# Les Tragedies de Séneca/Prohemis de les tregedies

| | Págs. |
| Preliminar | VII |
| Advertencia | XLV |
| Prohemis de les tregedies | 1 |
| Tiestes e Atreu | 21 |
| Troya | 141 |
| Medea | 283 |
| Ipolit y Phedra | 436 |
| Hercules | 484 |
| Ethebaris | 491 |
| Edipus | 496 |
| Agamenon | 508 |
La primera tragedia Tregedia conte la gran furor de ercules, la qual ps pres en lo sacrifici que feu delit9 delitus qui perseguia sa muller Megera maguera E per ço que aquesta tragedia Tregedia sia pus pus facilment facilment sia entesa entesa deuem en loch de argument dargument presuposar. Que Ercules fon fill de almena en altra manera dita alamena altimena muller del Rey Amphitrio de la qual segons los poetes, Jupiter fill del deu del çel, fill de saturn9 de saturnus hac aquest fill ço es ercules, lo qual Juno deessa he muller del dit deu Jupiter, Com Con agues per mal volença enuegat enugat ell assat per grans treballs manali que anas als inferns al Infern ab Tesseu per ço que moris allí, La qual anada Ercules accepta ab gran esforç E com agues lo dit ercules presa per muller a megera maguera filla del Rey creon de la qual agues molts fills, Ell stant E estant en linfern Infern litus lo qual ercules auia exellat pres per impugnacio la ciutat de Tebes Tebas he hocis lo Rey creon pare de megera maguera he los germans de aquella he apres demana per muller a Megera Maguera, la qual com aço denegas totalment totalment denegas Litus li proposa la mort de ella he de sos fills sino volia consentir a son voler. En apres Ercules retornant tornant dels Infers ab gran victoria de tots los perills que allí eren. Informat de aço que litus hauie comes mata a ell he a tots los seus, E com Hercules fes sacrifiçi de litus aprs quel hac mort he fes oracio a Jupiter, Apres lo dit sacrifiçi Juno la dita deessa diessa hauent grant enueiga e desplaer del retornament de Ercules dels Inferns, feu venir a aquell faent la sua dita oracio tanta de furor que oçis sa muller Megera maguera he tots sos fills, de que Ercules retornant en sí mateix se dolgue molt, tristament E altres dien que Ercules absent sos fills cometeren adulteri ab lur sa mare Megera Maguera, he Ercules retornant he sabuda la maluestat de aquells oçis los, de que Indignada maguera fon conuertida en ça cha segons possa Ouidi en lo seten segon de Mathamorfoseos.
La segona tragedia Tregedia desenecha es de Tiestes he atreu a la qual della deuem en loch dargument presupondre supondre que atreu he tiestes eren germans he Tiestes comete adulteri ab la muller de atreu de que atreu estech fortment ençes en hoy he rancor contra tiestes he no content lo dit Atreu que occupant se lo regne de Tiestes son frare he exellas aquell de tota sa terra, Ans encara volent se auer pus cruelmet contra aquell voleur volent se a ell reconsiliar presos sos fills e mes fenes enresenes donarli donali la mitat de son regne. En apres Atreu, apella Tiestes per convidarlo E faent li gran festa en lo conuit matali sos fills e he donals li ameniar he mesclant hi la sanch daqlls ab vi donali a beure, de la qual enormitat Inormitat abominable lo sol Indignat fugi, les esteles se amaguaren amagaren, E acabat lo conuit, Atreu presenta a Tiestes los caps de sos fills dient li que tot ço que fallia daquells se auia ell meniat he axis de mostra la materia de la present Tregedia.
La terça tragedia Tregedia es de Ethebaris en la qual deuem presupondre per argument que hedipus lo qual matha son pare he pres sa mare per muller he lo qual en apres per aquests horreus peccats se trague los vlls hat dos fills de sa mare e sa muller ço es Ethiocles, e polimites, e vna filla apellada antigona, En aprs los fills crexguts crexcuts en edat foragitaren lo pare de son realme regne, lo qual se partiren entrells En aquesta manera que lo la vn regnas hun any any Regnas la hvn he laltre altre, Eaquell que no regnas en son any lany fos exellat exillat Esdeuenchse per sort que primer regna Ethiocles, he tench lo realme regne ms que no fonch paccionat, Laltre germa polimites extant en lo exilli pres per muller la filla del Rey adastrus, E com aquest polimites ab gra adiutori de son sogre adastrus volgues aspugnar son Jerma agitarlo del Regne com lo tengues vltra lo temps entre ells paccionat Esdeuenchse que abduyi pernafres del de la hvn vn al altre morriren en la batalla. Segons posa Estancius sançius Car senecha en aquesta tragedia tregedia no prossegueix la fi de la batalla ·:·
La quarta. tragedia Tregedia es de ypolit, en la qual deuem presupondre que ypolit era fill de Theseu e Antrope Reyna et Antiopa Regina deles amazones amatzones lo qual ypolit ffedra madrastra sua muller de Teseu ama forment amaua forment ffedra madastra sua muller de Theseu, E com ypolit no volgues consentir en cometre adulteri ab dita fedra madrastra madastra sua fon falsamet acusat per ella ço es que ypolit la volia forçar de peccar ab ella, de que lo pare Theseu Indignat exella ypolit de tota sa terra, E com ypolit anas en lexili, e fos prop la prob de mar, los caualls qui portauen lo carro espantarense espantense de la marauella de la mar derrocaren lo carro entre les roques qui hi eren prop la mar entre les quals ypolit fo fon mort hi he espeseiat he quant ffedra hac hoyt aço de gran dolor que conçebe quen hac com sabe de ypolit mata asi mateixa·:·
La quinta. tragedia Tregedia es de Edipus Adipus, la qual se deu en loch de argument presupondre que co Lauis Rey dels tebans hagues de sa muller yocasta yatasta, un fill apellat Edipus de la adipus del qual lo dit lauis fos Instruit per lo deu ffebus que mataria son pare he pendria prenie sa mare per muller. Tantost que lo fill Edipus fou nat lo pare tement se daço que lo dit deu li auia dit, pres lo fill he foradali ab un ferri foguejant los peus. Elançal en vn munt ecçeron, E com p aqll mont munt pasas vn princep de pastors apellat phorbas pres lo infant linfant Edipus e donal a vn hom vell de corintia corimtia, lo qual dona lo dit Infant a la Reyna Regina de corintia corimtia la qual lo pres ab gran goig he ladopta en fill. E com fos nodrit en casa de Polibio Rey de corimtia Cuydas edipus que fos fill del Rey he de la Reyna Regina apellada Menope menape En apres quat Edip9 fon cregut crescut en edat, certificat certeficat que ell deuia matar so pare he pendre sa mare per muller segons lo dit del deu phebus hauent themor que aço nos conplis en lo Rey polibeus he en la Reyna Menope manope los quals creya esser pare he mare seus partis de aqui he anasen p terres stranyes com si fos exellat E com fortuna lo deuengues adugues en lo loch on era lo Rey lauis son ver pare ocçis aquell Ignorantment. Apres algun temps axi mateix ignorantment pres sa mare per muller Yocasta Reyna de Tebes en viudada pres per muller sa mare vertadera yatasta Regina de Tebas en vida de son marit lauis Rey, E com gran pestilencia de mortaldat deuoras axi los homens com les bisties besties del Regne de Thebes Tebas, Edipus demana a crehon germana Jerma de yocasta yacasta sa muller he sa mare com poria esser foragitada del regne la dita pestelençia E crehon li respos q no podia esser purgada la terra de la mortaldat tro fins q aqll que ocis lo Rey lauis fos exellat del Regne de Tebes Tebas segons los auie lon auia certificat lo deu phebus, Edipus volent saber qui era ere aquell qui auia mort lo Rey lauis Ignorant esser ell mateix Interroga de aço a daço hun profetayre profetari, o adeui apellat Chuesias Tnesias lo qual certificat p los deus Infernals dix que Edipus era lo qui auia mort lo Rey lauis he qui auia presa sa mare per muller, Edipus no posant fe en lo dit adeuí deui fon certificat per Judicis de sa muller he p Informacio del vell de corintia he del pastor quil troba en lo mut que aço sera seguit he verificat en ell mateix, E com de tot lo dit Edipus fos plenerament plenariament Informat he certificat ab ses propries mans tragues los vlls, E yacasta mare e muller sua vehent aço pres vn coltell he mata si mateixa.
La sisena tragedia Tregedia es dita trohas a la qual deuem presupondre que Troya destruyda per los grechs, E complits deu anys de la impugnacio de aquella, com los grechs volguessen ases habitations los nauilis de aquells anar lo nauili de aquells aquells foren detenguts en la mar p contrarietat de vents temps, ladonchs achiles archiles qui era mort en la batalla de troya aparech denit a calcas profetayre profetari, o, adeuí reprenent los grechs com axi in delliberadament endesliberadamet sen tornaue no faen sacrificis alguns sacrifici algu en honor del seu sepulcre, Mana donchs achiles archilles al dit calcibio calcas que polixena filla del Rey priam he de Eucuba Ecuba moris al seu sepulcre, e com pirrus pirro fill de achilles archilles instas a ço he demanas polixena ab gran furor p complir lo manament de son pare Agamenon Rey he capita dels grechs lo qual tenie tenia polixena retes fort dificil a la demanda de Pirrus pirro p ço com lo dit Aguamenon Agameno hauia proposat preposat de tenirla per amigua amiga. E apres gran altercacio entre pirro he agamenon fon ne demanat de consell a Calcas adeui lo qual dix que si volien que los navilis se partisen lo nauili partis daqui, e fesen lur cors que fes son cors polixena deuie esser sacrificada, a Achilles Axills E apres que matasen Astruais astinas fill petit de Ector he de andromata lo qual Astruais astinas sa mare auia auie amagat p ço que nol matasen. E con Ulixes ab Rey a indicis he menaces fetes a la mare hagus agut Astruayx haut astinas a son voler lançal de vna alta torre la qual ere romasa en Troya en tant que oçis aquell pirro pres polixena de la falda de sa la mare he matala al sepulcre de son pare Achilles archilles.
E les dites dues mares de Asiruaix é de polixena polixena he destinas foren duytes a perpetual captiuitat. La setena tragedia Tregedia es de Medea la qual deuem presupondre que Jason Jeson per inducçio de son oncle peleu Rey dels mirmidonenschs mirmidons aparella vna nau he pres presa ab si companyia ana a la ylla de Colcos per conquistar lo vellor dor E com medea filla del Rey Colcos vehes Jeson encengues en amor ençenes fortment deuers ell en amor de Jason ab instrucçio e consell de Medea la qual vençuts molts he diverses diuersos perills obtengue lo dit vellor dor, Ladonchs medea lexats pare he mare segui a Jason Jeson prenent aquell p marit E com Jason Jeson pasas per la terra de Creon Rey veent Creon lo dit Rey la victoria que Jason hauie Jeson hauia hauda del vellor daur volent volch li dar sa filla per muller apellada Creusa, mana que medea axi com amaleyta fetillera per sos malificis maleflcis moris Jason Jeson veent aço obtengue ab preguaries pregaries sues que la pena de mort li fos mudada en exilli, E com medea hagues obrengut de Creon Jeson espay de vn dia ans de anar en lo exilli trames tremes en aquell espay a Creusa esposa de Jason Jeson vna alcandora tenyhida texida ab sanch de diuerses bisties besties verinoses la qual vestis Creusa lo dia de ses noçes he com quant creusa desplegas la dita alcandora per veure quina ere era sobtosament de aquella daquella ixque foch molt poderos qui crema Creusa he son pare ab tot son palaixs poder he no contenta encara medea de aquella daquesta vengança pres los fills los quals auia aguts hauts de Jasone Jeson oçis los li denant lidauant he fugi fogi de continent.
La huytena tragedia vytena. Tregedia es de Agamenon al a la qual se deu presupondre que Tiestes he Atreu eren jermans he atreu ague dos fills ço es Aguamenon Agamenon e menalau los quals prengueren per mullers muller dues germanes filles de Guindari Tínderi he de leda. La muller de Aguamenon Agamenon hac nom clitimestra clitamestra he la de menalau hac non Elena, Agamenon hac de sa muller hu fill apellat horestes e vna filla apellada Elena, He com Agameno fos elet en rey e duch he capita maior dels grechs comprengueren anant a la batalla de Troya ell he estant en lo al setge clitimestra clitamestra muller de Aguamenon sua fon ençesa en amor deuers egistus lo qual Tiestes auia engendrat de sa filla Agamenon axi mateix auia he hac a son voler moltes dones estant en lo dit setge diti siti, he com Aguamenon finida fenida la batalla de Troya Agamenon sen tornas en son Realme he agues presa, per muller Casandra filla del Rey Priam, Clitimestra sabut Clitamestra sabent aço fonch fortment Indignada contra ell, E de continent ella ab egistus lo qual que auia pres per marit tractaren la mort a Aguamenon Agamenon on he com Aguamenon Agamenon fos vengut a sa habitacio he clitimestra clitamestra demostras fictament hauer gran goig de la sua venguda, Com Aguamenon Agamenon se despullas les sues vestedures vestidures per metres al lit Egistus Agistusfonch prest he mata apunyala aquell he com no fos acabat de morir clitimistra clitamestra pres vna destral he levali lo cap, volia encara la dita clitimestra clitamestra matar son fill orestes sino que Electra Elena germana de aquell lo amagua amaga donant lo ha hu hom apellat Estrophio estraphio quil tengues en guarda. No res menys clitimestra clitamestra feu encarcerar sa filla Electra Elena he feu matar casandra la qual Aguamenon Agamenon hauia per muller presa.
La nouena. tragedia Tregedia es de octouia a la qual en loch de argument deuem presupondre que Claudius Emperador hac vn fill apellat Bretanicus Brintanitus he vna filla apellada Octouia de sa mullr dita Mesallina Mesalina la qual feu matar apres que hac aguts hauts los dits lo dit fill he filla. Apres que hac feta matar la dita muller sua pres per muller agriprina agiprina la qual ere era estada muller de son germa, he com Claudius agues donada per muller sa filla octauia a nero aneres fillastre seu, e fill de agripina segona muller sua per successio de Agripina giprina lo dit Claudius constitui apres sa mort Emperador nero gendre he fillast$^e$ seu deseretant totalment a Bretanicus britanitus fill seu legitim, E com Nero apres obit mort de claudius fos lebat exalçat Empador ladonchs Repudia elexa, Octauia, he pres altra per muller apellada Papea popea de ques mogue gran brugit e comocio ecomuçio en lo poble de Roma contra Nero no aprouant en res enuers lo repudi de Octouia Octauia, Nero vehent axi lo poble conmogut en cruaelis crualis fortmet he ab gran yra contra aquell exellant a Octouia Octauia primera muller sua legitima, he en la ala fi faent lo exili feu matar aquella.
La deena. tragedia Tregedia es derrera darera he es de Ercules, o, Etheu heeu axi nomenat p la çilua o thea terra en la qual mori, he deu se aquesta tragedia tregedia en loch dargument presupondre que Emicius Emitus Rey de Etholia Otalia hac vna filla apellada yoles, la qual Ercules ama molt ardenmet, E com no la posques obtenir á son voler demanala a son pare Emicius Emit9 lo qual lay denega p ço tal com Ercules auia ja muller propia apellada deiamira deianira, Ercules enfellonit se de la denegaçio de emicius destrovili destroyili tota sa la sua terra he ocis Emicius Emitus he dux sen yoles ab si en la qual mes tota sa amor oblidant hoblidantse totalment sa muller proi pa deiamira deianira on E com deiamira deianira agus sabut aço volent enclinar Ercules a sa amor, e voler trames tremes li vna camisa tenyida de la sanch del centaure centauro lo qual Ercules auia nafrat ab seyetes sagetes enerbades, lo qual centaure com agues tenyida ab la sanch la dita camisa dix a deiamira deianira que si james Ercules se lunyana de la sua amor que li trametes aquesta camisa he demantment qui ell las de continent que la agues vestida tornarie tornaue en sa amor, deiamira deianira cobeiosa de la amor de Ercules E volent provar aço trames tremes li la camisa p vn hom apllat licas Com ercules se agues vestida la camisa de continent fonch ferit de la pestelençia pestilençia del verí. En la sua carn se desjunyi dels orssos osos he la camisa se aferra fant fort ab lo cuyro he la carn ensemps. On com Ercules fos oppremut opprimit de intollerable dolor ab la sua gran furor mata al dit licas lo qual li auia aportada la camisa entretant deiamira deianira sabuda la dolor de Ercules he que no sera seguit segons lo centaure li auia dit dix mata si mateixa. En apres Ercules no podet pus sostenir la gran dolor del seu cors lo la qual insesantment lo treballaua dona a philotetes scuder seu larch he les segetes sagetes he en la sua Othea Oethea ences gran foch en lo qual primerament primer lança la pell del leo, e la sua maça massa, he en apres feta sa la sua oraçió a son pare lo deu Jupiter he demanada aell la mort lança así mateix en lo foch en lo qual puix fonch cremar ço qui que era ere mortal, ffon la anima del dit Ercules segons ficcio de poetes treslladada, o aduxta en los çels ab lo deu Jupiter pare seu·:·
* ↑ fenexen.
* ↑ jermana.
* ↑ fon.
* ↑ de tota sa terra ans en cara volent.
* ↑ senient se.
* ↑ on.
* ↑ assi.
* ↑ los quals tenie en recenes.
* ↑ e.
* ↑ la.
* ↑ e.
* ↑ e.
* ↑ Lauis.
* ↑ febus.
* ↑ appellat.
* ↑ de sus.
* ↑ se.
* ↑ tornar.
* ↑ Achiles.
* ↑ Eucuba.
* ↑ a.
* ↑ de.
* ↑ a.
* ↑ Creon.
* ↑ Clitamestra.
* ↑ de la host.
* ↑ de Troya.
* ↑ E.
* ↑ Mesallina.
* ↑ a.
* ↑ es.
* ↑ rigorosamen la qual finis sos dies.
* ↑ filla del dit Emicius.
* ↑ sua.
* ↑ E.
* ↑ ab.
* ↑ lo.
* ↑ e consumit.