminar | 47 |
| Sumari | 50 |
| Arguments de Critó a favor de la fugida | 53 |
| Els arguments de Sòcrates contra la fugida | 56 |
| L'aparició de les lleis | 61 |
| La fugida no fóra tampoc útil | 65 |
| Notícia preliminar | 71 |
| Sumari | 75 |
| El procés d'Eutífron | 80 |
| Primera definició de la pietat | 83 |
| Segona definició de la pietat | 84 |
| Tercera definició de la pietat | 89 |
| Quarta definició i modificacions | 92 |
| Notícia preliminar | 101 |
| Sumari | 105 |
| Utilitat de la lluita armada. El parer de Nícias | 112 |
| El parer de Laques | 113 |
| Intervenció de Sòcrates | 115 |
| Definició del coratge. Conversa amb Laques | 123 |
| Intervenció de Nícias | 128 |
| Epíleg | 138 |
# El violinista de Dooney

    Quan el meu violí toco jo a Dooney
    la gent hi dansen com ones de la mar;
    el meu cosí és prevere a Kilvarnet,
    a Macharabuiee n’és el meu germà.
    A l'un i l'altre, els he passat davant:
    ells llegeixen en els seus breviaris,
    mentre que jo, en el llibre de cançons
    que a la fira de Sligo vaig comprar.
    Quan, a la fi del temps, arribarem
    allà on Pere seu solemnialment,
    ell, en veure’ns, riurà per sota el nas,
    i em cridarà primer a mi, pel reixat,
    car els bons són sempre els alegres
    --si no és que un mal atzar ho destorba—,
    i als alegres els agrada el violí
    i als alegres els agrada dansar:
    i quan la gent em clissin allà dalt
    tots plegats cap amb mi pujaran
    dient “¡Ei, el violinista de Dooney!”,
    i dansaran com ones de la mar.
# Els Perses (1898) - Advertiment

ADVERTIMENT
Res devem afegir sobre l'historia i theatre d'Æschyl després del que n tenim dit en nostre Prometheu encadenat, la primera obra de l'heptalogia aeschyliana que hem traduit al català. Allí trobarà l lector totes les noves interessants sobre l'historia i mena d'esser del theatre grec, 520 anys abans de Jesu-Christ. Al donar ara a llum la segona tragedia de les set que s conserven del gran dramaturg d'Eleusis, ens toca fer constar que entre tots els codex i manuscrits conservats a travers dels trontolls de l'Etat Mitjana, els que mereixen més autoritat són els de Medicis i els de Roma i Florencia, portats directament d'Athenes. Dindorf, Henric Stephanus i Ahrens, s'han barallat ab Hermann sobre l'authenticitat d'algun passatge ο l'interpretació de més d'un. Nosaltres, deixant com minuta quaequae eixes disputes de gramatic, seguint en tot la transcripció del Dr. Ahrens, feta, part ab el codex de Venecia, part ab els de Florencia i Roma, hem procurat interpretar el pensament del dramaturg patriota, més que traduir a l'elegantissim factor de jambics violentissims contra l'orgull i inflor asiatiques. Nostre treball podrà esser poc inspirat i correcte; però en quant a fidelitat que ho digui qui ns puga ajudar a admirar en la llengua original els conceptes grandiosos de l'autor del Prometheu i Els Perses.
# Els Perses (1898) - Argument

El rei de Persia Xerxes, fill de Darius i Atossa, havia emprés, séns gran reflexió, la guerra contra ls grecs. Armà un estol de més de mil navilis i reuní gent de tots els pobles de l'Asia. Després de grans viatges arribà la host de mar i terra a la platja de Salamina, ont els grecs, molt inferiors en nombre, desferen del tot a l'exercit dels perses. Perdut l'estol d'aquests, poca gent restà per contar-ho, fòra d'un missatger i el mateix desditxat rei Xerxes. L'acció figura en la ciutat de Susa, capital de Persia; el chor (format de vells consellers del mateix) està ansiós pera saber la sort dels combatents. Atossa, la reina viuda i mare del rei absent, està també desconortada per no saber res de l'exit de la guerra. Arriba un missatger, testimoni de la desfeta, que ab grans pinzellades descriu aquell quadro d'extermini. Aterrat el poble persa, determina fer libacions i pregaries als difunts pera que vingui l'ombra de Darius, pare de Xerxes, a aconsellar-los. Surt l'ombra del rei mort, i després d'increpar l'imprevisió ab que s'emprengué la lluita (ço que constituheix la satyra més punxant, essent un grec l'autor de la tragedia), aconsella a Atossa que aculli benignament a Xerxes, que arriba ple d'afront. Ve a l'escena l rei vençut, i després de plorar ses desditxes, el chor plora ab ell la ruïna de la host i de l'estol, que és ensems la ruïna de l'imperi persa.
L'acció passa poc després de la batalla de Salamina. L'escena, a Susa, capital de Persia, i en la plaça major de la ciutat.
Any 480 abans de J. C.
# Elogía un galan la hermosura de una dama

SONETO XXVI.
Elogía un galan la hermosura de una dama.
 Sou, ó Nise, la suma de bellesa, Hont totas juntas contemplar se podan Las mestras del vestit que á Flora brodan Seda y agulla de naturalesa.  Clavell la boca y olor de camuesa; Los ulls als ulls de liris se acomodan, Tot lo demés ab dolsas bandas rodan Las rosas y jasmins ab sa puresa.  Puix que diré de la bellesa rara Del jardí de aqueix pit que sempre hi neva, Y sempre está cubert de maravellas?  No com los altres que la sort avara Dintre de un dia la bellesa l's lleva: Que divinas y eternas son aquellas.
# Elogía Gilet á la bella Gileta, quant navegaba per lo mar

LIRAS.
 Nova brillant estela, ¡O marítimas platjas venturosas!  A fatigada vela Dona port en las onas espumosas;  Estela mes quieta Es la bellesa amable de Gileta.
 No a la naixent aurora Déheu en las arenas argentadas Lo llum que esmalta y dora: Ricas perlas, apenas nacaradas;  Aurora mes perfecta Es lo llum apacible de Gileta.
 Ni ja lo sol corona De lluminosas puntas las montanyas,  Ni ab alegria dona Vida á la flor, ni flors á la campanya;  Mes lluminós planeta, En los ulls se mostra de Gileta.
 Estela vencedora, Mudant la obscuretat ab la alegría,  Mes generosa aurora A mos plorosos ulls donant lo día,  Sol de virtut perfecta, Animáu á mon cor, dolsa Gileta.
# Els Perses (1898)

ELS PERSES
ΟΙ ΠEPΣAI
TRAGEDIA D'ÆSCHYL
TRADUIDA DEL GREC EN VERS CATALÁ _____
BARCELONA TIP. «L'AVENÇ»: RONDA DE L'UNIVERSITAT, 4 M.DCCC.XCVIII
______
Advertiment
Argument
Obra