OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Decret 95/1986 sobre la denominació oficial del municipi de Massalfassar

L’Ajuntament de Massalfassar (València), en sessió celebrada el dia 13 de febrer de 1986, acordà sol·licitar el canvi del nom actual del Municipi pel de Massalfassar.
L’Institut de Filologia Valenciana de la Universitat de València i el Gabinet d’Ús i Ensenyament del Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència consideren correcta en valencià la grafia de Massalfassar.
La Llei de la Generalitat Valenciana 4/1983, de 23 de novembre, d’Ús i Ensenyament del Valencià, disposa en l’article 15.1 que correspon al Govern Valencià determinar els noms oficials dels Municipis de la Comunitat Valenciana.
En atenció d’aquests motius, vist l’expedient instruït per l’Ajuntament de Masalfasar (València) per a l’alteració de la denominació actual per la de Massalfassar, i d’acord amb la proposta elevada per la Conselleria d’Administració pública, en què s’acredita el compliment de les prescripcions exigides en la legislació vigent, amb la deliberació prèvia del Consell en la reunió del dia 21 de juliol de 1986,
Decrete:
Article únic
L’actual Municipi de Masalfasar de la Província de València es denominarà Massalfassar. Les referències que al nom antic s’haguessen realitzat pels òrgans de l’Estat o d’altres organismes públics s’entendran fetes, d’ara endavant, a la nova denominació.
València, 21 de juliol de 1986.
El President de la Generalitat,
JOAN LERMA I BLASCO
El Conseller d’Administració Pública,
VICENT SOLER I MARCO

## Decrets que regulen l'alteració dels topònims valencians

* Decret 74/1984, de regulació de l'alteració del nom dels municipis valencians
* Decret 58/1992, de regulació de l'alteració del nom dels municipis valencians

## Enllaços relacionats amb el decret i el municipi

* La publicació del decret al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, DOGV
* El municipi de Massalfassar a la Viquipèdia
* La pàgina web de l’Ajuntament de Massalfassar

## Enllaços diversos

* Llista dels municipis del País Valencià
* Llista dels municipis del País Valencià que han adaptat el topònim en valencià
* Llista dels municipis del País Valencià que tenen el topònim oficial diferent de la forma tradicional en valencià
* Llista dels decrets que oficialitzen els topònims en valencià
* Llista de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua dels municipis valencians
* Pàgina Eines de Llengua de la Coordinadora de Dinamització Lingüística del País Valencià sobre els canvis de denominació dels municipis del País Valencià
* Llei d’ús i ensenyament del valencià
* Pàgina web del Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, DOCV, que quan es va publicar aquest decret era el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, DOGV
# Decret 91/1992 sobre la denominació oficial del municipi de Vilar de Canes

L’Ajuntament de Villar de Canes (Castelló), en sessió celebrada el dia de 25 d’octubre de 1991, va sol·licitar el canvi del nom actual del municipi per la forma tradicional en valencià, Vilar de Canes.
La Direcció General de Política Lingüística de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, considera correcta en valencià la grafia de Vilar de Canes.
La Llei de la Generalitat Valenciana 4/1983, de 23 de novembre, d’Ús i Ensenyament del Valencià, disposa en l’article 15.1 que correspon al Govern Valencià determinar els noms oficials dels municipis de la Comunitat Valenciana.
Per tot açò, vist l’expedient instruït per l’Ajuntament de Villar de Canes per a l’alteració de la denominació actual per la forma tradicional en valencià de Vilar de Canes, en el qual s’acredita l’acompliment de les prescripcions exigides en la legislació vigent, a proposta del Conseller d’Administració Pública, la deliberació prèvia del Govern Valencià en la reunió del dia 8 de juny de 1992,
Decrete
Article únic
L’actual municipi de Villar de Canes de la província de Castelló adoptarà la forma tradicional en valencià de Vilar de Canes. Les referències que a l’antic nom hagen estat realitzades pels òrgans de l’Estat o per altres organismes públics s’entendran fetes, d’ara endavant, a la nova denominació.
València, 8 de juny de 1992.
El President de la Generalitat Valenciana,
JOAN LERMA I BLASCO
El Conseller d’Administració Pública,
EMÈRIT BONO I MARTÍNEZ

## Decrets que regulen l’alteració dels topònims valencians

* Decret 74/1984, de regulació de l'alteració del nom dels municipis valencians
* Decret 58/1992, de regulació de l'alteració del nom dels municipis valencians

## Enllaços relacionats amb el decret i el municipi

* La publicació del decret al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, DOGV
* El municipi de Vilar de Canes a la Viquipèdia
* La pàgina web de l’Ajuntament de Vilar de Canes

## Enllaços diversos

* Llista dels municipis del País Valencià
* Llista dels municipis del País Valencià que han adaptat el topònim en valencià
* Llista dels municipis del País Valencià que tenen el topònim oficial diferent de la forma tradicional en valencià
* Llista dels decrets que oficialitzen els topònims en valencià
* Llista de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua dels municipis valencians
* Pàgina Eines de Llengua de la Coordinadora de Dinamització Lingüística del País Valencià sobre els canvis de denominació dels municipis del País Valencià
* Llei d'ús i ensenyament del valencià
* Pàgina web del Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, DOCV, que quan es va publicar aquest decret era el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, DOGV
# Decret 99/1992 sobre la denominació oficial del municipi de la Torre d'en Besora

L’Ajuntament de Torre Embesora (Castelló), en sessió realitzada el dia 22 de novembre de 1991, va sol·licitar el canvi del nom actual del municipi per la forma tradicional valenciana de la Torre d’En Besora.
La Direcció General de Política Lingüística de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència considera que és correcta en valencià la grafia, la Torre d’En Besora.
La Llei de la Generalitat Valenciana 4/1983, de 23 de novembre, d’Ús i Ensenyament del Valencià, disposa en l’article 15.1 que correspon al Govern Valencià determinar els noms oficials dels municipis de la Comunitat Valenciana.
Per tant, vist l’expedient instruït per l’Ajuntament de Torre Embesora per a l’alteració de la denominació actual per la forma tradicional en valencià de la Torre d’En Besora, on s’acredita el compliment de les prescripcions exigides en la legislació vigent, a proposta del Conseller d’Administració Pública i la deliberació prèvia del Govern Valencià en la reunió del dia 22 de juny de 1992,
Decrete
Article únic
L’actual municipi de Torre Embesora de la província de Castelló adoptarà la forma tradicional en valencià la Torre d’En Besora. Les referències que a l’antic nom hagen fet els òrgans de l’Estat i altres organismes públics s’entendran fetes, a partir d’ara, a la nova denominació.
València, 22 de juny de 1992.
El President de la Generalitat Valenciana,
JOAN LERMA I BLASCO
El Conseller d’Administració Pública,
EMÈRIT BONO I MARTÍNEZ

## Nota

Tot i que el decret oficialitza la forma la Torre d’En Besora, actualment la Generalitat Valenciana reconeix oficialment el nom de la Torre d’en Besora, amb l’article en minúscula, tal com marca la normativa ortogràfica per als topònims.

## Decrets que regulen l’alteració dels topònims valencians

* Decret 74/1984, de regulació de l'alteració del nom dels municipis valencians
* Decret 58/1992, de regulació de l'alteració del nom dels municipis valencians

## Enllaços relacionats amb el decret i el municipi

* La publicació del decret al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, DOGV
* El municipi de la Torre d’en Besora a la Viquipèdia
* La pàgina web de l’Ajuntament de la Torre d’en Besora

## Enllaços diversos

* Llista dels municipis del País Valencià
* Llista dels municipis del País Valencià que han adaptat el topònim en valencià
* Llista dels municipis del País Valencià que tenen el topònim oficial diferent de la forma tradicional en valencià
* Llista dels decrets que oficialitzen els topònims en valencià
* Llista de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua dels municipis valencians
* Pàgina Eines de Llengua de la Coordinadora de Dinamització Lingüística del País Valencià sobre els canvis de denominació dels municipis del País Valencià
* Llei d'ús i ensenyament del valencià
* Pàgina web del Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, DOCV, que quan es va publicar aquest decret era el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, DOGV
# Decret 90/1992 sobre la denominació oficial del municipi del Verger

L’Ajuntament de Vergel, en sessió plenària de 28 de novembre de 1991, va sol·licitar el canvi del nom actual del municipi per la forma tradicional valenciana: el Verger.
La Direcció General de Política Lingüística, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència considera que és correcta en valencià la grafia el Verger.
La Llei de la Generalitat Valenciana 4/1983, de 23 de novembre, d’Ús i Ensenyament del Valencià, disposa en l’article 15.1 que correspon al Govern Valencià determinar els noms oficials dels municipis de la Comunitat Valenciana.
Per tant, vist l’expedient instruït per l’Ajuntament de Vergel per a l’alteració de la denominació actual del municipi per la forma tradicional en valencià el Verger, on s’acredita el compliment de les prescripcions exigides en la legislació vigent, a proposta del Conseller d’Administració Pública i amb la deliberació prèvia del Govern Valencià, en la reunió del dia 8 de juny de 1992,
Decrete
Article únic
L’actual municipi de Vergel, de la província d’Alacant, adoptarà la forma tradicional en valencià: el Verger. Les referències que a l’antic nom hagen fet els òrgans de l’Estat i altres organismes públics s’entendran fetes, a partir d’ara, a la nova denominació.
Valencia, 8 de juny de 1992.
El President de la Generalitat Valenciana,
JOAN LERMA I BLASCO
El Conseller d’Administració Pública,
EMÈRIT BONO I MARTÍNEZ

## Decrets que regulen l’alteració dels topònims valencians

* Decret 74/1984, de regulació de l'alteració del nom dels municipis valencians
* Decret 58/1992, de regulació de l'alteració del nom dels municipis valencians

## Enllaços relacionats amb el decret i el municipi

* La publicació del decret al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, DOGV
* El municipi del Verger a la Viquipèdia
* La pàgina web de l’Ajuntament del Verger

## Enllaços diversos

* Llista dels municipis del País Valencià
* Llista dels municipis del País Valencià que han adaptat el topònim en valencià
* Llista dels municipis del País Valencià que tenen el topònim oficial diferent de la forma tradicional en valencià
* Llista dels decrets que oficialitzen els topònims en valencià
* Llista de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua dels municipis valencians
* Pàgina Eines de Llengua de la Coordinadora de Dinamització Lingüística del País Valencià sobre els canvis de denominació dels municipis del País Valencià
* Llei d'ús i ensenyament del valencià
* Pàgina web del Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, DOCV, que quan es va publicar aquest decret era el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, DOGV
# Decret 93/1986 sobre la denominació oficial del municipi d'Aigües

L’Ajuntament de Aguas de Busot (Alacant), en sessió celebrada el dia 25 de gener de 1983, acordà sol·licitar el canvi del nom actual del Municipi pel d’Aigües.
L’Institut de Filologia Valenciana de la Universitat de València i el Gabinet d’Ús i Ensenyament del Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, consideren correcta en valencià la grafia d’Aigües.
La Llei de la Generalitat Valenciana 4/1983, de 23 de novembre, d’Ús i Ensenyament del Valencià, disposa en l’article 15.1 que correspon al Govern Valencià determinar els noms oficials dels Municipis de la Comunitat Valenciana.
En atenció d’aquests motius, vist l’expedient instruït per l’Ajuntament de Aguas de Busot (Alacant) per a l’alteració de la denominació actual per la d’Aigües, i d’acord amb la proposta elevada per la Conselleria d’Administració Pública, en què s’acredita el compliment de les prescripcions exigides en la legislació vigent, amb la deliberació prèvia del Consell en la reunió del dia 21 de juliol de 1986,
Decrete:
Article únic
L’actual Municipi de Aguas de Busot de la Província d’Alacant es denominarà Aigües. Les referències que al nom antic s’haguessen realitzat pels òrgans de l’Estat o d’altres organismes públics s’entendran fetes, d’ara endavant, a la nova denominació.
València, a 21 de juliol de 1986.
El President de la Generalitat,
JOAN LERMA I BLASCO
El Conseller d’Administració Pública,
VICENT SOLER I MARCO

## Decrets que regulen l'alteració dels topònims valencians

* Decret 74/1984, de regulació de l'alteració del nom dels municipis valencians
* Decret 58/1992, de regulació de l'alteració del nom dels municipis valencians

## Enllaços relacionats amb el decret i el municipi

* La publicació del decret al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, DOGV
* El municipi d’Aigües a la Viquipèdia
* La pàgina web de l’Ajuntament d’Aigües

## Enllaços diversos

* Llista dels municipis del País Valencià
* Llista dels municipis del País Valencià que han adaptat el topònim en valencià
* Llista dels municipis del País Valencià que tenen el topònim oficial diferent de la forma tradicional en valencià
* Llista dels decrets que oficialitzen els topònims en valencià
* Llista de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua dels municipis valencians
* Pàgina Eines de Llengua de la Coordinadora de Dinamització Lingüística del País Valencià sobre els canvis de denominació dels municipis del País Valencià
* Llei d’ús i ensenyament del valencià
* Pàgina web del Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, DOCV, que quan es va publicar aquest decret era el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, DOGV
# Decret de 10 de març de 1980, que atorga la Medalla d'or de la Generalitat de Catalunya al senyor Salvador Espriu i Castelló

Per tal d'honorar i distingir el senyor Salvador Espriu i Castelló, figura eminent de les lletres catalanes, que amb constant tenacitat ha contribuït a enaltir la nostra poesia, la prosa, la crítica i el teatre amb una producció d'inesgotable riquesa, reconeguda arreu del món; així mateix, per tal com, al llarg de prop de cinquanta anys, la presència de Salvador Espriu s'ha mantingut en el nivell més alt de la cultura catalana i la seva obra representa l'assumpció de la tradició literària de tots els temps, recreada amb estil personal i situada en el context de la Catalunya actual, de la qual canta les desfetes i les esperances amb un classicisme que incorpora continguts i formes de l'epopeia universal; d'acord amb el que disposa l'article segon del Decret del 17 d'abril de 1978 de creació de la Medalla de la Generalitat de Catalunya, a proposta del Conseller d'Ensenyament i Cultura i d'acord amb el Consell Executiu,
Decreto:
Article únic. — Atorgar al senyor Salvador Espriu i Castelló la Medalla de la Generalitat de Catalunya, en la categoria d'or, en reconeixement de la valuosa aportació a la literatura catalana.
Barcelona, 10 de març de 1980
Pere Pi-Sunyer i Bayo Conseller d'Ensenyament i Cultura
# Els astres

    Astres de foc poblant de nit els cels llunyans,
    astres muts girant sense veure-hi, glaçats sempre,
    ens arrenqueu del cor els dies de l'ahir,
    ens tireu sense miraments als endemans,
    i plorem, i els crits que us adrecem són ben vans.
    I, ja que cal, us seguirem, lligats de braços,
    girats els ulls al vostre esclat, pur i amarg.
    Pel vostre aspecte, tota dolor poc importa.
    Callem, nosaltres, trontollem pels camins nostres.
    És, tot d’una, ara aquí al cor, el seu foc diví.
# Els cecs

Els cecs
Contempla'ls bé, mon ànima; són verament afrosos; ridículs maniquins forçosament noctàmbuls, obren qui sap vers on llurs esguards tenebrosos i semblen singulars i terribles somnàmbuls.
De llurs ulls la divina claror s'és extingida mes resten fits enlaire, guaitant molt lluny, talment; i mai veureu que torcin meditabundament, vers el sòl que trepitgen, la testa decandida.
I així van travessant el negre il·limitat, aquest germà eternal del silenci. Oh, ciutat! Entant que al nostre entorn cantes i rius, folgaire,
fanàtic del plaer fins a l'atrocitat, com ells també faig via, i mig desconcertat, em dic: què és el que cerquen tots aquests cecs, enlaire?
# Els ametllers

| Imatge de desambiguació | Aquesta és una pàgina de desambiguació. És a dir, una pàgina que us porta cap a d'altres amb el mateix nom. Si un enllaç us ha portat fins ací podeu tornar enrere per arreglar-lo i fer-lo enllaçar a la pàgina més adient. |
Els ametllers pot tenir els següents significats:

## Vegeu també

* MARAGALL, Joan: L'ametller part de les Obres completes d'en Joan Maragall. Serie Catalana. Poesies I. Gustau Gili editor, Barcelona: 1912. Pàg. 247.
# Els ballaires dintre un sac

Ja n'hi avia tres quatre que ballaven dintre un sac: l'un n'era lo senyor batlle, l'altre lo regidô en cap... Jo que no ballo ni trumfo amb dònes, jo que no ballo ni trumfo amb cap. ... l'altre n'era lo vicari, que dançava més que cap. Ja n'ha vingut el dimoni i se n'ha emportat el sac. Jo que no ballo ni trumfo amb dònes, jo que no ballo ni trumfo amb cap.
# La Divina Comèdia. Infern (1921)/Cant IX

Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/75 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/76 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/77 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/78 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/79 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/80 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/81 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/82
# La Divina Comèdia. Infern (1921)/Cant XI

Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/91 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/92 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/93 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/94 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/95 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/96 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/97
# La Divina Comèdia. Infern (1921)/Cant XII

Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/98 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/99 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/100 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/101 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/102 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/103 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/104 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/105 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/106
# La Divina Comèdia. Infern (1921)/Cant XIII

Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/107 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/108 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/109 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/110 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/111 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/112 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/113 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/114 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/115
# La Divina Comèdia. Infern (1921)/Cant X

Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/83 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/84 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/85 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/86 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/87 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/88 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/89 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/90
# La Divina Comèdia. Infern (1921)/Cant XIV

Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/116 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/117 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/118 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/119 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/120 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/121 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/122 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/123 Pàgina:La Divina Comèdia. Infern (1921).djvu/124
# Llengua i cultura a l'Alguer durant el segle XVIII: Bartomeu Simon

* Introducció.
* Sigles bibliogràfiques.
PRIMERA PART - AMBIENT CULTURAL A SARDENYA DURANT EL SEGLE XVIII (1720-1817)
* I.- EL CONTEXT POLÍTIC.
* II.- EL MOSAIC LINGÜÍSTIC.
   * II.1.- El sard: decadència i represa.
      * II.1.1.- El període de decadència
      * II.1.2.- El teatre sacre
      * II.1.3.- Els goigs
      * II.1.4.- El renaixement de la literatura culta
   * II.2.- La consolidació del castellà a la primera meitat del segle XVIII.
      * II.2.1.- Substitució del català pel castellà com a llengua oficial
      * II.2.2.- L'apogeu de la literatura castellana
   * II.3.- La italianització durant la segona meitat del segle XVIII.
      * II.3.1.- Les primeres temptatives d'introducció de l'italià
      * II.3.2.- La reforma educativa i la introducció de l'italià a l'ensenyament
      * II.3.3.- Assimilació dels corrents literaris italians: l'Arcàdia|II.3.3.- Assimilació dels corrents literaris italians: l'Arcàdia
      * II.3.4.- La substitució del castellà per l'italià com a llengua oficial
   * II.4.- El reducte català de l'Alguer.
      * II.4.1.- Pervivència del català fora de l'Alguer
      * II.4.2.- Pervivència del català en la documentació oficial algueresa
      * II.4.3.- La literatura popular: els goigs
      * II.4.4.- Les acadèmies literàries
      * II.4.5.- Els reculls poètics
      * II.4.6.- L'obra catalana del canonge Antoni Miquel Urgias
SEGONA PART - BARTOMEU SIMON
   * III.1.- Formació.
   * III.2.- Entroncament amb la família Delitala.
   * III.3.- Activitat pública.
   * III.4.- Infància i estudis dels seus fills.
   * III.5.- Darrers anys a l'Alguer.
   * III.6.- Establiment a Càller.
   * III.7.- Correspondència amb el fill Domènec.
   * III.8.- Trajectòria professional dels seus fills.
   * III.9.- Davallada econòmica.
   * III.10.- Els anys precedents a l'expulsió de Càller.
   * III.11.- Disgregació de la família.
   * III.12.- Darrers anys i mort.
   * IV.1.- El comportament idiomàtic.
   * IV.2.- Bartomeu Simon i l'obra literària dels seus fills.
   * IV.3.- Lectures.
TERCERA PART - L'OBRA LITERÀRIA
   * V.1.- Poesia en italià d'àmbit familiar.
   * V.2.- Poesia amorosa: el "cicle d'Anarda".
   * V.3.- Poesia patriòtica en català, castellà i sard.
   * V.4.- Poesies dedicades.
   * V.5.- La "Confutazione al poema titolato La Diffesa".
   * V.6.- La "Resposta de una dama a un canòngie".
   * I.7.- El "cicle d'Aleix".
   * V.8.- Altres poesies en català.
* VI.- CARACTERÍSTIQUES GENERALS DE L'OBRA POÈTICA EN CATALÀ.
* CONCLUSIÓ.
TEXTS
   * Text 1
   * Text 2
   * Text 3
   * Text 4
   * Text 5
   * Text 6
   * Text 7
   * Text 8
   * Text 9
   * TEXT 1
   * TEXT 2
   * TEXT 3
   * TEXT 4
   * TEXT 5
   * TEXT 6
   * TEXT 7
   * TEXT 8
   * TEXT 9
APÈNDIXS
* APÈNDIX 1
* APÈNDIX 2
* APÈNDIX 3
* APÈNDIX 4
* APÈNDIX 5
* APÈNDIX 6
* APÈNDIX 7
* APÈNDIX 8
BIBLIOGRAFIA
* OBRES CONTEMPORÀNIES A L'AUTOR
* BIBLIOGRAFIA GENERAL