# Les plantes cultivades. Cereals/Capítol 11

| Introducció | 378 |
| A què es destina la producció de blat de moro? | 379 |
| La Planta | 380 |
| Classificació botànica | 380 |
| Morfologia | 382 |
| Cicle | 386 |
| Fisiologia | 394 |
| Varietats | 397 |
| Cultiu | 400 |
| Cicle i rotacions de cultiu | 400 |
| Implantació | 402 |
| Reg | 404 |
| Fertilització | 408 |
| Protecció del cultiu | 409 |
| Cultiu de blats de moro especials | 411 |
| Collita | 412 |
| Conservació del gra | 414 |
| La palla | 417 |
| Utilització | 422 |
| Aprofitament del gra | 422 |
| El blat de moro farratger | 428 |
| 785 | |
| 785 | Regueras de Abajo (comarca La Bañeza - Lleó), 14 d'agost de 2004 |
* Introducció
* 786
Què se n'aprofita? El gra (fruit) s'aprofita per a l'alimentació animal, en primer lloc, i també per a l'alimentació humana en molts països. Tractat industrialment se n'obté sucre i més de 3.500 productes diversos, derivats de la transformació del midó.
El farratge de blat de moro, de la planta sencera, és un dels més importants que hi ha per a les explotacions de producció intensiva de llet.
On es cultiva?
| Figura 11.1 | A Catalunya: Pla d'Urgell (19,2%), Noguera (18,9%), Alt Empordà (11,1%), Urgell (8,2%), Garrotxa (8,1%) i Baix Empordà (7,6%). A Espanya: Castella i Lleó (26,6%), Aragó (19,4%) i Extremadura (12,9%). | Figura 11.2 |
| País | Superfície | Superfície | Producció | Producció | Rendiment |
| | ha x 10$^3$ | % | t x 10$^3$ | % | kg/ha |
| Món Estats Units d'Amèrica Xina Unió Europea (27) Àfrica Brasil Mèxic Argentina França Espanya Catalunya * | 144.376 28.590 27.143 8.567 26.118 12.603 7.338 2.447 1.503 354 43 | 100,00 19,80 18,80 4,93 18,09 8,73 5,08 1,69 1,04 0,24 8,95 | 695.228 267.598 145.625 55.782 46.260 42.632 21.765 14.446 12.902 3.461 411 | 100,00 38,49 20,95 8,02 6,65 6,13 3,13 2,08 1,86 0,50 8,51 | 4.815 9.360 5.365 6.511 1.771 3.383 2.966 5.903 8.586 9.787 9.575 |
*Dades de l'any 2004; els percentatges són sobre el conjunt d'Espanya
| Introducció | A què es destina la producció de blat de moro? |
| | Consum total | Importacions netes | Importacions netes | Alimentació humana | Alimentació humana | Alimentació animal | Alimentació animal | Altres usos (industrial) | Altres usos (industrial) | Diverses | Diverses |
| Món Unió Europea (15) Espanya Estats Units d'Amèrica Xina Índia Àfrica | 100,9 106,9 170,3 696,4 89,0 11,9 65,8 | 14,1 4,7 78,1 -166,4 -3,7 -0,1 12,2 | 14,2% 4,6% 74,2% -19,7% -4,0% -0,9% 23,2% | 27,3 16,7 2,7 263,8 17,2 4,5 42,3 | 27,1% 15,6% 1,6% 23,5% 19,3% 38,3% 64,3% | 65,6 81,9 143,3 507,1 61,1 5,3 16,6 | 65,1% 76,6% 84,1% 72,8% 68,6% 44,5% 25,2% | 2,7 6,1 23,5 23,8 1,9 0,03 0,6 | 2,6% 5,7% 13,8% 3,4% 2,1% 0,3% 1,0% | 5,3 2,3 0,9 1,8 8,9 2,0 6,3 | 5,2% 2,1% 0,5% 0,3% 10,0% 16,9% 9,5% |
Les xifres en negreta es refereixen a kg/persona, consumits en el període 1999-2003. Els percentatges es relacionen amb el consum total, excepte en les importacions, en què es refereixen a la producció de cada lloc.
| La Planta | Classificació botànica |
* 787
Tot el blat de moro (787) que es cultiva (no hi ha cap tipus espontani) pertany a l'espècie
La classificació proposada per Sturtevant l'any 1899, segons els tipus de gra (788), encara es manté:
Zea mays indentata, dentat o del queixal, és el més cultivat; la part superior del gra és una mica enfonsada.
Zea mays indurata, corni o dur, el segon més cultivat; l'endosperma és dur, grans arrodonits.
Zea mays amylacea, farinós (es destina a l'alimentació humana); grans tous, sense endosperma dur.
Zea mays saccharata, sucrós o dolç; grans arrugats, translúcids.
Zea mays everta, esclafidor; grans petits, ovals, que en escalfar-se esclaten i formen una massa blanca i dolça.
Zea mays tunicata, tipus primitiu amb el gra vestit (no està representat a la fotografia 788).
* 788
| La Planta | Classificació botànica: races i "complexos" |
* 789
Diversos autors, al llarg del segle XX, s'han ocupat de classificar les 12.000 poblacions de blat de moro existents en races i en "complexos", segons la composició genètica i altres característiques. De fet, a Mèxic i a Amèrica del Sud es cultiven i es poden trobar tipus de blat de moro les panotxes i els grans dels quals tenen les dimensions, formes i colors més diversos (789 i 790).
* 790
| La Planta | Morfologia: plàntula |
* 791
* 792
Les fulles diferenciades a l'embrió (4-5) apareixen enrotllades (791), cadascuna a dins de l'anterior (792), essent la primera la de més cap enfora (793).
* 793
| La Planta | Morfologia: estructura de la planta i sistema radicular |
* 794
La planta de blat de moro (794) és força alta, té una tija robusta i presenta inflorescències femenines i masculines separades a la mateixa planta (és una espècie monoica). El seu sistema radicular, a més de les arrels seminals i les adventícies (796) comunes a totes les gramínies, té unes arrels nodals o d'ancoratge que surten dels nusos més baixos de la tija (795 i 796) i que ajuden a fixar millor la planta al sòl, a part de tenir un funcionament actiu.
* 795
* 796
| La Planta | Morfologia: inflorescències |
* 797
La inflorescència masculina, en panícula, té una posició terminal (797). El pol·len, portat pel vent, cau sobre els estigmes (pèls o sedas, 798), que fecunden les flors femenines situades en espigues (les capces, panotxes o mazorcas), de posició lateral, a l'axil·la de les fulles (798 i 799). Per tant, el blat de moro és una planta al·lògama.
* 798
* 799
| La Planta | Morfologia: la panotxa i el gra |
* 800
* 801
Les panotxes poder ser més o menys llargues (800) i gruixudes (amb més files de grans, 801). Els grans estan units directament al raquis (capçot, espigot o zuro), que és gruixut. El gra té un embrió força important (801), si es compara amb el dels altres cereals.
* 802
| La Planta | Cicle: germinació i naixença |
* 803
| 804 | |
| 804 | Fotos: Unión de Explosivos Rio Tinto |
Per germinar, el blat de moro (803) necessita un mínim de 10ºC de temperatura en el sòl, si bé la temperatura òptima està entre 12-15ºC (de fet, però, hi ha varietats que poden germinar amb temperatures més baixes). El creixement de les arrels seminals (804) és molt ràpid, així com la sortida de les fulles embrionàries. Tot i que el blat de moro se sol implantar sense gaire problemes (sempre que s'hagi sembrat a prou profunditat), la terra volcànica (805) en facilita la naixença.
| 805 | |
| 805 | Santa Pau (Garrotxa), juny de 1996 |
| La Planta | Cicle: període vegetatiu |
| 806 | |
| 806 | Serra de Daró (Baix Empordà), 21 d'abril de 2001 |
A l'estadi de les fotografies 806 i 807, l'àpex es troba encara per sota de la superfície del sòl. Les arrels adventícies estan creixent de pressa i les arrels seminals pràcticament han deixat de fer-ho.
* 807
| La Planta | Cicle: període reproductiu |
| 808 | |
| 808 | Serra de Daró (Baix Empordà), 26 de maig de 2001 |
En un estadi com el de les fotografies 808 i 809 (8-12 fulles segons el cicle), l'àpex se situa al nivell del sòl i s'inicia un creixement molt ràpid de la tija. Totes les fulles de la planta ja s'han diferenciat, si bé no es poden veure desplegades.
* 809
| La Planta | Cicle: final del període reproductiu |
| 810 | |
| 810 | Serra de Daró (Baix Empordà), 15 de juny de 2001 |
En un període de tres setmanes, el blat de moro ha experimentat un creixement espectacular. En aquest estadi (810) s'inicia la sortida de les inflorescències. En unes varietats, en primer lloc apareix la panícula terminal, uns 2-3 dies abans que surtin els pèls de la panotxa, però en altres (811 i 812 són de la mateixa planta), pot succeir al revès. També hi poden influir, a més de la varietat, les condicions del medi.
| 811 | |
| 811 | Serra de Daró (Baix Empordà), 15 de juny de 2001 |
* 812
| La Planta | Cicle: evolució de la panotxa |
* 813
* 814
Els grans de pol·len cauen sobre els pèls, tendres com fils d'or (813), i en unes 24 hores poden arribar a fecundar l'òvul. Normalment en 2-3 dies tots els pèls d'una panotxa surten i són pol·linitzats. Després, quan ja han acabat la seva funció, es tornen foscos i s'assequen (814). La panotxa es va engruixint a mesura que els grans s'omplen, i quan aquests maduren, les bràctees que la protegeixen (pellofes, pellarofes o espatas) canvien de color (815), fins que arriben a assecar-se totalment (816), a l'estadi de gra vitri.
* 815
* 816
| La Planta | Cicle: evolució del gra |
* 817
El ritme de maduració del gra de blat de moro es pot seguir controlant l'evolució de la “línia d'aigua” (817), que es comença a marcar quan la panotxa encara és ben verda (818) i que desapareix quan arriba a la maduresa (819, a l'extrem de la dreta).
D'acord amb la posició de la línia d'aigua es pot preveure el contingut d'humitat del gra.
Les fotografies han estat cedides per Jordi Salvia, de la Fundació Mas Badia (La Tallada d'Empordà).
* 818
* 819
| La Planta | Cicle: maduresa (1) |
* 820
El gra està madur quan en el seu punt d'unió amb el raquis o espigot s'hi pot veure una capa negra. Llavors, les pellofes i moltes fulles ja estan seques (820), però les tiges encara no ho estan. El contingut d'humitat del gra, en aquest estadi, es troba prop del 35%. Per això, s'espera més per recullir-lo, si és possible, fins que les plantes estiguin ben seques (821).
* 821
| La Planta | Cicle: maduresa (2) |
| 822 | |
| 822 | La Sentiu de Sió (Noguera), 7 de novembre de 2002 |
De tota manera, si s'espera molt a collir els camps de blat de moro (822 i 823) es corre el risc de tenir pèrdues perquè, amb el mal temps, les panotxes cauen i les tiges es trenquen.
| 823 | |
| 823 | Isona i Conca Dellà (Pallars Jussà), 2 de gener de 2003 |
| La Planta | Fisiologia: sensibilitat a la secada |
* 824
El blat de moro és un cultiu molt sensible a la secada. Quan, per manca d'aigua en el sòl, la planta ha de tancar els estomes i recargola les fulles (824), la producció en surt clarament afectada. Si la secada és més forta, les fulles es poden assecar (825) i la planta pot perdre tota la producció. En el cas extrem de l'estiu de 2003, la manca d'aigua, accentuada per unes temperatures molt elevades, va matar el cultiu de blat de moro en extenses zones a tot Europa (826, 827 i 828).
| 825 | |
| 825 | Volkermarkt (Àustria), 12 d'agost de 2003 |
| 826 | |
| 826 | Departament de l'Isère (França), 13 d'agost de 2003 |
| La Planta | Fisiologia: sensibilitat a la secada junt amb temperatures extremes |
| 827 | |
| 827 | Departament de l'Isère (França), 13 d'agost de 2003 |
Imatges de camps de blat de moro morts per la secada tan rigurosa de l'estiu de 2003 que es podien veure en diversos països d'Europa.
| 828 | |
| 828 | Szekesfehvar (Hongria), 10 d'agost de 2003 |
| La Planta | Fisiologia: sensibilitat al fred |
| 829 | |
| 829 | Adrall - Ribera d'Urgellet (Alt Urgell), 26 de setembre de 2002 |
* 830
El blat de moro tampoc no és resistent al fred. Per això, cal que el cicle de la varietat s'adapti bé a les condicions de cultiu per poder evitar que una gelada primerenca mati les plantes (829 i 830) i perjudiqui la producció.
| La Planta | Varietats: obtenció de les línies pures |
| 831 | |
| 831 | Landwirchaftliche Hoschule Hohenheim (Stuttgart, Alemanya), agost de 1967 |
Les varietats de blat de moro són híbrids, simples, dobles o de tres vies, obtinguts amb el creuament de línies pures (831) o d'híbrids. Els diversos híbrids s'agrupen segons la seva precocitat (es relaciona amb els dies que necessiten des de la naixença fins a la maduresa fisiològica) en grups de precocitat. Per al manteniment de la varietat, el primer pas és conservar les diverses línies pures mitjançant l'autofecundació dirigida (832).
| 832 | |
| 832 | Hoschule Hohenheim (Stuttgart, Alemanya), agost de 1967 |
| La Planta | Varietats: processament de la llavor de les línies pures |
| 833 | |
| 833 | Omaha (Nebraska, EUA), 24 de setembre de 1998 |
En el blat de moro, la producció d'una línia pura és baixa, tal com es pot veure per les panotxes de la fotografia 833. Les panotxes procedents d'aquestes línies són processades (834) a les empreses productores de llavors per poder-les multiplicar.
| 834 | |
| 834 | Hongria, 19 de setembre de 2000 |
| La Planta | Varietats: obtenció dels híbrids |
| 835 | |
| 835 | Departament de l'Isère (França), 12 d'agost de 1997 |
Per a l'obtenció dels híbrids es procedeix a sembrar en un mateix camp la línia pura mascle i la línia pura femella (dues files de la primera i quatre de la segona, d'acord amb les fotografies 835 i 836). Abans que pugui sortir el pol·len de les plantes de la línia femella, es procedeix a dallar totes les panícules corresponents, de manera que només quedaran les plantes de la línia mascle per poder fecundar. Després només es recull, com a llavor, el gra de les plantes de la línia femella (836).
| 836 | |
| 836 | Vienne (departament del Rhône - França), 23 d'agost de 2000 |
| Cultiu | Cicle i rotacions de cultiu: primera collita i segona collita |
| 837 | |
| 837 | Serra de Daró (Baix Empordà), 21 d'abril de 2001 |
El blat de moro és un cultiu d'estiu. Es pot sembrar de primera collita (837), des del mes de març-abril, o bé de segona collita (838, en primer pla), durant el juliol, després de collir un cereal d'hivern, per exemple.
| 838 | |
| 838 | La Vall d'en Bas (Garrotxa), 10 d'agost de 2001 |
| Cultiu | Cicle i rotacions de cultiu: tendència al monocultiu |
| 839 | |
| 839 | Linyola (Pla d'Urgell), 18 de juliol de 2001 |
Com que es tracta d'un conreu molt productiu, sovint es repeteix en una mateixa parcel·la any rere any. Així, es poden veure paisatges (839 i 840) en què predomina el blat de moro molt més del que seria normal si es practiquessin rotacions de cultiu. A la llarga, el monocultiu, encara que no comporti baixades dràstiques de rendiment, com passa amb el blat, arriba a ser desfavorable.
| 840 | |
| 840 | La Vall d'en Bas (Garrotxa), 10 d'agost de 2001 |
| Cultiu | Implantació |
| 841 | |
| 841 | Torroella de Montgrí (Baix Empordà), 31 de març de 2001 |
La sembradora de blat de moro (841 i 842) és una sembradora monogra de plats o discos no específica per a aquest cultiu, com havia estat fa un temps, ja que també es pot fer servir per sembrar gira-sol o bleda-rave. La densitat de sembra es regula modificant la distància entre plantes dintre de cada línia, ja que la separació entre línies es manté fixa. En alguns casos (842), es pot fer en sembra directa sense preparar el sòl, sobretot quan es fa de segona collita després d'un cereal d'hivern.
| 842 | |
| 842 | Vensilló - Els Alamús (Segrià), 26 de maig de 1998 |
| Cultiu | Implantació: sembradores |
| 843 | |
| 843 | Torre Marimon - Caldes de Montbui (Vallès Oriental), 27 d'abril de 2001 |
Les sembradores (843) porten incorporades les tolves per a la llavor que corresponen a cada línia de sembra i, a més, també duen uns altres dipòsits que els permeten aplicar insecticides localitzats per combatre els cucs del sòl, d'acord amb una pràctica que és habitual en les nostres condicions. La grandària de les sembradores pot ser molt important (844) si es disposa de parcel·les prou amples...
| 844 | |
| 844 | Estat d'Iowa (EUA), 25 de setembre de 1998 |
| Cultiu | Reg: preparació del sòl |
| 845 | |
| 845 | Raset - Cervià de Ter (Gironès), 22 de maig de 1996 |
Abans de sembrar el blat de moro, es deixa el sòl preparat per adaptar-lo al sistema de reg: en feixes (845), si es rega a estesa o per inundació, o bé planer (846) si es disposa d'un sistema d'aspersió.
| 846 | |
| 846 | Vilobí d'Onyar (Selva), 24 d'abril de 2002 |
| Cultiu | Reg: reg per inundació |
| 847 | |
| 847 | Fortià (Alt Empordà), juny de 1995 |
El sistema de reg a estesa o per inundació, ja sigui en eres (847) o bé a solcs (848), encara és força habitual en els regadius antics, prou nombrosos a Catalunya.
| 848 | |
| 848 | Fortià (Alt Empordà), 1 de juny de 1999 |
| Cultiu | Reg: reg amb canó |
| 849 | |
| 849 | Riumors (Alt Empordà), agost de 1980 |
La utilització del sistema de canó (849) o "trac" només es pot considerar per a parcel·les petites, ja que es necessita molta potència i, sovint, comporta una aplicació d'aigua insuficient per al cultiu (raó que no és imputable al sistema, sinó al fet que no es tenen prou en compte les necessitats de les plantes). A la fotografia 850 es pot veure el passadís per on circula el canó á mesura que va regant.
| 850 | |
| 850 | Torre Marimon - Caldes de Montbui (Vallès Oriental), 21 d'octubre de 1998 |
| Cultiu | Reg: sistemes automatitzats |
| 851 | |
| 851 | Foixà (Baix Empordà), 1 de juny de 1999 |
Els sistemes que permeten un maneig més senzill del reg són els de cobertura total, amb aspersors mòbils (851) o fixos, i els sistemes mòbils, tipus pivot (852).
| 852 | |
| 852 | Barrax (comarca Centro - Albacete), 28 de juny de 2003 |
| Cultiu | Fertilització |
| 853 | |
| 853 | Foixà (Baix Empordà), 1 de juny de 1999 |
El repartiment de l'adob nitrogenat sobre el cultiu se sol fer incorporant-lo amb l'aigua de reg, sempre que es disposi d'un sistema de reg que ho permeti, com és el cas del pivot (853). En canvi, amb el sistema de reg per inundació (854) el repartiment de l'adob no pot ser gaire eficient i comporta moltes pèrdues.
| 854 | |
| 854 | Foixà (Baix Empordà), 1 de juny de 1999 |
| Cultiu | Protecció del cultiu: control de les males herbes |
| 855 | |
| 855 | Torre Marimon - Caldes de Montbui (Vallès Oriental), 16 de juny de 2002 |
El control de les males herbes del cultiu de blat de moro es fa, tradicionalment, amb herbicides que s'apliquen en preemergència del cultiu (855) i, si cal, també fins que la planta té uns 10 cm. Quan es fa sembra directa (856), l'herbicida es pot aplicar abans o després de la sembra.
| 856 | |
| 856 | Raimat - Lleida (Segrià), 28 de juny de 1995 |
| Cultiu | Protecció del cultiu: el corc de la canoca |
* 857
Com a plagues del cultiu es destaquen els corcs de la canoca (857 i 858). Per combatre'ls, s'ha optat per la creació de varietats transgèniques. Els estralls d'aquestes plagues no són tan espectaculars com es pot pensar en veure la panotxa atacada (859), però es tracta d'un problema que és prou important (en alguns indrets molt) per explicar l'interès que tenen tants agricultors per les varietats transgèniques.
* 858
* 859
| Cultiu | Cultiu de blats de moro especials |
* 860
* 861
* 862
Algunes característiques de l'endosperma del blat de moro són transmeses pel pol·len que fecunda l'òvul corresponent i es manifesten en el mateix gra (grans de color més fosc -860- o diferent opacitat de l'endosperma -862-).
Per evitar que això passi, quan es cultiven blats de moro especials, les característiques de l'endosperma dels quals estan governades per gens de tipus recessiu, com ara el blat de moro dolç (gen sugary), el de gra blanc (861) o el waxy (862, en què tot el midó és amilopetina), han de ser cultivats aïlladament d'altres tipus que els podrien infectar.
| Cultiu | Collita: la recol·lectora |
| 863 | |
| 863 | Montañana (comarca Zaragoza - Saragossa), 2 de novembre de 1981 |
La collita del blat de moro es fa amb una recol·lectora a la qual s'ha aplicat un capçal específic per collir les línies separades pels 75 cm que són habituals en aquest conreu. La capacitat de les rescol·lectores s'adapta a les possibilitats de cada lloc: a la figura 864 s'hi pot veure una recol·lectora equipada amb un aparell GPS que permet controlar el rendiment de cada indret del camp i utilitzar les tècniques de l'agricultura de precisió. En canvi, a la figura 863 es pot veure una màquina més a la mida dels humans que coneixem.
| 864 | |
| 864 | Estat d'Iowa (EUA), 22 de setembre de 1998 |
| Cultiu | Collita: una recol·lectora ben equipada |
| 865 | |
| 865 | Estat d'Iowa (EUA), 22 de setembre de 1998 |
A la fotografia 865 podem veure la recol·lectora de blat de moro treballant. A la fotografia 866 es veu com la recol·lectora va equipada amb un mecanisme per picar la palla, de manera que aquesta es pot incorporar sense problemes al sòl. Es tracta d'un mecanisme essencial per a aquesta finalitat.
* 866
| Cultiu | Conservació del gra: primer pas, control de la humitat |
| 867 | |
| 867 | Estat d'Iowa (EUA), 22 de setembre de 1998 |
El gra recollit a la tolva de la recol·lectora és buidat en el remolc (867) que l'ha de dur al magatzem. Abans d'emmagatzemar-lo cal comprovar el nivell d'humitat del gra, control que se sol fer amb una sonda que pren una mostra del gra contingut al remolc (868).
| 868 | |
| 868 | Estat d'Iowa (EUA), 22 de setembre de 1998 |
| Cultiu | Conservació del gra: es pot fer assecar a les mateixes sitges |
| 869 | |
| 869 | Estat d'Iowa (EUA), 22 de setembre de 1998 |
El gra es buida (869) i es trasllada, per un mecanisme de vis sens fi, a les sitges per emmagatzemar-lo. A la figura 870 es pot veure una instal·lació d'emmagatzematge d'una explotació que disposa d'un equipament per assecar el gra. Es tracta d'instal·lacions relativament senzilles que, malauradament, no es troben a l'abast dels nostres agricultors.
| 870 | |
| 870 | Estat d'Iowa (EUA), 25 de setembre de 1998 |
| Cultiu | Conservació del gra: gàbies per assecar les capces |
| 871 | |
| 871 | Departament de l'Isère (França), 28 de novembre de 1995 |
Hi ha recol·lectores de blat de moro que cullen les panotxes senceres i llavors aquestes es fan assecar en gàbies (871 i 872) durant l'hivern (s'estalvia l'energia fòssil per assecar-lo artificialment). En el nostre país encara es pot trobar alguna casa de pagès que practica aquest tipus d'assecament amb energia renovable.
* 872
| Cultiu | La palla: les canoques per al bestiar |
| 873 | |
| 873 | Olvan (Berguedà), tardor de 1978 |
La palla del blat de moro pot ser aprofitada per al bestiar. A la figura 873 es pot veure un camp amb canoques (plantes seques del blat de moro, sense les panotxes) agabellades, recollides per al consum de les vaques. Actualment, la palla que surt de la recol·lectora es pot embalar (874) i utilitzar per a l'alimentació del bestiar o com a jaç.
| 874 | |
| 874 | Castelló d'Empúries (Alt Empordà), 1 de novembre de 1995 |
| Cultiu | La palla: recollida en bales |
| 875 | |
| 875 | Castelló d'Empúries (Alt Empordà), 1 de novembre de 1995 |
Imatges de camps de blat de moro després d'haver collit el gra: les bales de palla es destinaran al bestiar.
| 876 | |
| 876 | La Sentiu de Sió (Noguera), 7 de novembre de 2002 |
| Cultiu | La palla: no s'hauria de cremar mai! |
| 877 | |
| 877 | Bellpuig (Urgell), 5 de novembre de 2001 |
Cremar la palla de blat de moro per facilitar la preparació del sòl té menys explicació que fer el mateix amb la palla dels cereals d'hivern, ja que els nivells d'humitat dels camps de blat de moro són més favorables per a la humificació de la matèria orgànica.
Els paisatges de les fotografies 877 i 878, malauradament, són massa habituals en el nostre entorn.
| 878 | |
| 878 | Ponts (Noguera), 13 de març de 2002 |
| Cultiu | La palla: per poder-la enterrar bé abans s'ha de picar |
| 879 | |
| 879 | Pla d'Urgell, 13 de desembre de 1978 |
De vegades, la palla del blat de moro, després de picar-la (879), és incorporada al sòl (880). No hi ha cap problema per a aquesta incorporació, tant per la facilitat per descompondre's que té la palla de blat de moro, com perquè es tracta de sòls que tenen un bon nivell d'humitat. De fet, els mecanismes de què es disposa actualment per picar la palla la deixen més esbocinada, tal com es veu a la fotografia 866.
* 880
| Cultiu | La palla: es descompon en el sòl sense problemes |
* 881
Tal com es pot veure a les imatges 881 i 882, el cultiu de blat de moro pot anar seguit d'un cultiu de blat, sense que sigui necessari cremar la palla. Les restes que han quedat sobre el sòl s'aniran desintegrant durant l'hivern i la primavera.
| 882 | |
| 882 | Pla d'Urgell, 13 de desembre de 1978 |
| Utilització | Aprofitament del gra: per a l'alimentació animal |
* 883
* 884
* 885
* 886
El principal destí del gra de blat de moro en l'àmbit mundial és la producció de pinsos per a l'alimentació del bestiar criat intensivament (887 i 888). El gra (883) és convertit en farina (885) per poder-la incorporar, junt amb altres ingredients, al pinso (886) adequat a les necessitats de cada tipus animal.
El farro (885) encara es fa servir, com antigament, per criat pollets.
| 887 | |
| 887 | Santa Coloma de Queralt (Conca de Barberà), juliol de 2001 |
| 888 | |
| 888 | Castellcir (Vallès Oriental), 11 d'abril de 1997 |
| Utilització | Aprofitament del gra: per a l'alimentació humana |
* 889
L'alimentació humana és el segon destí, per volum del producte, del gra de blat de moro. Es consumeixen grans d'endosperma de tipus farinós (pàgina 381), de color blanc (889), en diverses formes de presentació. El consum és molt important als països de l'Amèrica Central, de l'Amèrica del Sud i de l'Àfrica, però la sèmola de blat de moro (890) també és consumida en altres indrets, com a Romania. A Catalunya cal destacar el consum de blat de moro escairat al Berguedà (891).
* 890
* 891
| Utilització | Aprofitament del gra: mòlta per via humida |
* 892
* 893
* 894
* 895
* 896
* 897
* 898
La separació dels components del blat de moro és un procés altament tecnificat que permet obtenir moltíssims productes alimentaris i industrials. A l'esquerra es pot veure el procés més important, que és la mòlta per via humida, a través del qual s'obtenen els següents productes primaris: midó, proteïna (gluten meal), oli i fibra (feed), a més del brou que surt de la maceració (corn steep) i de la resta de germen sense l'oli (gluten feed). El midó es destina a midó alimentari i industrial, xarops de glucosa i midons modificats.
| Utilització | Aprofitament del gra: productes derivats del midó |
* 899
A partir del midó s'obtenen múltiples productes, seguint dues línies (a part de midons no modificats): 1a) dels midons modificats (899), pregelatinitzats o extrusionats, se 'n treuen productes per a la indústria alimentària, paper i productes industrials, i 2a) per hidròlisi del midó, se n'obté xarop de glucosa (isoglucosa, 900 i 901), dextroses, etc., destinats a la indústria alimentària, begudes, fermentació, etc.
* 900
* 901
| Utilització | Aprofitament del gra: mòlta per via seca |
* 902
* 903
En els EUA, la mòlta del blat de moro per via seca (hi ha diversos procediments) permet obtenir als moliners clàssics una quantitat molt notable de productes (903). Actualment, aquesta producció es destina: - 23% a fermentar (cervesa i licors) - 22% a cereals per esmorzar - 16% a altres productes alimentaris - 8% a productes per a la indústria no alimentària - i el 31% que resta són els "subproductes", destinats a alimentació animal.
Amb l'eclosió de la producció d'etanol als EUA (han passat de destinar-hi 12 milions de tones de blat de moro l'any 1997 fins als 81 milions de 2007, que ja representen el 25% de tota la seva producció), el processament de mòlta per via seca s'està imposant cada vegada més, perquè les instal·lacions són més senzilles i barates que les corresponents al sistema per via humida, i les poden tenir a nivell de cada empresa agrària.
| Utilització | Producció d'etanol |
| 904 | |
| 904 | La casa i les instal·lacions d'un agricultor d'Iowa (EUA), 25-9-98 |
| 905 | |
| 905 | Mas Badia, La Tallada (Baix Empordà), 29 d'agost de 2007 |
A l'estat d'Iowa (904), cor del corn belt, s’hi concentra el 24% de les instal·lacions de mòlta dels EUA, les quals a finals de 2007 tenien una capacitat de producció d'etanol que doblava la que s’havia produït realment aquell mateix any.
La valoració del balanç energètic (energia produïda : energia consumida en tot el procès), és molt polèmica, i hi ha estudis seriosos que recolzen punts de vista oposats.
Cal tenir en compte, però, que s'estant incorporant moltes millores al procés productiu que n'augmenten l'eficàcia i el rendiment i que, a mesura que millora la tecnologia, el balanç serà més positiu. També s'hauria de tenir en compte que pot ser arriscat comparar dades d'anys que no es corresponguin.
D'altra banda, s'espera que en un horitzó de cinc anys es disposarà d'un procediment per obtenir etanol molt més eficient, ja que utilitza tota la planta (biomassa) i no només el gra, ja siguin plantes de blat de moro (905), de sorgo (pàgina 465), d'altres gramínies o d'altres espècies, incloses espècies llenyoses (xops i saules), la biomassa forestal o la palla (pàgina 165).
| Utilització | El blat de moro farratger: collita del farratge |
| 906 | |
| 906 | Torre Marimon - Caldes de Montbui (Vallès Oriental), 15 de novembre de 1993 |
El blat de moro és un farratge important, sobretot per a les explotacions de vaques de llet. Es cull la planta sencera, picant-la amb recol·lectores (906 i 907) específiques per a blat de moro. El moment oportú per a la collita és quan la planta ha arribat a l'estadi de gra pastós i encara es manté verda, un estadi més avançat que el que mostra la figura 906.
| 907 | |
| 907 | Montferrer i Castellbò (Alt Urgell), 26 de setembre de 2002 |
| Utilització | El blat de moro farratger: ensitjat |
| 908 | |
| 908 | Montferrer i Castellbò (Alt Urgell), 26 de setembre de 2002 |
El farratge de blat de moro es conserva ensitjat (908). A la imatge 909 es veu com queda el camp després de collir el farratge, només amb el rostoll, net de cap més residu (en darrer terme, s’hi pot veure el Canigó nevat).
| 909 | |
| 909 | Riumors (Alt Empordà), desembre de 1996 |