OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Lo jorn ha por de perdre sa claror

| Imatge de desambiguació | Aquesta és una pàgina de desambiguació. És a dir, una pàgina que us porta cap a d'altres amb el mateix nom. Si un enllaç us ha portat fins ací podeu tornar enrere per arreglar-lo i fer-lo enllaçar a la pàgina més adient. |
Lo jorn ha por de perdre sa claror pot tenir els següents significats:
* Lo jorn ha pór de perdre sa claror, a Obras del poeta valenciá Ausias March publicadas tenint al devant las edicions de 1539, 1545, 1555 y 1560 per Francesch Fayos y Antony, sócio corresponsal de Lo Rat-Penat, Societat d'amadors de les glories de Valencia y son antich realme, acompanyadas d'un prólech. Joan Roca y Bros, Barcelona, 1884.
* Lo jorn ha por / de perdre sa calor, a Les obres del valeros y extrenu caualler uigil y elegantissim poeta Ausiàs March. Manuscrit de la Real Biblioteca El Escorial, Sig. L.III.26. 1546-1547.

## Altres versions

Lo jorn ha por de perdre sa claror quant ve la nit qu·espandeix ses tenebres; pochs animals no cloen les palpebres, e los malalts crexen de llur dolor. Los malfactors volgren tot l'any duràs perqué llurs mals haguessen cobriment, mas yo qui visch menys de par, en turment e sens mal fer, volgra que tost passàs.
E d'altra part faç pus que si matàs mil homens justs, menys d'alguna mercé, car tots mos ginys yo solt per trahir-me; e no cuydeu que·l jorn me n'escusàs, ans en la nit treball rompent ma penssa perqué·n lo jorn lo trahiment cometa; por de morir ne de fer vida streta no·m toll esforç per donar-me offensa.
Tornada
Plena de seny, mon enteniment pensa com abtament lo laç d'Amor se meta; sens aturar, pas tenint via dreta; vaig a la fi si mercé no·m deffensa.
Font: Bloc personal DMRQ, sine data
# Lo gayter del Llobregat (1888)

LO
GAYTER DEL LLOBREGAT
POESÍAS
DE
D. JOAQUIM RUBIÓ Y ORS,
MESTRE EN GAY SABER, PRESIDENT DE LA REAL ACADEMIA DE BONAS LLETRAS DE BARCELONA, SOCI CORRESPONENT DE LAS DE LA LLENGUA ESPAÑOLA Y DE LA HISTORIA, ETC., ETC.
--- EDICIO POLÍGLOTA ---
VOLUM PRIMER
1839-1841
BARCELONA ESTAMPA DE JAUME JEPÚS Y ROVIRALTA carrer del notariat, número 9 1888
# Lo gayter del Llobregat (1888) - Dedicatòria

A
CATALUNYA,
SA BENVOLGUDA PATRIA,
TAN DESGRACIADA AVUY, DECAYGUDA Y MAL MENADA
COM GRAN, RESPECTADA Y PODEROSA
FOU EN LOS ANTICHS TEMPS,
GRACIAS Á SA FE EN JESUCRIST,
Á SON DIGNE RESPECTE Á SOS COMPTES-REYS,
Á SON AMOR INALTERABLE Á SOS FURS,
DEDICA
AQUEIXA NOVA EDICIÒ DE SAS POESÍAS CATALANAS,
DONADA Á LLUM PERA COMMEMORAR
LO QUINQUAGÉSSIM ANIVERSARI
DE LA PUBLICACIÒ DE LA PRIMERA DE AQUELLAS,
(LO 16 DE FEBRER DE 1839),
LO MÉS ENTUSIASTA DELS SEUS FILLS Y LO MÉS HUMIL
DELS SEUS POETAS,
Joaquim Rubió y Ors.
# Lo gayter del Llobregat (1888) - Lo gayter del Llobregat

- ¿Si 't donás la sua corona Un rey y 'l ceptre de plata, Y son mantell d' escarlata. Y son trono enjoyellat, ¿Pera esser rey deixarias Tas baladas amorosas, Ni tas montanyas frondosas, Ni ton joyós Llobregat?
Si 't prometés un rey moro Perlas ricas y galanas, Y son bordell de sultanas, Y son palau encantat, ¿Darías, Gayter, ta dolsa Cabanya que 'l vent oreja, Ton llit d' herbas qu' espurneja Lo caudalós Llobregat?
 Si 't regalás, Gayte', un mágich Sos castells de núvols blaus, Y sos follets y palaus D' estrelletas esmaltats; ¿Oblidarías per ells Las neus, las boyras, los rius, Las frescas nits dels estius, Las nines del Llobregat?
 — No, nineta; puig més valen Ma gayta de drap vermell Y mon capot, que 'l mantell De un rey, de perlas brodat; Y més que 'ls palaus moruns Val ma cabanya enramada Ab las flors que ma estimada Roba 'l matí al Llobregat.
 Y molt més que 'ls castells mágichs De núvols blaus Monseny val, Ab sas rocas de coral, Y ab son front altiu nevat,
Y las fredas nits d' hivern En que 'ns sorpren lo nou jorn Narrant de la llar entorn Rondallas del Llobregat.
 Puig per més que li donás Un rey son ceptre de plata, Y son mantell d' escarlata, Y son trono enjoyellat, Fins d' esser rey deixaría Per sas trobas amorosas Y sas montanyas frondosas Lo Gayter del Llobregat.»
# Lo gayter del Llobregat (poema)

«Si et donàs la sua corona un rei, i el ceptre de plata i son mantell d’escarlata i son tron enjoiellat, ¿per a ser rei deixaries tes balades amoroses ni tes muntanyes frondoses ni ton joiós Llobregat?
Si et prometés un rei moro perles riques i galanes i son bordell de sultanes i son palau encantat, ¿daries, Gaiter, ta dolça cabanya que el vent oreja, ton llit d’herbes que espurneja, lo cabalós Llobregat?
Si et regalàs, Gaiter, un màgic sos castells de núvols blaus i sos follets i palaus d’estrelletes esmaltat, ¿oblidaries per ells les neus, les boires, los rius, les fresques nits dels estius, les nines del Llobregat?»
«No, nineta; pus me valen ma gaita de drap vermell i mon capot, que el mantell d’un rei, de perles brodat; pus més que els palaus moruns val ma cabanya enramada ab les flors que ma estimada roba el matí al Llobregat.
I més que los castells màgics de núvols blaus Montseny val, ab ses roques de coral i ab son front altiu nevat i les fredes nits d’hivern en què ens sorprén lo nou jorn referint del foc entorn rondalles del Llobregat.
Pus, per més que li donàs un rei son ceptre de plata i son mantell d’escarlata i son tron enjoiellat, fins de ser rei deixaria per ses trobes amoroses i ses muntanyes frondoses lo Gaiter del Llobregat.»
# Decret 340/1996, de 29 d'octubre, pel qual s'autoritza la Biblioteca de Catalunya per constituir el Consorci de Biblioteques Universitàries de Catalunya

Per això, atès el que disposa l'article 55 de la Llei 13/1989, d'organització, procediment i règim jurídic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya;
A proposta del conseller de Cultura i d'acord amb el Govern,
Decreto:
—1S'autoritza la Biblioteca de Catalunya per tal de constituir el Consorci de Biblioteques Universitàries de Catalunya, juntament amb la Universitat de Barcelona, la Universitat Autònoma de Barcelona, la Universitat Politècnica de Catalunya, la Universitat Pompeu Fabra, la Universitat de Girona, la Universitat de Lleida, la Universitat Rovira i Virgili i la Universitat Oberta de Catalunya.
—2S'aproven els Estatuts del Consorci, que es publiquen annexos al present Decret. L'aprovació dels Estatuts i en especial de l'article 19.b) no implica cap obligació per a l'Administració de la Generalitat en relació amb el finançament del Consorci, al marge de les obligacions econòmiques que puguin correspondre a la Biblioteca de Catalunya com a ens consorciat.
Barcelona, 29 d'octubre de 1996
Jordi Pujol President de la Generalitat de Catalunya
Joan M. Pujals i Vallvè Conseller de Cultura

## ESTATUTS del Consorci de Biblioteques Universitàries de Catalunya
### Capítol 1. Disposicions generals
##### Article 1

La Universitat de Barcelona, la Universitat Autònoma de Barcelona, la Universitat Politècnica de Catalunya, la Universitat Pompeu Fabra, la Universitat de Girona, la Universitat de Lleida, la Universitat Rovira i Virgili, la Universitat Oberta de Catalunya i la Biblioteca de Catalunya constitueixen un consorci amb el nom de Consorci de Biblioteques Universitàries de Catalunya, amb l'objectiu fonamental de millorar la qualitat dels serveis bibliotecaris a través de la cooperació interbibliotecària i amb les finalitats següents:

#### Article 2

El Consorci de Biblioteques Universitàries de Catalunya té caràcter voluntari i indefinit, és una entitat de dret públic i es regeix pels seus Estatuts i supletòriament per la legislació aplicable d'acord amb l'ordenament jurídic.

#### Article 3

El Consorci de Biblioteques Universitàries de Catalunya té personalitat jurídica pròpia per al compliment de les seves finalitats i pot realitzar actes d'administració o de disposició de béns, celebració de contractes i, en general, tots els actes necessaris per assolir, d'acord amb la legislació aplicable a cada supòsit, els objectius que estableixen aquests Estatuts.

#### Article 4

El Consorci de Biblioteques Universitàries de Catalunya tindrà la seva seu a Barcelona, a l'edifici TL del campus nord de la Universitat Politècnica de Catalunya (c. Jordi Girona, 29). No obstant això, es pot canviar el domicili del Consorci per acord del Consell de Govern.

#### Article 5

La integració en el Consorci d'altres organismes o entitats, amb l'acceptació prèvia dels presents Estatuts, es regirà pel que preveu l'article 13 d'aquests i comportarà l'adequació en la composició de l'estructura organitzativa del centre.
# Decret 34/1988 sobre la denominació oficial del municipi d'Aielo de Malferit

L’Ajuntament d’Ayelo de Malferit, en la sessió del dia 19 de novembre de 1987, acordà sol·licitar el canvi del nom actual del Municipi pel d’Aielo de Malferit.
El Gabinet d’Ús i Ensenyament del Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència considera correcta en valencià, la grafia d’Aielo de Malferit.
La Llei de la Generalitat Valenciana 4/1983, de 23 de novembre, d’Ús i Ensenyament del Valencià, disposa en l’article 15.1 que correspon al Consell de la Generalitat Valenciana determinar els noms oficials dels Municipis de la Comunitat Valenciana.
En atenció d’aquests motius, vist l’expedient instruït per l’Ajuntament d’Ayelo de Malferit per a l’alteració de la denominació actual per la d’Aielo de Malferit, i a proposta del Conseller d’Administració Pública, amb la deliberació prèvia del Consell de la Generalitat Valenciana en la reunió del dia 21 de març de 1988,
Decrete:
Article únic
L’actual Municipi d’Ayelo de Malferit, de la Província de Valencia, es denominarà Aielo de Malferit. Les referències que al nom antic haguessen realitzat els òrgans de l’Estat o d’altres Organismes públics es consideraran fetes, d’ara endavant, a la nova denominació.
Valencia, 21 de març de 1988.
El President de la Generalitat,
JOAN LERMA I BLASCO
El Conseller d’Administració Pública,
JOAQUIM AZAGRA I ROS

## Decrets que regulen l’alteració dels topònims valencians

* Decret 74/1984, de regulació de l'alteració del nom dels municipis valencians
* Decret 58/1992, de regulació de l'alteració del nom dels municipis valencians

## Enllaços relacionats amb el decret i el municipi

* La publicació del decret al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, DOGV
* El municipi d’Aielo de Malferit a la Viquipèdia
* La pàgina web de l’Ajuntament d’Aielo de Malferit

## Enllaços diversos

* Llista dels municipis del País Valencià
* Llista dels municipis del País Valencià que han adaptat el topònim en valencià
* Llista dels municipis del País Valencià que tenen el topònim oficial diferent de la forma tradicional en valencià
* Llista dels decrets que oficialitzen els topònims en valencià
* Llista de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua dels municipis valencians
* Pàgina Eines de Llengua de la Coordinadora de Dinamització Lingüística del País Valencià sobre els canvis de denominació dels municipis del País Valencià
* Llei d’ús i ensenyament del valencià
* Pàgina web del Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, DOCV, que quan es va publicar aquest decret era el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, DOGV
# Decret 30/1992 sobre la denominació oficial del municipi de Guadassuar

L’Ajuntament de Guadasuar, en sessió del dia 5 de setembre de 1991, va acordar sol.licitar el canvi del nom actual del municipi per la forma tradicional en valencià Guadassuar.
La Direcció General de Política Lingüística, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, considera correcta en valencià la grafia de Guadassuar.
La Llei de la Generalitat Valenciana 4/1983, de 23 de novembre, d’Ús i Ensenyament del Valencià, disposa en l’article 15.1 que correspon al Govern valencià determinar els noms oficials dels municipis de la Comunitat Valenciana.
Per aquesta raó, vist l’expedient instruït per l’Ajuntament de Guadasuar per a l’alteració de la denominació actual per la forma tradicional en valencià Guadassuar, en el qual s’acredita el compliment de les prescripcions exigides en la legislació vigent, a proposta del Conseller d’Administració Pública, i prèvia la deliberació del Govern Valencià en la reunió de 2 de març de 1992,
Decrete:
Article únic
L’actual municipi de Guadasuar de la província de València adoptarà la forma tradicional en valencià Guadassuar. Les referències que a l’antic nom hagen fet els òrgans de l’estat i altres organismes públics, s’entendran fetes a partir d’ara a la nova denominació.
Valencia, 2 de març de 1992.
El President de la Generalitat Valenciana,
JOAN LERMA I BLASCO
El Conseller d’Administració Pública,
EMÈRIT BONO I MARTÍNEZ

## Decrets que regulen l'alteració dels topònims valencians

* Decret 74/1984, de regulació de l'alteració del nom dels municipis valencians
* Decret 58/1992, de regulació de l'alteració del nom dels municipis valencians

## Enllaços relacionats amb el decret i el municipi

* La publicació del decret al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, DOGV
* El municipi de Guadassuar a la Viquipèdia
* La pàgina web de l’Ajuntament de Guadassuar

## Enllaços diversos

* Llista dels municipis del País Valencià
* Llista dels municipis del País Valencià que han adaptat el topònim en valencià
* Llista dels municipis del País Valencià que tenen el topònim oficial diferent de la forma tradicional en valencià
* Llista dels decrets que oficialitzen els topònims en valencià
* Llista de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua dels municipis valencians
* Pàgina Eines de Llengua de la Coordinadora de Dinamització Lingüística del País Valencià sobre els canvis de denominació dels municipis del País Valencià
* Llei d'ús i ensenyament del valencià
* Pàgina web del Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, DOCV, que quan es va publicar aquest decret era el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, DOGV
# Decret 31/1992 sobre la denominació oficial del municipi de la Pobla Tornesa

L’Ajuntament de Puebla Tornesa, en la reunió del dia 10 d’agost de 1991, acordà sol·licitar el canvi del nom actual del municipi per la forma tradicional en valencià de la Pobla Tornesa.
La Direcció General de Política Lingüística de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, considera correcta en valencià la grafia de la Pobla Tornesa.
La Llei de la Generalitat Valenciana 4/1983, de 23 de novembre, d’Ús i Ensenyament del Valencià, disposa en l’article 15.1 que correspon al Govern valencià determinar els noms oficials dels municipis de la Comunitat Valenciana.
Per tant, vist l’expedient instruït per l’Ajuntament de Puebla Tornesa per a l’alteració de la denominació actual per la forma tradicional en valencià de la Pobla Tornesa, en el qual s’acredita el compliment de les prescripcions exigides en la legislació vigent, a proposta del Conseller d’Administració Pública, i amb la deliberació prèvia del Govern valencià, en la reunió de 2 de març de 1992,
Decrete
Article únic
L’actual municipi de Puebla Tornesa de la província de Castelló, adoptarà la forma tradicional en valencià de la Pobla Tornesa. Les referències que a l’antic nom realitzades per òrgans de l’Estat i per altres organismes públics s’entendran fetes, a partir d’ara, a la nova denominació.
València, 2 de març de 1992.
El President de la Generalitat Valenciana,
JOAN LERMA I BLASCO
El Conseller d’Administració Pública,
EMÈRIT BONO I MARTÍNEZ

## Decrets que regulen l'alteració dels topònims valencians

* Decret 74/1984, de regulació de l'alteració del nom dels municipis valencians
* Decret 58/1992, de regulació de l'alteració del nom dels municipis valencians

## Enllaços relacionats amb el decret i el municipi

* La publicació del decret al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, DOGV
* El municipi de la Pobla Tornesa a la Viquipèdia
* La pàgina web de l’Ajuntament de la Pobla Tornesa

## Enllaços diversos

* Llista dels municipis del País Valencià
* Llista dels municipis del País Valencià que han adaptat el topònim en valencià
* Llista dels municipis del País Valencià que tenen el topònim oficial diferent de la forma tradicional en valencià
* Llista dels decrets que oficialitzen els topònims en valencià
* Llista de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua dels municipis valencians
* Pàgina Eines de Llengua de la Coordinadora de Dinamització Lingüística del País Valencià sobre els canvis de denominació dels municipis del País Valencià
* Llei d'ús i ensenyament del valencià
* Pàgina web del Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, DOCV, que quan es va publicar aquest decret era el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, DOGV
# Quan siguis vella

    Quan siguis vella i cabellgrisa i, ensonyada,
    pesis figues vora el foc, pren el llibre aquest,
    llegeix-lo a poc a poc, i pensa en l’esguard dolç
    dels teus ulls d’abans, i en les seves ombres fondes.
    ¡Quants t’estimaren els moments de gràcia alegre,
    i la bellesa, amb amor fals o de debò!
    Un de sol estimà en tu l'ànim pelegrí
    i les penes d’aquell teu rostre variable.
    Corbant-te vora els capfoguers roents, llavors,
    murmura, un poc planyent-te’n, com l’amor fugia,
    dalt de les muntanyes enlaire se n'anava
    i la cara escondia enmig d’un fum d’estels.
# Quant heu cussir en los fets mundanals

* Edició de 1857, provinent de Historia de la lengua y de la literatura catalana de Magí Pers i Ramona
* Edició de 1994, provinent de Obra poètica editat per Josep Pujol
# Quan el pare no té pa

1. Quan el pare no té pa, la canalla, la canalla, quan el pare no té pa, la canalla fa ballar.
2. Quan el pare no té vi, la canalla, la canalla, quan el pare no té vi, la canalla fa dormir.
# Quan sóc a casa

No s'ha especificat cap font per a aquest text. Si us plau, especifiqueu l'edició de què es tracta, detallant autor, any i editorial, si s'escau, a la pàgina de discussió o a peu de pàgina.
QUAN SÓC A CASA
DE TOT PETIT QUE NO ME'N RECORDO GENS,
PRÓ DIU LA MARE QUE ELS FILLS SE M'ASSEMBLEN;
LA MÉS GRANDETA FA IMATGES DE RES,
LA MÉS MENUDA ES RABEJA PER TERRA _
DIU QUE JO HO FEIA IGUAL QUE UN PORQUET.
LA MÉS GRANDETA TÉ TRES ANYS I MIG
I VOL LA LLUNA DINTRE EL SEU SENATXO;
LA MÉS MENUDA DEU MESOS JA EM RIU,
DIU PAPA I MAMA I MENJA AMB NOSALTROS _
NO US PENSEU QUE LI DEM PA AMB VI.
AL BALLMANETES LES DUES HI SÓN,
LA MEVA FALDA NO ELS HI FACI GELOS;
SI L'EUCALIPTUS LLENÇA UN RAIG D'OLOR
DIU LA MÉS GRAN :_ MIRA, UN ARBRE DE PEIXOS _
LA MÉS PETITA PER RÊ ARRENCA UN PLOR.
J. Salvat-Papasseit
# Cançó del soldat

CANÇÓ DEL SOLDAT
Matí de Sant Joàn.
sorteig assenta plaça,
i tots els joves en massa
se n'hi van sospirant,
i el pobre que en treu negre
se'n va a casa plorant.
Me'n vaig a despedir
del pare i de la mare,
dels germans i germanes,
i de l'amor també;
me'n tinc d'anar a la guerra,
no sé si en tornaré
Ai mare, bé ho sabeu
que tinc d'anar a la guerra,
valga'm Déu, quina pena!
Quin desconsol tan gran!
Me'n tinc d'anar a la guerra,
a servir el rei vuit anys!
Partirem de Llansà
per anar dret Figueres,
seguirem les carreteres
passant per Mataró;
seguirem les Castelles,
Valencia i Aragó,
Adeu, vila de Madrid,
tens gran i rica vista;
per mi no hi ha vila més trista
com és la de Llansà, i ciutat com Barcelona
a Espanya no n'hi ha.
# Cançó futura

No s'ha especificat cap font per a aquest text. Si us plau, especifiqueu l'edició de què es tracta, detallant autor, any i editorial, si s'escau, a la pàgina de discussió o a peu de pàgina.
Guerra la guerra, fem-nos Gent de Castella deixeu-nos passar Feu-vos enrera la host vilana. La mar és nostra! la branca ufana quan l'estol passa. La malvestat s'és feta eixorca si som triomfants; serà la terra pels catalans. Duem estrella i penó barrat, guerra la guerra!-- L'ardit es bat per una engruna dolça de pau: si perd l'engruna vol llibertat. Serà la terra pels catalans. Gente castellana, l'allau no us val!
# Cap al tard

CAP AL TARD
poesies den
Joan Alcover y Maspons
BARCELONA
Gustau Gili editor
c. de l'Universitat-45 1909
| | Pàg. |
| Al lector | VII |
| La Balenguera | 3 |
| La Serra | 7 |
| L'ermitá qui capta | 14 |
| Cansó dels pins | 17 |
| El voltor de Miramar | 19 |
| La sirena | 23 |
| Notes de Deyá | 27 |
| El Rey | 31 |
| Ave-María | 37 |
| Miramar | 39 |
| Anacreòntica | 41 |
| Maternitat | 43 |
| Salutació | 45 |
| El vianant | 47 |
| Les Campanes | 53 |
| La Reliquia | 55 |
| Anyoransa | 59 |
| Desolació | 63 |
| Col·loqui | 65 |
| Dol | 69 |
| ______________________ ||
| La Llengua patria | 77 |
| La Creu | 81 |
| Morí jove | 91 |
| L'hoste | 95 |
| Als autors de Horacianes y Enllà | 99 |
| A-n En Matheu Rotger | 103 |
| A-n En Joaquim Ruyra | 105 |
| Lo foraster a Mallorca | 107 |
| La Cansó popular | 113 |
| Fill d'ánima | 115 |
| El cacich | 119 |
| Recort de Sóller | 123 |
| ______________________ ||
| Reyals mercès | 129 |
| L'Espurna | 135 |
| La llágrima | 143 |
| Dins lo temple | 145 |
| Quiromancia | 147 |
| Plor d'infants | 149 |
| Mallorca y Ramon Lull | 151 |
| ______________________ ||
| Notes | 159 |
# Cap al tard/A-n En Joaquim Ruyra

Brilla la paraula
d'un artista ver
en la bella faula
d'El país del pler.
La mà d'obra es fina,
preuat el joyell,
com de l'oficina
d'un Eloy novell.
Dintre l'arquimesa
no'n té de més rich
l'ideal princesa
de qui sou amich.
Tremoló de gotes
d'irisat vesllum,
qu'enfilàreu totes ab un raig de llum:
Collar de cinch vies
per un coll de neu…
Mestre, vostres di es
beneyesca Deu.
# Cap al tard/A-n En Matheu Rotger

Mercès, amich; hc fullejat ton llibre.
Brunyint el marbre d'una llengua morta,
hi talles de relleu altes figures, com en el fris d'un temple.   Entre les grans evocacions, imatges
de santedat y d'heroisme, alternen
inspiracions humils que'l privilegi
de l'amistat honora.
Així, l'ensomni de la nit cesaria
que ma rudesa modelà d'argila,
trelladares al bloch incommovible
que cisellava Horaci.
Els fulls de bronze burilats per Tácit, m'encomanaren la calor febrosa d'aquella Roma delirant que duya la mort en les entranyes.
Ab ritme tremolench el pols glatía, y en mon cervell alucinat, de sobte, rastre deixá de meteor esplèndit l'imperial tragedia.
Mes de bades en bái*bares estrofes volguí vessaria palpitant y viva. L'ona de foch emperesida hi passa, com entelat reflecte.
Tu, deslligantla de la rima indócil, en l'ampla majestat del metre helénich, la retornares a la llum y l' aura de la visió primera.
# Cançó del Programari Lliure
## Lletra

| Versió original ====================================== Join us now and share the software; You'll be free, hackers, you'll be free. x2 Hoarders may get piles of money, That is true, hackers, that is true. But they cannot help their neighbors; That's not good, hackers, that's not good. When we have enough free software At our call, hackers, at our call, We'll throw out those dirty licenses Ever more, hackers, ever more. Join us now and share the software; You'll be free, hackers, you'll be free. x2 | Traducció al català ====================================== Veniu a compartir amb nosaltres; Sereu lliures, hackers, sereu lliures. x2 Els avars poden fer molts calers, És ben cert, hackers, és ben cert. Però no pas ajudar als seus companys; Això no és bo, hackers, no és gens bo. Quan tinguem prou programari lliure I ho volguem, hackers, i ho volguem, Ens desfarem d'eixes llicències lletges Per sempre més, hackers, per sempre més. Veniu a compartir amb nosaltres; Sereu lliures, hackers, sereu lliures. x2 |

## Enllaços externs

* Pàgina de la cançó
* La versió cantada per Richard M. Stallman
* La versió rítmica per Thor
* La versió Funk del grup Fenster
* La versió brutaldeath metal de Jono Bacon
# Cançó nova

Una cançó vui cantar, no hi ha molt que s'es dictada, d'una minyona que hi ha dins Banyuls aposentada. N'es filla de bona gent, de bon pare i bona mare. Un dia jo l'encontrí més avallet de Sant Llatzer. Jo li dic:—Que Déu te guard, rosa fresca i colorada.— Ella'm diu:—Adéu, clavell cullit a la matinada. —Llicencia us vui demanar per dir-vos quatre paraules. Si us volieu casâ amb mi us faria demanar-vos. —No pot ser, lo jovenet, que'n só massa jova encara.— Quan el jove sent això en terra va caure en basca. —Aixequeu-vos, jovenet: no perdeu les confiances, que, si jo'm tinc de casar, sereu vós i no cap altre; que me'n volen fer ser monja d'un convent que a mi m'agradi, del convent de Sant Geroni, de Sant Pere o Santa Clara. Santa Clara es un convent que té gran anomenada.