OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Bernard Law Montgomery

Bernard Law Montgomery, 1r vescomte d'el Alamein, (Kennington, Londres, 17 de novembre de 1887 – Alton, Hampshire, 24 de març de 1976) fou un militar britànic, sovint conegut amb el malnom de "Monty". Va comandar amb èxit les forces aliades a la Batalla d'El Alamein, un punt decisiu en la Segona Guerra Mundial, en la que les tropes sota el seu comandament van ser les responsables de l'expulsió de les tropes de l'eix del nord d'Àfrica. Més tard va ser el comandant en Itàlia i l'Europa del Nord-oest, i va comandar les tropes de terra durant la Batalla de Normandia.

## Citacions

* Lluitarem contra l'enemic on ara ens trobem; no hi haurà cap retirada ni cap rendició. Si no podem romandre vius, ens quedarem aquí morts!
    (en anglès) We will fight the enemy where we now stand; there will be no withdrawal and no surrender. If we can't stay here alive, then let us stay here dead!
       Discurs al 8è exèrcit en prendre el seu comandament, 13 d'agost de 1942.
* La 1a Regla, de la primera pàgina del llibre de la guerra, és: "No marxeu sobre Moscou". Diverses persones ho han intentat, Napoleó i Hitler, i no va anar gaire bé. Aquesta és la primera regla. No sé si les seves Senyories sabran la 2a Regla de la guerra. És: "No lluiteu amb els vostres exèrcits de terra contra la Xina". És un país enorme.
    (en anglès) Rule 1, on page I of the book of war, is: "Do not march on Moscow". Various people have tried it, Napoleon and Hitler, and it is no good. That is the first rule. I do not know whether your Lordships will know Rule 2 of war. It is: "Do not go fighting with your land armies in China". It is a vast country.
       Discurs a la Casa dels Comuns, 30 de maig de 1962.

## Referències

* ↑ Heinl, Robert Debs. Dictionary of military and naval quotations. Annapolis: United States Naval Institute, 1966. ISBN 9780870211492.
* ↑ «The Army estimates (Hansard, 30 May 1962)». HANSARD 1803-2005. Arxivat de l'original el 1356157978. [Consulta: 14 novembre 2016].
# Bernat Vivancos i Farràs

Bernat Vivancos i Farràs (Barcelona, 1973) és un compositor, professor de composició i d'orquestració de l'ESMUC i director musical de l'Escolania de Montserrat. Va ser escolà de Montserrat del 1983 fins al 1987.

## Citacions

* No és música rítmica, sinó que m'agrada jugar amb el color, la textura dels instruments... és un quedar-se imbuït pel so.
          Referint-se a la seva música
* Faig música espectral, és a dir, baso la part harmònica en el resultat dels harmònics d'una nota.
* Darrere de cada nota hi ha amagats molts sons extra que fan la bellesa d'aquella nota. Si ho analitzes bé, et dona harmonies molt belles.
* Tots els que hem passat per allà tenim un segell, certament. Entrem nens i sortim adolescents amb una base musical molt sòlida.
          Referint-se a la seva estada a l'Escolania de Montserrat
* L'Escolania suposa uns anys decisius de “mamar la música des de petit”
* Sens dubte, la millor manera d’aprendre és ensenyar.

### Sobre Bernat Vivancos

* La música de Bernat Vivancos és coma una ciutat d'àngels: Sons feliços poblats per esperits sants amagats entre les notes com els ocells als arbres
    (en anglès) Bernat Vivancos' music is like a city of angels: blissful sounds populated by saintly spirits hiding between the notes as birds in a tree.
       Nordic Council Music Prize, 2010. — Lasse Thoresen
* Bernat Vivancos ha trobat la manera d'utilitzar les tendències espectrals fent-les evolucionar juntament amb una vocalitat exemplar
    (en francès) Bernat Vivancos a trouvé le moyen de faire usage des tendances spectralistes en les faisant évoluer ensemble avec une vocalité exemplaire
       Belgian Radio and Television Choir. — Vic Nees
* En tot cas, situo Vivancos -mutatis mutandis- a la línia de Messiaen i MacMillan.
    (en francès) En tout cas, je situe Vivancos - mutatis mutandis - dans la lignée de Messiaen et Macmillan
       Belgian Radio and Television Choir. — Vic Nees

## Referències

* 1 2 3 4 «Cara a cara». Cap altre cor a tot Europa fa tants quilos de música en públic. Arxivat de l'original el 1341252299. [Consulta: 27 febrer 2014].
* 1 2 Comaposada, Cristina. «Bernat Vivancos: "Sens dubte, la millor manera d’aprendre és ensenyar"». L'ESMUCDigital. Arxivat de l'original el 1457100398. [Consulta: 23 agost 2014].
* 1 2 3 «Bernat Vivancos · Blanc». neurecords, pàg. 1 [Consulta: 27 febrer 2014].

## Enllaços externs

* Pàgina web oficial de Bernat Vivancos (anglès)
# Dites franceses

El francès és una llengua romànica occidental també coneguda com a llengua d'oïl. Nasqué als volts de París i s'escampà extensivament per tot França com a llengua de l'Imperi i de la República en detriment de les altres llengües de l'Estat francès (occità, bretó, basc, català, alsacià, cors, etc.) i les altres llengües d'oïl (altres variants lingüístiques emparentades amb el mateix francès: picard, való, normand, gal·ló, etc.).

## Dites populars

Nota. Es mostra la parèmia en versió original en itàlica i l'equivalent en català.
* À bon entendeur, salut!.
          A bon entenedor, poques paraules
* L'habit ne fait pas le moine.
          L'hàbit no fa el monjo.
* La langue va où la dent fait mal.
          Cap a on hi ha mal, se n'hi va la llengua
* La parole est d'argent, mais le silence est d'or.
          La paraula és d'argent, però el silenci és d'or.
* La sursomme abat l'âne.
          La sobrecàrrega mata l'ase.
* Les loups ne se mangent pas entre eux.
          Llops amb llops no es mosseguen.
* Où que tu ailles, tu devras travailler.
          On aniràs, bou, que no llaures?
* Qui va aux noces sans prier, s’en revient sans dîner.
          A bateig i a esposalles, si no t'hi conviden, no hi vages.
* Sans pain et vin, l'amour n'est rien.
          Sense pa ni vi, no hi ha amor.
* Un jour est un jour.
          Un dia és un dia
* Vive la poule, eût-elle la pépie.
          Visca la gallina i visca amb sa pepida.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 Sevilla Muñoz, J.; Zurdo Ruiz-Ayúcar, M.I.T. (dir.). «Refranero multilingüe». Madrid: Instituto Cervantes (Centro Virtual Cervantes), 2009. [Consulta: 12 octubre 2024].
# Dites gregues

La llengua grega (en grec modern: ελληνική γλώσσα, AFI: [eliniˈci ˈɣlosa] o, simplement, ελληνικά, AFI: [eliniˈka]) constitueix la seva pròpia branca dins de les llengües indoeuropees.
El grec modern és parlat per entre 15 i 22 milions de persones, és la llengua oficial de Grècia i part de Xipre, i també el parlen les comunitats gregues arreu dels països on es va estendre la colonització grega en l'Antiguitat: Albània, Bulgària, Macedònia del Nord, Itàlia, Turquia, Armènia, Geòrgia, Ucraïna, Moldàvia, Romania, Rússia, Egipte i Jordània, així com a comunitats d'emigrants arreu del món, incloent-hi Austràlia, els Estats Units, el Canadà, Alemanya i altres estats.

## Dites populars

Nota. Es mostra la parèmia en versió original en itàlica i l'equivalent en català.
* Εχιονίσαν τα βουνά κι οι μύλοι δεν αλέθουν πια.
          On aniràs, bou, que no llaures?
* Όπου πονεί το δόντι, εκεί χτυπά και η γλώσσα.
          Cap a on hi ha mal, se n'hi va la llengua.
* Εξόδεψ' ο φιλάργυρος παράδες στ' όνειρό του και την αυγή κρεμάστηκε απ' τον πολύ καημό του.
          Un dia és un dia.
* Ο ακάλεστος στο γάμο ή διωγμένος ή δαρμένος.
          A bateig i a esposalles, si no t'hi conviden, no hi vages.
* Μια φορά το λέν τ' ανθρώπου και δέκα του γαϊδάρου.
          A bon entenedor, poques paraules.
* Η φύση έκανε για κάθε ζώο τον εχθρό του.
          A vegades hi ha poc d'una gata a una rata.
* Η πείνα μάτια δεν έχει, κι αν έχει δε βλέπει.
          A bona gana, no hi ha pa dur.
* Όποιος τρώει το δίκιο τ' αλλουνού, τρώει το κεφάλι του.
          A bon servei, mala paga.
* Κατόπιν εορτής.
          A bona hora te'n recordes!
* Παλιό μουλάρι, καινούργια περπατησιά.
          A burro vell, albarda nova.
* Πάρε του γέρου συμβουλή, του παιδεμένου γνώση.
          A cavall novell, cavaller vell.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 Sevilla Muñoz, J.; Zurdo Ruiz-Ayúcar, M.I.T. (dir.). «Refranero multilingüe». Madrid: Instituto Cervantes (Centro Virtual Cervantes), 2009. [Consulta: 3 octubre 2024].
# Dites italianes

L'italià és una llengua romànica pertanyent al grup de la Romània oriental. És el resultat del desenvolupament natural del llatí vulgar tal com era parlat a la regió de la Toscana (i, en particular, a Florència). És parlada a la Itàlia peninsular (inclosa la República de San Marino) i insular (Silícia i Sardenya), a França, incloent-hi l'illa de Còsega, i a Suïssa (al cantó de Ticino). També és parlada també Eslovènia.

## Dites populars

* Plou, govern lladre!
          Expressió creada pel caricaturista Casimiro Teja, director del periòdic Il Pasquino (1861), que fa referència al costum generalitzat de donar la culpa de tot al govern

## Referències

* ↑ Bortolozzo, Antonella. «Desidererei conoscere con certezza l'origine dell'espressiones "Piove. Governo ladro"». Treccani.it - L'Enciclopedia Italiana. Arxivat de l'original el 1389480238. [Consulta: 28 desembre 2013].
# Dites perses

El persa (فارسی Fārsi) és una llengua indoeuropea parlada a l'Iran, l'Afganistan (oficialment conegut com a persa Dari des de 1958 per raons polítiques), el Tadjikistan (on es coneix oficialment com a tadjik des de l'època soviètica), l'Uzbekistan, Bahrain, l'Iraq, l'Azerbaidjan, Armènia, Geòrgia, el sud de Rússia i països veïns que han estat sota la influència persa. El persa deriva del pahlavi, la llengua oficial religiosa i literària de la Pèrsia Sassànida, que a la vegada derivava de l'antic persa, la llengua de l'imperi persa a l'època aquemènida. És de la família de llengües indoàries, és pluricèntrica i la gramàtica és similar a la de moltes llengües europees contemporànies.

## Dites populars

Nota. Es mostra la parèmia en versió original en itàlica i l'equivalent en català.
* عاقلان را یک اشارت بس بود
          A bon entenedor, poques paraules.
* کوفته را نان تهی کوفته است
          A bona gana, no hi ha pa dur.
* دندانِ اسب پیشکشی را نمی شمارند
          A cavall regalat, no li miris el dentat.
* کاچی به از هیچی است
          A falta de pa, bones són coques.
* از پی دشمن گریخته نباید رفت
          A l'enemic que fuig, mostra-li la drecera.
* تا تنور گرم است نان باید پخت
          L'ocasió la pinten calba.
* خر را سربار می کشد، جوانرا ماشالله
          La sobrecàrrega mata l'ase.
* ابله است آن کس که بالاتر نشست/استخوانش سخت تر خواهد شکست
          Pensar-se fer un gran salt i fer una curta camada.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 Sevilla Muñoz; Zurdo Ruiz-Ayúcar, 2009.

## Bibliografia

* Sevilla Muñoz, J.; Zurdo Ruiz-Ayúcar, M.I.T. (dir.). «Refranero multilingüe». Madrid: Instituto Cervantes (Centro Virtual Cervantes), 2009. [Consulta: 2 octubre 2024].
# Dites llatines

El Llatí és una llengua indoeuropea de la branca itàlica, parlada antigament pels romans. A partir de l'evolució de la seva versió vulgar en sorgiren les llengües romàniques que sobreviuen avui dia.

## Citacions

* A favor de casa seva
    (en llatí) Pro domo sua
          Expressió llatina utilitzada per expressar la defensa d'una causa per interès propi.
* Com a dalt
    (en llatí) Ut supra
          S'utilitza en documents per a referir-se a una data, clàusula o frase citada més amunt, per evitar repeticions.
* Elegància en les maneres
    (en llatí) Elegantia morum
          És una expressió llatina molt usada en la literatura medieval per a descriure com ha de ser l'actitud cortesana.
* Millor morir amb dignitat que servir amb ignonímia.
    (en llatí) Ut cum dignitate potius cadamus quam cum ignominia serviamus
* Oh, santa ingenuïtat!
    (en llatí) O sancta simplicitas!
          Va ser, segons la llegenda, l'última frase pronunciada per Jan Hus (1369-1415), quan estava ja en el martiri de la foguera

## Referències

* ↑ «Pro Domo Sua». web. RAE. Arxivat de l'original el 1457042290. [Consulta: 3 març 2015].
* ↑ «Hesperia Latina». Universitat de Barcelona. Facultat de Filologia. Arxivat de l'original el 1601585095. [Consulta: 22 setembre 2015].
* ↑ «Dictionary of Medieval Terms and Phrases» (en anglès). Academic Dictionaries. Enacademic. Arxivat de l'original el 1395608856. [Consulta: 13 juny 2014].
* ↑ Zweig, Stefan. Moments estel·lars de la humanitat. Barcelona: Quaderns Crema, 2004. ISBN 978-84-7727-421-6.
* ↑ «LA BATALLA DE AZINCOURT» (en castellà). Universitat de València. [Consulta: 13 juny 2014].
# Dites asturianes

Astúries (en asturià: Principáu d'Asturies i en castellà: Principado de Asturias) és una regió septentrional de la península Ibèrica i comunitat autònoma d'Espanya. El seu territori és d'uns deu mil quilòmetres quadrats, i compta amb una població, en retrocés, que supera lleugerament el milió d'habitants, que parlen castellà i també asturià i eonavienc.
La seva capital és la ciutat d'Oviedo, i Gijón/Xixón és la ciutat més poblada i, a més, situada a la costa amb grans platges.

## Dites populars

* La trampa rescampla
** "El parany brilla".
** Sentit: cap engany s'oculta per sempre.
* Pue más el güeyu que'l botiellu
** "Pot més l'ull que l'estómac".
** Sentit: sempre es vol menjar més del que es pot.
* Si tapez de roxana, bon día mañana.
** "Capvespre vermellós, bon dia demà"
* Nun hai pega ensin mancha blanca
** "No hi ha garsa sense taca blanca".
* Al que va de romería pésa-y al otru día
** "Al que va al romiatge li pesa al següent dia "
** Sentit: Els excessos en la festa passen factura.
* Folixa a esgaya, dolor na vidaya
** "Festa a manta, dolor en la templa".
* Al platu vendrás arbeyu, si nun ye de xoven sedrá de vieyu.
** "Al plat vindràs, pèsol, si no és de jove serà de vell".
* Dios da gaites a quien nun pue soplales.
** "Déu dóna pa a qui no té dents".
** Sentit: la gent no té el que mereix tenir
* Espabila Favila que va garrate l'osín.
** "Espavila Favila que t'atrapa l'osset".
** Sentit: afanya't que no et dóna temps (és una referència històrica al rei asturià Favila, mort a les mans d'un ós).
# Dites gallegues

El gallec és una llengua romànica parlada a Galícia. Ve del galaico-portuguès, llengua medieval que va evolucionar secularment a Galícia al marge de Portugal i va donar lloc als actuals gallec i portuguès. Constitueix un romanç autònom per a les autoritats lingüístiques oficials a Galícia, emparentat amb el portuguès, mentre per a altres lingüistes encara avui és una variant co-dialectal del diasistema lingüístic gallec-portuguès, formant una llengua comuna amb altres formes portugueses que existeixen al món, com al Brasil, a Moçambic o a Angola.

## Dites populars

* A bo entendedor, poucas palabras bastan.
          A bon entenedor, poques paraules.
* A boa fame non hai pan duro.
          A bona gana, no hi ha pa dur.
* A ocasión píntana calva.
          L'ocasió la pinten calba.
* Como sementedes, así colleredes.
          Com sembrareu, collireu.

## Referències

* 1 2 3 4 Sevilla Muñoz, J.; Zurdo Ruiz-Ayúcar, M.I.T. (dir.). «Refranero multilingüe». Madrid: Instituto Cervantes (Centro Virtual Cervantes), 2009. [Consulta: 24 setembre 2024].

## Enllaços externs

* Instituto da Lingua Galega
* Real Academia Galega
# Dites hongareses

L'hongarès és una llengua úgrica parlada per més de 14 milions de persones arreu del món. La majoria es concentren a Hongria (més de 10 milions), a Transsilvània (actualment a Romania) més d'1,3 milions, a Voivodina (Sèrbia) al voltant del mig milió, a Eslovàquia més de mig milió, a la Transcarpàcia ucraïnesa gairebé 200.000 persones. La resta es troba a la diàspora, principalment a Israel i als Estats Units.

## Dites populars

Nota. Es mostra la parèmia en versió original en itàlica i l'equivalent en català.
* A baj nem jár egyedül.
          Bé vinguis, mal, si véns tot sol
* Addig a barátság, míg zsíros a konyha.
          Pa menjat, companyia desfeta.
* Ki mint vet, úgy arat.
          Com sembrareu, collireu.
* Minden jó, ha (a) vége jó.
          Tot està en un bon acabar.
* Szóból ért az ember.
          On aniràs, bou, que no llaures?

## Referències

* 1 2 3 4 5 Sevilla Muñoz, J.; Zurdo Ruiz-Ayúcar, M.I.T. (dir.). «Refranero multilingüe». Madrid: Instituto Cervantes (Centro Virtual Cervantes), 2009. [Consulta: 12 octubre 2024].
# Dites irlandeses

L'irlandès és una llengua cèltica pertanyent a la branca goidèlica del grup insular, parlada a l'illa d'Irlanda, per prop de 85.000 persones, predominantment a les regions occidentals rurals de l'illa.

## Dites populars
### A miscellany of Irish proverbs (1922)

Recull de proverbis irlandesos del llibre A miscellany of Irish proverbs:
* Fearr sean-fhiacha ná sean-fhala.
          Millor els vells deutes que les velles rancúnies.
* Beagán agus a rádh go maith.
          Digues poc però digues-ho bé.
* Eusga neóin ná maidean.
          La nit és més ràpida que el matí.
* As an obair do fachtar an fhoghluim.
          L'aprenentatge ve mitjançant el treball.
* Ní hionmhuin le Dia an béal bréagach.
          Déu no estima les llengües mentideres.

### Irish Proverbs - BBC

Selecció de dites populars irlandeses recollides al portal de la BBC:
* Ní scéal rúin é más fios do thriúr é.
          No és un secret si tres persones ho saben.
* Tús maith, leath na hoibre.
          No hi ha cap remei o cura per a la mort.
* Ní bhíonn rath ach mar a mbíonn smacht.
          Només hi ha èxit quan hi ha disciplina.
* Tús maith, leath na hoibre.
          Un bon inici és la meitat de la feina.

## Referències

* 1 2 3 4 5 O'Rahilly, Thomas F. (ed.). A miscellany of Irish proverbs. Dublin: The Talbot Press, 1922.
* 1 2 3 4 «Proverbs». BBC. London: BBC, cop. 2014. [Consulta: 24 febrer 2014].
# Dites basques

El basc, també anomenat èuscar o eusquera (en basc euskara), és una llengua aïllada (sense relació amb cap família lingüística coneguda) parlada actualment en bona part de la Comunitat autònoma del País Basc i part de Navarra, a Espanya, i al País Basc del Nord (departament de Pirineus Atlàntics, Aquitània, a França). En l'actualitat la llengua basca es considera l'única llengua preindoeuropea supervivent en Europa.

## Dites populars

* Abendua gau uts eta jai uts.
          Pel desembre i pel gener, no siguis matiner.
* Azkar heldu nahi baduk, astiro joan.
          Qui més corre, fa més tard.
* Goseak dagonarentzat ogi gogorrik ez.
          A pa de quinze dies, fam de tres setmanes.
* Izan aurrez begiratua, etorri ez didin gero damua.
          Si no ets casta, sigues cauta.
* Oiloa bere mikarekin.
          Visca la gallina i visca amb sa pepida.
* Ulertzaile onari, hitz gutxi.
          A bon entenedor, poques paraules.

## Bibliografia

* Garate, Gotzon. 30.466 atsotitzak reanes proverbs proverbia. [Bilbao]: Fundación Bilbao Bizkaia Kutxa Fundazioa, 2003. ISBN 9788495653390 [Consulta: 1405468771].
* Sevilla Muñoz, J.; Zurdo Ruiz-Ayúcar, M.I.T. (dir.). «Refranero multilingüe». Madrid: Instituto Cervantes (Centro Virtual Cervantes), 2009. [Consulta: 29 setembre 2024].
# Lletra

Una lletra és cadascun dels signes que representen els sons d'un llenguatge, un signe gràfic per a designar un o més sons. El conjunt de lletres usades en una llengua formen el seu alfabet.

## Dites popular

* A poc a poc i bona lletra.
* D'ases, tant n'hi ha amb lletra com sense.
* No hi ha cosa que xerri més que les lletres.
* La lletra, pel cul entra.
    (var.) La lletra entra per les anques.
    (var.) La lletra, amb sang entra.
* Les lletres negres fan menjar pa blanc.(Olot)
* Lletres i armes noblesa alcancen.
* No hi ha cosa que xerri més que les lletres.

## Frases fetes i locucions

* A la lletra.
    (var.) Al peu de la lletra.
          Tal com està escrit exactament.
* Aprendre de lletra.
          Aprendre a llegir.
* Bona lletra.
          Escriptura de bon llegir, de bona traça
* Lletra morta
          Disposició legal que s'incompleix.
* Mala lletra.
          Escriptura de mal llegir, lletja o poc elegant.
* Saber de lletra.
          Saber llegir.
* Tenir algú molta lletra menuda.
          Ésser molt sagaç, intel·ligent.

## Cançons

* La Mare de Déu / quan era xiqueta / anava a costura / a aprendre de lletra.

## Referències

* ↑ Pàmies; Palou, 2012, p. 35.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 Alcover; Moll, 2002.
* 1 2 3 4 5 «lletra». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Bibliografia

* Pàmies, Victor; Palou, Jordi. Els 100 refranys més populars (en català). Valls: Cossetània, 2012 (Col·lecció de cent en cent, núm. 16). ISBN 9788490340325.
* Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «lletra». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
# Lles de Cerdanya

Lles de Cerdanya, tradicionalment Lles, és una localitat i municipi de la comarca de la Baixa Cerdanya.

## Dites populars
### Arànser

* A Aransa, cap de porcs, aransuts i orellabruts.

### Músser

* A Aristot són golluts; a Cassanet, ja no ho són tant; a Sovetx, la poncelleta; a Mussa, la flor del ram.

## Referències

* 1 2 Pàmies, Victor. «Paremiologia tòpica». L'autor. Arxivat de l'original el 1560013793. [Consulta: 21 gener 2019].

## Enllaços externs

* l'ajuntament de Lles de Cerdanya - Lloc web oficial
# Llet

La llet és un líquid blanquinós i opac produït per les glàndules mamàries de les femelles dels mamífers (incloent-hi els monotremes, tot i mancar de mamelles definides). Aquesta capacitat secretora és una de les característiques que defineixen els mamífers.

## Dites populars

* Aigua després de llet, ben fet.
* Col fa llet.
* Després de la llet beu aigua, però si vas de camí beu vi.
* Fins passada la llet nova, no es pot dir l'infant a prova.
* El vi és la llet dels pobres.
* El vi és la llet dels vells i la llet el vi dels infants.
* En tot hi ha maldat menys en la llet que hi posen aigua.
* La llet, ben dormida i ben passejada
* La llet de cabra, fresca i bullida amb menta.
* La llet és boja.
* La llet no vol vi; i qui se la beu, sí.
* La llet sempre crida al vi: veniu, cosí.
* La llet surt dels mossos, i no dels ossos.
* Llenya de figuera, la llet enrere.
* Llet ben bullida ha de pujar tres vegades.
* Llet i cullera el pa espera.
* Llet desnatada, en aigua tornada.
* Llet desnatada, malaguanyada.
* Qui menja llet i beu vi, de cent anys torna fadrí.

### Dites relacionades amb els animals

Dites sobre la llet relacionades amb els animals:
* Alimenta tant la mel d'abelles com la llet d'ovella.
* Cagallons de rata bullits, donen llet a les parteres.
* La llet de cabra, fresca i bullida amb mida.
* La llet s'ha de beure i de la mamella de la vaca.
* Llet de burra, o ben colrada o ben passejada.

## Frases fetes i locucions

* Blanc com la llet (o que un glop de llet).
          Ésser molt blanc
* Ésser de mala llet.
          Ésser de mala índole
* Fer una cosa amb mala llet.
          Fer una cosa amb malícia
* Mamar (alguna cosa) amb la llet.
          Aprendre una cosa des de la infantesa
* Més blanc que la llet (o que un glop de llet).
          Ésser molt blanc
* No morir de llet d'ametlles.
          Morir violentament
* Revenir com sa llet d'es frares.
          Renovar un sentiment
* Suar sa llet de s'enconar.
          Patir molt per l'esforç excessiu.
* Tenir mala llet.
          Tenir mal geni
* Tenir llet (o mala llet).
          Tenir sort (o mala sort)

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «llet». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Viladot-Puig, 2003, p. 39-42.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 5 octubre 2024].
* 1 2 3 «Llet». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 10 juny 2012].
* ↑ «Llet». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Barcelona : Institut d'Estudis Catalans. [Consulta: 10 de juny de 2012]

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Viladot-Puig, Joan. El Refranyer de Joan Viladot (en català). Lleida: Pagès Editors, 2003 (Història. Monografies; 23). ISBN 9788497790741.