# Llei 8/2010, del 22 d'abril, de creació del municipi de la Canonja

LLEI 8/2010, del 22 d'abril, de creació del municipi de la Canonja.
EL PRESIDENT DE LA GENERALITAT DE CATALUNYA
Sia notori a tots els ciutadans que el Parlament de Catalunya ha aprovat i jo, en nom del Rei i d'acord amb el que estableix l'article 65 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya, promulgo la següent
LLEI Preàmbul La Canonja és un municipi que s'ha format històricament per l'agregació i la fusió de diversos termes: Masricart, la Canonja, la Boella i una part de l'antic terme de la Pineda. A mitjan segle XII, en iniciar-se la conquesta i la repoblació definitiva del Camp de Tarragona, la Boella i Masricart prenen constància en el territori. Ja al segle XIV, la Canonja apareix com un mas o una casa de repòs per als membres del capítol de la catedral de Tarragona. Des de mitjan segle XIV, Masricart i la Canonja consten com a membres de la comuna del Camp de Tarragona, prova de llur consolidació com a nuclis de població. A finals del segle XIV, el comte de Barcelona va vendre a l'arquebisbe de Tarragona diversos llocs i jurisdiccions, entre els quals els de la Canonja i Masricart. Poc després, el 1404, l'arquebisbe adquiria la Boella i es configurava així un domini de la Mitra, que exerciria en aquests termes la jurisdicció criminal, mentre que la jurisdicció civil restaria en mans de diversos senyors laics o eclesiàstics.
Al darrer terç del segle XVI, el nucli estava ja suficientment consolidat per a propiciar la fusió de les dues parròquies de Masricart i la Canonja, l'any 1573. Tanmateix, l'església de la Canonja seria sufragània de Masricart. En el decurs del segle XVIII, la Canonja adquirí un major relleu, sobretot a causa de l'augment de la població, fet que comportà l'edificació de l'església, el 1757. Finalment, durant el segle XIX, es produí l'agregació definitiva dels municipis de Masricart i de la Canonja, el 1848, amb llurs termes respectius, prenent el nom de la Canonja. En les dècades següents, el nou municipi augmentà de població, tot i els efectes de les crisis demogràfiques i econòmiques posteriors.
Després de la Guerra Civil, la Canonja inicià una recuperació demogràfica lenta, que culminà amb el procés d'industrialització del que esdevingué el polígon sud de Tarragona als anys seixanta. Aquest fet abocà a imposar l'acord d'incorporació del municipi de la Canonja al de Tarragona, el 1964, sense que es consultés la població afectada, per mitjà del Decret 2732/1964, del 27 de juliol, del Ministeri de Governació, fet que va produir la desaparició formal del municipi històric de la Canonja.
Tanmateix, la Canonja ha mantingut d'una manera permanent un sentiment de comunitat diferenciada, identificada amb la vida pròpia d'un poble que amb el pas dels anys ha lluitat per a tornar a recuperar la vida municipal íntegrament, amb fórmules administratives adoptades en cada moment –entitat local menor i entitat municipal descentralitzada– que han estat sempre insuficients.
Finalment, l'Ajuntament de Tarragona, atenent la petició de l'entitat municipal descentralitzada de la Canonja del 27 de maig de 2004, va acordar iniciar els tràmits per tal que aquest terme es constituís en municipi independent. El 16 d'abril de 2007 els òrgans plenaris de Tarragona i la Canonja acordaren formalment la tramitació a la Generalitat de Catalunya de l'expedient de segregació.
Aquesta sol·licitud fou desestimada, d'acord amb la normativa, pel Decret 1/2009, del 7 de gener, pel qual es denega la segregació d'una part del terme municipal de Tarragona per a constituir un nou municipi amb la denominació de la Canonja, atenent que el terme no complia el requisit que els nuclis de població han d'ésser a una distància de tres quilòmetres entre si.
La singularitat de la Canonja, basada en la permanència històrica com a municipi independent, la voluntat expressada reiteradament pels habitants d'aquest terme, l'acord dels seus òrgans representatius i de govern i el caràcter de l'annexió imposada el 1964 fan del tot necessari restablir la condició de municipi a la Canonja.
Des del punt de vista formal, atès que la normativa impedeix que la Canonja es constitueixi com a municipi independent, es requereix una llei singular que habiliti l'excepcionalitat de la norma general, que impedeix la constitució de municipis nous quan no compleixen tots els requisits establerts legalment.
En aquest sentit, el restabliment del municipi de la Canonja s'estableix en virtut del que disposen l'article 137 de la Constitució espanyola, el capítol sisè del títol segon de l'Estatut d'autonomia de Catalunya i, en particular, els articles 83 i 88 del mateix Estatut, amb relació al principi de diferenciació, com a instrument que configura la potestat legislativa. Finalment, es dicta d'acord amb el capítol primer del títol segon del text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 2/2003, del 28 d'abril, en particular d'acord amb els articles 17, 18 i 19 i les normes de desplegament.
Article 1 Objecte L'objecte d'aquesta llei és la creació del municipi de la Canonja per segregació d'una part del terme municipal de Tarragona.
Article 2 Denominació, capitalitat i adscripció supramunicipal 1.El nom del nou municipi, que adopta la denominació històrica del terme i de l'entitat municipal descentralitzada en què estava constituït, és la Canonja, que n'és la capital. 2.El municipi de la Canonja s'adscriu a la comarca del Tarragonès i a la província de Tarragona.
Article 3 Terme municipal El terme del nou municipi de la Canonja té una superfície de 7,32 quilòmetres quadrats, i delimita a l'oest i al nord amb el terme municipal de Reus, a l'est i al sud amb la resta del terme municipal de Tarragona i al sud-oest amb el terme municipal de Vila-seca, d'acord amb l'annex I.
Article 4 Successió i divisió de béns, drets, obligacions i serveis 1.La Canonja succeeix universalment en la titularitat dels béns, els drets i les obligacions de l'entitat municipal descentralitzada en la qual estava constituïda fins a l'entrada en vigor d'aquesta llei i, així mateix, succeeix parcialment en la titularitat dels béns, els drets i les obligacions del municipi de Tarragona que li corresponen d'acord amb l'apartat 2. 2.La divisió efectiva dels béns, els drets, les obligacions i els serveis, entre el municipi de Tarragona i el municipi de la Canonja, s'ha d'aprovar per acord adoptat pels ens locals afectats a proposta de l'òrgan a què es refereix la disposició transitòria tercera. 3.El municipi de la Canonja se subroga en els pactes, les estipulacions i els convenis subscrits per l'Ajuntament de Tarragona i l'entitat municipal descentralitzada en tot allò que l'afecta. Article 5 Subrogació en matèria de recursos humans El personal funcionari i laboral que presta serveis a l'entitat municipal descentralitzada s'integra a l'Ajuntament de la Canonja, d'acord amb llur condició i situació i amb els mateixos drets i deures que els corresponen d'acord amb la normativa.
Disposicions Addicionals
Primera Administració de l'Estat La creació del municipi de la Canonja i l'alteració del terme municipal de Tarragona s'ha de posar en coneixement de l'Administració de l'Estat.
Segona Cooperació entre administracions 1.Les administracions públiques, en l'àmbit de llurs competències respectives, han de dur a terme les actuacions necessàries per tal que la titularitat dels béns, els drets, les obligacions i els aprofitaments que, d'acord amb aquesta llei, s'han d'integrar en el patrimoni del nou municipi sigui plena i efectiva. 2.En el termini de tres mesos des de l'entrada en vigor de la Llei, l'Ajuntament de Tarragona ha de lliurar al municipi de la Canonja tots els expedients, tant conclosos com en tràmit, que afectin el nou municipi o hi facin referència, i també la documentació necessària per al funcionament normal de l'activitat municipal.
Tercera Fitació El Departament de Governació i Administracions Públiques i els ajuntaments de la Canonja i de Tarragona han de dur a terme la fitació entre els dos municipis en el termini d'un mes des de la creació del municipi de la Canonja, de conformitat amb el que estableix l'article 33.2 del Decret 244/2007, del 6 de novembre, pel qual es regula la constitució i la demarcació territorial dels municipis, de les entitats municipals descentralitzades i de les mancomunitats de Catalunya.
Disposicions Transitòries
Primera Òrgan transitori de govern La Canonja, fins que no es constitueixi el nou consistori que ha de resultar de les properes eleccions municipals, s'ha de regir per una comissió gestora d'onze membres designada per la persona titular del departament competent en matèria d'administració local, d'acord amb els resultats obtinguts en les darreres eleccions municipals en les meses corresponents al territori segregat i atenent criteris de participació equilibrada de dones i homes.
Segona Desenvolupament urbanístic 1.L'Administració de la Generalitat i les entitats supramunicipals corresponents han de prestar a l'Ajuntament de la Canonja l'assistència i el suport que calguin per tal de dotar-se d'un Pla d'ordenació urbanística municipal. 2.L'àmbit territorial de la Canonja restarà subjecte a l'ordenació i al planejament urbanístics del terme municipal de Tarragona fins que, ja com a municipi, aprovi l'ordenació urbanística pròpia i entri en vigor. Tercera Divisió dels béns, els drets, les obligacions i els serveis 1.La divisió dels béns i els drets, i també de les obligacions, els deutes i les càrregues, es duu a terme per mitjà d'un òrgan paritari integrat per l'Ajuntament de Tarragona i la comissió gestora del nou municipi de la Canonja a què es refereix la disposició transitòria primera. 2.La divisió es duu a terme tenint en compte els acords, del 16 d'abril de 2007, establerts entre l'Ajuntament de Tarragona i l'entitat municipal descentralitzada de la Canonja, publicats en el Butlletí Oficial de la Província de Tarragona (BOPT), número 92, del 21 d'abril de 2007, i en el DOGC número 4.870, del 26 d'abril de 2007, i en particular els criteris recollits en la memòria justificativa que acompanya els acords esmentats. 3.Els ens locals afectats, mentre no es duu a terme aquesta divisió, han de garantir la continuïtat de la prestació de tots els serveis, i assumir cadascun els compromisos necessaris. 4.La divisió dels béns, els drets, les obligacions, els deutes i les càrregues ha d'assegurar els recursos suficients per a complir les competències municipals i no pot comportar una disminució de la qualitat mitjana dels serveis que es presten.
Quarta Obra pública en execució Les obres públiques promogudes o finançades per les entitats locals afectades que a l'entrada en vigor d'aquesta llei no han estat rebudes d'una manera definitiva han de romandre sota la titularitat d'aquestes entitats.
Cinquena Dissolució de l'entitat municipal descentralitzada i restabliment del municipi de la Canonja Es dissol, amb l'entrada en vigor de la Llei, l'entitat municipal descentralitzada de la Canonja.
Sisena Instruments urbanístics en tràmit de l'Ajuntament de Tarragona Les determinacions dels instruments urbanístics de l'Ajuntament de Tarragona que afecten el terme municipal de la Canonja i que estan en tramitació a l'entrada en vigor d'aquesta llei s'han d'adequar a la realitat derivada de la creació del municipi de la Canonja.
Setena Adscripció territorial del municipi de la Canonja El que estableix l'article 2.2 s'entén sens perjudici de la futura adscripció que ha de correspondre al municipi de la Canonja, d'acord amb el que determini la Llei de vegueries.
Disposicions finals
Primera Habilitació per a dictar reglaments S'autoritza el Govern de la Generalitat i el departament competent en matèria d'administració local per a dictar les disposicions necessàries per a executar aquesta llei.
Segona Entrada en vigor Aquesta llei entra en vigor en el termini de sis mesos des de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
Per tant, ordeno que tots els ciutadans als quals sigui d’aplicació aquesta Llei cooperin al seu compliment i que els tribunals i les autoritats als quals pertoqui la facin complir.
Palau de la Generalitat, 22 d’abril de 2010
José Montilla i Aguilera President de la Generalitat de Catalunya
Jordi Ausàs i Coll Conseller de Governació i Administracions Públiques
Annex Plànol i descripció cartogràica del terme del municipi de la Canonja