OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# La Balanguera

La Balanguera misteriosa, com una aranya d'art subtil, buida que buida sa filosa, de nostra vida treu el fil. Com una parca bé cavil·la teixint la tela per a demà. La Balanguera fila, fila, la Balanguera filarà.
Girant l'ullada cap enrere guaita les ombres de l'avior, i de la nova primavera sap on s'amaga la llavor. Sap que la soca més s'enfila com més endins pot arrelar La Balanguera fila, fila, la Balanguera filarà.
Quan la parella ve de noces, ja veu i compta sos minyons i com davallen a les fosses els que ara viuen d'il.lusions, els qui a la plaça de la vila surten a riure i a cantar; La Balanguera fila, fila, la Balanguera filarà.
Bellugant l'aspi, el fil cabdella i de la pàtria la visió fa bategar son cor de vella sota la sarja del gipó. Dins la profunda nit tranquil.la destria l'auba que vindrà la Balanguera fila, fila, la Balanguera filarà.
De tradicions i d'esperances tix la senyera per al jovent, com qui fa un vel de noviances amb cabelleres d'or i argent. De la infantesa qui s'enfila, de la vellura qui se'n va. La Balanguera fila, fila, la Balanguera filarà.
* Aquesta obra es troba en el domini públic en aquells països en els quals els drets de copyright són vigents fins 70 anys després de la defunció de l'autor.
* Les traduccions d'aquest tipus d'obres poden no estar en el domini públic. (Més informació...)
# La Bíblia (traducció de Bonifaci Ferrer)

Només es mostra un fragment del darrer capítol del llibre de Revelacions, tal com fou reimpresa per la Biblioteca Española de Rodriguez Castro
Mostra a mi vn rei de aygua viua resplandentaxi com crestall proceint de la seilla de deu [e] del anyell. En lo mig de la plaza de ella: e de la una parte e altra del riu lo fust de vida por tant dotze fruyts: per cascuns mesos reten sô fruyt: e les fulles del fust a sanitat de les gêts. E res maleyt no sera pus: e la seilla de den e del anyel seran en aquella: e los seruents de ell suiran a aquell: e veuran la faç de ell: e lo nom de ell scrit en los fronts de ells. E nit pus no sera: e no hauran fretura de lum de candela ne d'lum de sol: car lo senyor deu illuminara aqlls: e regnaran en los setgles dels setgles. E dix a mi: aquestes paules fidelissimes son e verdaderes. E lo senyor deu dels spirits dels prophetes ha trames lo angel seu mostrar als seruêts seus les coses: que côue tost esser fetes. E veus que vinch iuaçosament. Benauenturat es lo qui guarda les paules de lu [sic] pphecia d'aquest libre.
E yo ioan qui oi e viu aquestes coses. E puix que les hagui oides e vistes: caygui perqueado res dauant los peus del angel: qui mostraua a mi aquestes coses. E dix a mi: guarda nou faces. Seruent so ensemps ab tu e ab los frares teus prophetes: e ab aquells qui seruen les paraules de la prophecia de aquest libre. A deu adora. E dix a mi: no sagelles les paraules de la prophecia de aquest libre. Car lo temps es prop. Qui nou noga en cara: e qui en les sutzures es en sutzeeixca en cara: e qui iustes sia iustificat en cara e lo sant sia santificat en cara. Ueus que vinch tots: e lo guardo meu es ab mi: retrea cascu segons les obres sues yo so alpha e o: primer e darrer: principi e fi. Benauenturats son los que lauen les stoles sues en la sanch del anyell. per que sia la potestat de ells en lo fust de vida: e per portes entren en la ciutat. De fora los cans a j'ents veri e los luxuriosos los homicides e los seruint a les idoles: e tot aquell qui ama e fa mentira. yo iesus be trames [sic] lo angel meu a testificar aquestes coses a uosaltres en les esglesies. yo so rael e linatge de dauid: stela resplandent e matutina. E lo spos e la sposa di en: vine. E lo qui ou: diga vine. E qui ha set vinga. E qui vol prenda de grat aygua de vida. Car fac testimoni tot oint les paraules de la prophecia de aquest libre. Si algu haura aiustat aquestes: aiustara deu sobre aqll les plagues que son scrites en aquest libre: e si algu haura diminuit de les paraules de la prophecia de aquest libre: tolra deu la part de ell del libre de vida e de la ciutat sancta: e de aquestes coses que son scrites en aquest libre. Diu ho lo qui testimonia dona de aquestes coses. Encara Uinch tots: amen. Uine senyor iesus. La gracia del senyor nostre iesucrist sia ab tots vosaltres Amen.
# Les plantes cultivades. Cereals/Pròleg

L'Associació d'Enginyers Agrònoms de Catalunya té el gran honor de participar en l'edició d'un llibre que, sense cap mena de dubte, enalteix la nostra professió pel fet que contruibueix a millorar el coneixement d'una part de l'agronomia del nostre país. El Dr. Miquel Pujol i Palol és enginyer agrònom, associat i col·legiat en el Col·legi Oficial d'Enginyers Agrònoms de Catalunya des de l'any 1977. Però a partir d'ara permeteu-me que canviï el tractament de doctor pel de professor, ja que, per damunt de tot, en Miquel Pujol és un professor amb majúscules, pel seu esperit inquiet i innovador, un apassionat de l'agricultura i molt obert a compartir els seus coneixements amb els altres. Per la seva aula han passat milers d'estudiants que, molts d'ells, avui tenen importants responsabilitats en el món de l'ensenyament, l'administració pública o bé l'empresa privada. Personalment, jo no vaig tenir la sort de tenir-lo com a professor, però això no va ser cap dificultat, ja que els estudiants de l'Escola Tècnica Superior d'Enginyeria Agrària de Lleida, en l'assignatura de cultius extensius del professor Carlos Cantero, van utilitzar el llibre Els cereals: generalitats, del professor Miquel Pujol, com a lectura obligada. D'això fa vint anys, era l'any 1988, eren temps en què encara no hi havia Internet, ni havia sortit el paquet Office de Windows, i trobar apunts ben mecanografiats, ben grafiats i ben editats era tot un luxe per a l'estudiant. D'això n'hauríem d'estar tots agraïts. De la personalitat del professor Miquel Pujol destacaríem el seu amor pel nostre país per damunt de tot, per l'agricultura i la ramaderia, i la seva dedicació a l'estudi, fet que l'ha convertit en una de les primeres autoritats acadèmiques per la seva fundada i sòlida base teòrica, així com en un perfecte coneixedor del sector agrari català, però alhora ha defugit sempre el protagonisme personal, i sempre ha volgut deixar per escrit en forma de col·leccions de llibres el que ha anat aprenent al llarg de la seva dilatada trajectòria professional. El llibre que teniu a les vostres mans, Cereals, és el primer volum d'una col·lecció que ens ha de permetre compartir la visió original, sintètica, gràfica i aprofundida dels cultius herbacis. I des d'aquest pròleg volem encoratjar el nostre company perquè la seva obra no s'aturi i perquè ben aviat puguin veure la llum el segon, el tercer i el quart volum d'aquesta col·lecció dedicada a les "plantes cultivades". Moltes gràcies, professor, per aquest nou llibre que la seva amplitud de mires, tan oberta, permet que sigui d'interès per a tothom: professors, estudiants, tècnics en exercici i lectors no especialitzats.
Josep M. Rofes i Sans President de l'Associació d'Enginyers Agrònoms de Catalunya
# Les plantes cultivades. Cereals/Contingut

| Pròleg | 9 |
| Presentació | 11 |
| Presentació de la primera edició | 13 |
| Agraïments | 15 |
| Contingut | 17 |
| Part General | |
| Capítol 1: La producció de cereals | 19 |
| Capítol 2: Morfologia dels cereals | 65 |
| Capítol 3: Cicle dels cereals d’hivern | 79 |
| Capítol 4: Cultiu dels cereals d’hivern | 101 |
| Part Especial | |
| Capítol 5: El blat | 171 |
| Capítol 6: L'ordi | 203 |
| Capítol 7: La civada | 241 |
| Capítol 8: El sègle o sègol | 271 |
| Capítol 9: El triticale | 295 |
| Capítol 10: L'arròs | 319 |
| Capítol 11: El blat de moro | 377 |
| Capítol 12: El sorgo | 431 |
| Capítol 13: Els mills | 467 |
| Bibliografia | 491 |
| Índex | 497 |
| Fotografies de paisatges | 505 |
# Ordenacions fetes per lo molt alt senyor en Pere terç Rey Darago sobra lo regiment de tots los officials de la sua cort/Dels Escuders davant nos tallar ordonats

A raho acordant e convinent cosa daltitut real jutjam si aytals en nostre esguardament e serveys desigam los quals en loffici reebut esperiencia maestra de les coses mostra haver ensenyat e encara militar natura de linatge a les damunt dites esguarda haver dins meses : cor aytals e per raho al nostre servey digna cosa elegir reputam que compensades totes coses los altres sobremunten. Emperamor daco ab aquesta present nostra sanccio volem esser instituyt que dos escuders de lur natura a tallar davant nos o altres coses faedores que davant nos per nostre menjar seran posades sien reebuts qui aytals coses pus esperts seran vists: ne encara ignoren a la sollicitut dells pertanyer que coltells nets e ben taylants hagen prevehir per tal que per inhabilitat de tallar o en altra manera algun fastig a nos no puga esser engenrat. E per tal con les viandes de les quals usa la nostra altea abans que a nos pervenguen per diverses cove per moltes maneres passar per tal quel perill de la nostra salut esquivem: statuim fermament observador que de totes qualsque viandes que a nos seran posades los damunt dits nostres escuders no relexen dabans tastar: fet encara primerament tast per aquells qui les dites viandes a nos ministradores als dits nostres escuders hauran liurades. En les coses empero dessus ordenades aquell qui en lo dit offici sera primerament posat volem davant esser: si pero cas sesdevenia que abdos aquells absens fossen qui tallar a nos deuen la un dels officials dobles derrer reebut si lavors en la cort present sera o absencia daquell la dels escuders de la cambra tallar davant nos deja. En los damunt dits pero cases duem declarador que negun lo seu offici propri a ell pertanyent per altre offici servir no leix imperfet: sobre los quals tots officis per veu daltre faedors orde de prioritat manam esser observat com sie cosa loable e encare digna que aquells sobrepugen los altres los quals prioritat de temps e qui per lonch temps en servir lo dit offici han fet davant anar. Volem encara ells axi con los altres nostres familiars als majordomens esser sotsmeses et sens tot mija per raho de lur offici a ells fermament obeesquen et atenen e per tal con una metexa raho en aquells es coneguda la qual en los copers a nos beure ministrants es esguardada emperamor dasso semblant segrament e homenatge per ells a nos prestador ordonam lo qual en los damondits desus es insert.
# Ordenacions fetes per lo molt alt senyor en Pere terç Rey Darago sobra lo regiment de tots los officials de la sua cort/Dels Juglars

En les cases dels prínceps segons que mostra antiquitat juglars degudament poden esser cor lur offici dona alegria la qual los princeps molt deuen desijar e ab honestat servar per tal que per aquella tristicia e ira foragiten e a tots temps se mostren pus gracioses. Perque volem e ordonam que en nostra cort juglars quatre degen esser dels quals dos sien trompadors e lo ters sia tabaler el quart sie de trompeta al offici dels quals sesguart que tots temps nos publicament menjants en lo començament trompen e lo tabaler et lo de la trompeta son offici ensemps ab els exercescan e encara allo metex façen en la fi de nostre menjar: si donques juglars estranys o nostres qui empero astruments sonen en la fin del menjar nos aquells oyr voliem. En apres no volem que en la cuaresma ne en dia de divenres si dohchs gran festa no era quels dits trompadors trompeta e tabaler lur offici facen en lo comensament de la taula ne en la fin: los altres empero juglars sien qui sàpien sonar esturments en les festes et en los altres dies segons que sera convinent lurs estruments sonar manam davant nos e a aquests nombre de necessidat no posam: los dies empero dels divendres e de cuaresma per aquella manera que desus es dit tan solament exceptats. Manam encara que en temps de guerra axi trompadors con altres si donques no era juglar de tal estrument lo qual lavors sonar no fos covinent mes que no hauran acostumat sien díligents en lur offici e axi a nos estants que con ops sera ells appareylats trobem a lur offici a fer. Los majordomens encara no menyspreen ans fermament obeesquen.
# Ordenacions fetes per lo molt alt senyor en Pere terç Rey Darago sobra lo regiment de tots los officials de la sua cort/Dels Cochs comuns

Per tal con havem esguardat esser digne e concordant a raho que en la nostra casa o cort neguns officis vagans no estien que no sien en aquels faels e certs ministres assignats per los quals los dits officis degudament puguen esser gobernats: emperamor daço duem ordonador que dos cochs faels e bons en la cuyna comuna de nostra companya sien posats qui les viandes per los domestichs e familiars nostres reebedores curen ab vigilant studi nedeament e savia appareylar per tal que mes puguen esser comendats que en neguna cosa represes: la un dels quals nos anans a loure davant vaga axi que a cosa no perfecta loch no sia relexat. Si pero sesdevenia que abdos los cochs de la nostra boca especials absens fossen en alcun cas o causa iminent: en aquell cas no ignoren la cura a ells pertanyer de appareylar nostres viandes per la manera e forma damunt dites als cochs de la nostra bocca en la precedent constitucio assignats. Alscuns encara de la cuyna axi majors com menors ayudar ells volem con en propri offici no seran occupats: ordenants que a nostres sobrecochs apres los majordomens obeesquen en les coses tocants loffici damunt dit. E per tal com perils passats los quals a molts no es dupte esser esdevenguts nos pus diligents fan en esdevenidor: statuym quels damunt dits cochs aytal sagrament e homenatge al mayordom nostre presten lo qual los cochs de la boca nostra a nos fan. E en escrits aquelles coses que per los dits cochs de la nostra boca son faedores ab si haver no obliden.
# Ordenacions fetes per lo molt alt senyor en Pere terç Rey Darago sobra lo regiment de tots los officials de la sua cort/Dels Escuders portants lo taylador real

En totes les coses que a nos se proposen en menjar es convinent cosa per lo portament daquelles elegir persones provades de feeltat los quals sapien diligentment e nedea les viandes que en tayladors davant nos son posadores a la nostra taula portar. E per tal que ço que lexam no siam vists menyspresar de la manera dels servidors de la nostra persona real duem ordonador quels escuders que aportar nostres viandes o tayladors per nos seran constituits dretament a la taula nostra davant nos venguen e devant estien e aquelles coses empero per si posar no presumesquen per tal que mesclan los fets los officis de les coses nos torben e ço quel majordom es tengut de fer no sie per altre fet com per lo majordom volem lo posament dels tayladors esser fet esguardans que ço que a molts es comes pus segurament se espeega. Empero con los menjars seran posats davant nos los dits portadors sien curoses diligents e atents quel majordom assi facen donar a tastar per tal que per ço nos deyls freturem de sinistra suspicion. E per tal que res inordinat no romanga o confus dos escuders en aquest offici destinam dels quals aquell qui primer sera reebut en aquest offici lo servey faça en portar per tal que aquest de grau laltre sobrepuig al qual assiduytat de trabayl ajuda e si dos seran tayladors a portar aquests sols facen lo servey estants. Qui empero lo principal taylador nostre portara en lo col tovaylons portar no oblit ab los quals les viandes cobra: e per tal cor en necessitat ley servar nos cove en aquelles coses que son duns als uses dels altres soplesquen. Si cas sesdevenia que tots defallissen un dels oficials dobles derrer reebut si en la nostra cort present sera e en absencia daquell un dels escuders de la cambra per nos elegidor lur offici faça o dos en aquell cas on mes tayladors hi hagues: e no tan solament en jurisdiccion als majordomens axi com los altres nostres familiars son sotsmeses ans sens mijan per rahon de lur offici obeyr si regoneguen esser obligats. Aquests empero axi con los copers sagrament e homenatge a nos facen segons ques pertayn.
# Ordenacions fetes per lo molt alt senyor en Pere terç Rey Darago sobra lo regiment de tots los officials de la sua cort/Dels Boteylers comuns

Digna cosa e acordant a raho estimam que totes aquelles coses les quals dins lo palau nostre son faedores ab tal orde eximent reeben que neguna cosa inperfecta seguir no sen pusca ans mes segons que es possibil totes perfectament per lur orde sien dreçades. Emperamor daço ab aquesta present constitucio per tots temps valedora statuim que en la nostra sala o palau real dos boteylers comuns dels domestichs nostres assats jovens bons e homils sien reebuts per nos elegidors qui vin e aygua a posarse estudien perfecta e ordonadament. E per tal que nengun defallimen de les coses damunt dites noy sia preguarden diligentment e atesa per les taules discurrent e molt diligentment en les coses desus dites esguardant: los quals als boteylers e sotzboteller nostres engir lurs officis obeyr sien tenguts e sengles dies de dejunis a nostres domestichs en lo vespre volents beure en lo palau o en altre loch en nostre alberch ajustats vi e aygua appareylen e aministren abundantment e allo mateix facen tota hora que presents ab nostres domestichs sesdevendra demanar nos a beure. E si sesdeve nos de loch a loch anar un dells al loch al qual haurem ordonat danar de continent ivaçosament davant vaja per tal que per occasio de lur triga engir lur offici alguna cosa no ben feta sia sotsseguida. Volem encara que almenys la un dells dins la botellaria nostra o almenys prop aquella jaga si dins fer nos pot ab bona manera per tal que distancia de loch algun embargament donar no pusca a lur officidamunt dit perque liberament nos pusca complir: si empero los boteylers nostres e sotzboteyler nostre special absents esser sesdevenia aquelles coses que ells deurien fer sestudien diligentment de complir e aço per aquell volem que sia fet qui en loffici sera primerament reebut don en escrit aquelles coses que per nostres boteylers son faedores ab si tenguen e en lo cas aquest diligentment observen e als copers a donar a nos a beure deputats en les coses tocans lur offici apres los majordomes obeyr sien tenguts. E per tal con en lo present cas e en altres poden moltes vegades los vins nostres e altres coses de les quals la nostra celsitud usa pertractar e per tal que en ells lexar negligentment no siam vists aquelles coses les quals en los altres a nos aministrans havem davant esguardat: ordonam que aytal sagrament e homenatge a un dels majordomes nostres de fer sien estrets lo qual lo boteyler nostre special a nos fer es obligat axi que ocasio de rabia no deydora de les coses nocives ministra pugan tant con puscam esquivar.
# Ordenacions fetes per lo molt alt senyor en Pere terç Rey Darago sobra lo regiment de tots los officials de la sua cort/Dels Coyners majors

Cuant mes los officis a servey de nostra persona son proismes aytant ab pus diligent cura a faels persones son comanadors per tal que aquell de tota frau trobador e de tots bens enemich lo diable ab son malignari enginy a molts ligams prefulsit a la salut dels homens aguayts per aposicio de coses nocives preparar no pusca la qual cosa a nos gardar molt digne e necessaria reputam. E per tal que les coses damunt dites pus leugerament esquivem ab aquesta nostra present ordinacio statuim que dos bons homens e faels cochs per la nostra special cuyna sien reebuts per nos elegidors qui en loffici damunt dit molt sabens sien e esperts los quals les viandes nostres per nos e per aquells los quals la nostra serenitat elegira reebedores hagen a coure e en altra manera ab molt gran diligencia saviament e nedea apareylar en tal manera que les coses damunt dites en loch secret e segur e en alguna manera separat sien appareylades axi que per ells a pochs entrament sia donat e occasio de mal aytant con es possible sia res treta. Con a nos les damunt dites viandes seran aportadores tastar no pretermeten e con de loch a loch nos deurem anar la un dels cochs damunt dits al loch al qual deurem anar devant vaja per tal que les coses que al offici dells se pertanyen hagen pogudes provehir: cor pus preable cosa es reputat prevenir que esser per temps prevengut. Los quals encara cochs apres los majordomens als sobrecochs nostres obeyr ordonam aytant con a lur offici pertanyera e que un dells en la cuyna damunt dita jaga o prop aquella duem ordonador. Semblantment empero sagrament e homenatge a nos facen lo qual los boteylers nostres specials a nos fer desus son estrets.
# Ordenacions fetes per lo molt alt senyor en Pere terç Rey Darago sobra lo regiment de tots los officials de la sua cort/Dels Falconers

No es noveyll ne descordant a raho que aquelles coses qui per sengles nos poden complir per molts coadjutors fin reeben preoptada: con deficil ans encara quaix imposible sia moltes coses e diverses per un mayormen en una metexa hora fin perfecta reportar. Emperamor daço havem previst instituydor que sis altres falconers no empero generoses en nostra casa sien reebuts per nos elegidors qui cura hagen diligent de nostres falcons e dels altres aucells a caçar deputats segons que lo nostres falconer major a ells ordonara. Al qual apres los majordomens obeyr volem per aquells gardanse be que per negligencia alcuna cosa pertanyen no sia loxada la qual pogues lo manament de nostres coratge provocar: per los quals encara sagrament e homenatge als majordomens nostres volem esser faedor.
# L'origen de la família, la propietat i l'estat

A la primera edició del 1884
Prefaci a la quarta edició del 1891
I. Estadis culturals prehistòrics
II. La família
III. La gens iroquesa
IV. La gens grega
V. El naixement de l'estat atenès
VI. La gens i l'estat a Roma
VII. La gens entre els celtes i els alemanys
VIII. La formació de l'estat dels alemanys
IX. Barbàrie i civilització
* S'autoritza la còpia, la distribució i la modificació d'aquest document sota els termes de la llicència de documentació lliure GNU, versió 1.2 o qualsevol altra que posteriorment publiqui la Free Software Foundation); sense seccions invariants (Unvariant Sections), textos de portada (Front-Cover Texts), ni textos de contraportada (Back-Cover Texts). S'inclou una còpia en anglès d'aquesta llicència a l'article "GNU Free Documentation License".
# L'oda infinita

| Imatge de desambiguació | Aquesta és una pàgina de desambiguació. És a dir, una pàgina que us porta cap a d'altres amb el mateix nom. Si un enllaç us ha portat fins ací podeu tornar enrere per arreglar-lo i fer-lo enllaçar a la pàgina més adient. |
L'oda infinita pot tenir els següents significats:
* MARAGALL, Joan: La oda infinita part de Poesias originals y traduccions La Ilustració Catalana, Barcelona: 1891. Pàgs. 11-13.
* MARAGALL, Joan: L'oda infinita part de les Obres completes d'en Joan Maragall. Serie Catalana. Poesies I. Gustau Gili editor, Barcelona: 1912. Pàgs. 21-22.