OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Gai Juli Cèsar Germànic Calígula

Gai Juli Cèsar Germànic Calígula [Caius Iulius Caesar Germanicus Caligula] (Antium, actual Anzio, Laci, 31 d'agost de 12 — Roma, 24 de gener de 41), més conegut com a Calígula, fou un emperador romà (37-41).

## Citacions
### Vides dels dotze Cèsars. Calígula

Recull de citacions de Calígula documentades per Suetoni en la sèrie de llibres Vides dels Dotze Cèsars (De Vitis Caesarum):
* Recorda't que tinc poder en tot i damunt tothom.
    (en llatí) "Memento," ait, "omnia mihi et in omnis licere".
       Vides dels dotze cèsars. Calígula, § 29.
* Fereix-lo de manera que s'adoni que es va morint.
    (en llatí) Ita feri ut se mori sentiat.
       Vides dels dotze Cèsars. Calígula, § 30.
          Recomanació de Calígula de la millor forma d'executar un reu
* Que m'odiïn, mentre em temin!
    (en llatí) Oderint, dum metuant.
       Vides dels dotze Cèsars. Calígula, § 30.
          Segons Suetoni, Calígula recitava sovint aquest vers d'una tragèdia.
* Tant de bo el poble romà no tingués més que un cap!
    (en llatí) Utinam populus Romanusque unam cervicem haberet!
       Vides dels dotze Cèsars. Calígula, § 30.
* Com no haig de riure, si amb un sol moviment de cap us podria fer degollar a l'instant a cadascun de vosaltres?
    (en llatí) Quid nisi uno meo nutu iugulari utrumque vestrum statim posse?
       Vides dels dotze Cèsars. Calígula, § 32.
* Aquest cap tan bonic caurà tan aviat com jo ho manaré.
    (en llatí) Tam bona cervix simul ac iussero demetur.
       Vides dels dotze Cèsars. Calígula, § 33.
          Frase que deia cada cop que besava el coll de la seva dona o amant.

## Referències

* 1 2 Suetoni, 2010.
* 1 2 3 4 Suetoni, 1967.

## Bibliografia

* Suetoni. Vides dels Dotze Cèsars. Volum III. Tiberi. Calígula. Barcelona: Fundació Bernat Metge, 1967.
* Suetoni. Vides de Calígula, Claudi i Neró. Barcelona: Edicions 62, 2010. ISBN 9788429766073.
# Gabriel Rufián i Romero

Gabriel Rufián i Romero (Santa Coloma de Gramenet, 8 de febrer de 1982) és un activista social i polític català vinculat amb moviments socials d'esquerres.

## Citacions

* Sóc el que vostès anomenen un xarnego i independentista. Vet aquí la vostra derrota, vet aquí la nostra victòria.
    (en castellà) Soy lo que ustedes llaman charnego y soy independentista. He aquí su derrota y he aquí nuestra victoria.
       Congrés dels Diputats, 4 de març de 2016.
* 155 monedes de plata.
    (en castellà) 155 monedas de plata.
       Twitter, 26 d'octubre de 2017.
          Les monedes de plata representen el preu de la traïció de Judes Iscariot, en al·lusió «a intentar reflectir l'oferta que estava fent l'Estat espanyol mitjançant el front PP, PSOE i Ciutadans», en referencia a l'aplicació de l'article 155 de la Constitució espanyola de 1978 a Catalunya.

## Referències

* ↑ «Rufián: ‘Sóc xarnego i independentista: la vostra derrota, la nostra victòria’». Vilaweb, 04-03-2016. Arxivat de l'original el 1457171603. [Consulta: 5 març 2016].
* ↑ Redacció «Gabriel Rufián, sobre la convocatòria d'eleccions a Catalunya: «155 monedes de plata»». CatalunyaDiari, (26-10-2017) [Consulta: 26 octubre 2017].
* ↑ «Rufián niega ahora que su mensaje de '155 monedas de plata' de Judas fuese para Puigdemont». 20minutos, (27-10-2017) [Consulta: 27 octubre 2017].
# Gabriele d'Annunzio

Gabriele d'Annunzio (Pescara, 12 de març de 1863 — Gardone Riviera, Llombardia, 1 de març de 1938) fou un novel·lista, poeta i dramaturg italià.

## Citacions

* Un esclau miserable / és qui fa del dolor el seu vestit.
    (en italià) È un misero schiavo colui / che del dolore fa la sua veste.
       Canto Novo. Canto dell' Ospiste, 1882.
* La paciència és la inmortal nepentes / que enforteix els nervis i restaura l'ànima.
    (en italià) La pazienza è l'immortal nepente / che afforza i nervi e l'animo ristora.
       La Chimera. Donna Francesca, 1885-1888.
* L'antiga tendresa / manté encara el seu encant.
    (en italià) La tenerezza antica / ha pur gli incanti suoi.
       Poema Paradisiaco, 1893.
* L'ànima de la terra és nocturna, però la llum del sol l'amaga més del que l'amaga la foscor.
    (en italià) L'anima della terra è notturna, ma la luce del sole la nasconde più che non la nasconda la tenebra.
       «La notte ha la sua via», Contemplazione della morte, 1912.

## Referències

* 1 2 3 Harbottle, Thomas Benfield; Dalbiac, Philip Hugh. Dictionary of Quotations (Italian). London: Swan Sonnenschein, 1909.
* ↑ Visco, Giovanni. Opera D'Annunzio. Youcanprint, 2016. ISBN 9788891160270. $^{[Enllaçnoactiu]}$
# Gabrielle Roy

Gabrielle Roy (Saint Boniface, 22 de març de 1909 - Ciutat de Quebec, 13 de juliol de 1983) fou una escriptora francocanadenca de Manitoba pertanyent a una generació influïda pels corrents europeus.

## Citacions

* Com més es nodreix d'alegries, més insaciable és el cor.
    (en francès) Plus il est nourri de joies, plus le coeur est insatiable.
       La Petite Poule d'eau, 1950.
* El dolor és la moneda de tota felicitat.
    (en francès) La douleur est la monnaie de toute félicité.
       Alexandre Chenevert, 1954.
* Hi ha alguna cosa humiliant en ser un home i no lluitar pas contra la desgràcia.
    (en francès) Il y a quelque chose d'humiliant à être homme et à ne pas lutter contre le malheur.
       Alexandre Chenevert, 1954.
* La mort del present no és res. És la pèrdua del futut el que és desgarrador.
    (en francès) La mort du présent n'est rien ; c'est la perte de l'avenir en soi qui est déchirante.
       La montagne secrète, 1961.
* No diguis mai que l'esperança ha mort. L'esperança no mor mai.
    (en francès) Il ne faut jamais dire que l'espoir est mort. Ça ne meurt pas, l'espoir.
       La Route d'Altamont, 1966.
* Res es comparable a la realitat.
    (en francès) Rien n'est comparable à la réalité
       De quoi t'ennuies-tu, Éveline?, 1982.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Gabrielle Roy a dit...». Le Figaro. [Consulta: 21 març 2024].
# Gabriele Münter

Gabriele Münter (Berlín, Alemanya, 19 de febrer de 1877 – Murnau am Staffelsee, Alemanya, 19 de maig de 1962) fou una pintora alemanya del moviment expressionista. Va fundar i formar part del moviment Der Blaue Reiter, del qual en va protegir obres durant la Segona Guerra Mundial. Fou parella del pintor rus Wassily Kandinsky i de l'historiador Johannes Eichner.

## Citacions

* He rebut molts més elogis dels que mereixia. Mai he entès per què. És el mateix per a totes les persones amb talent. Són elogiades per quelcom que ells veuen com un regal.
    (en anglès) I received more praise than I deserved. I never understood why. It is the same with all talented people. They are praised for something they regard as a gift.
* Als ulls de molta gent, jo només era un segon plat innecessari de Kandinsky.
    (en anglès) In the eyes of many, I was only an unnecessary side-dish to Kandinsky.
* L'art veritable té ment pròpia.
    (en anglès) True art has a mind of its own.
* La meva feina és veure, pintar i dibuixar, no parlar.
    (en anglès) My job is to see, paint and draw, not speak.
* La meva principal dificultat és que no podia pintar prou ràpid. Les meves pintures són totes moments de la meva vida –em refereixo a experiències visuals instantànies, en general sentides molt ràpidament i espontània.
    (en anglès) My main difficulty was that I could not paint fast enough. My pictures are all moments of my life – I mean instantaneous visual experiences, generally noted very rapidly and spontaneously.
* Mai vaig estar interessada en ser moderna –vull dir, en crear un nou estil. Simplement vaig pintar en aquell estil que em va semblar que s'adequava millor a mi.
    (en anglès) I was never interested in being just modern – I mean in creating a new style. I simply painted in whatever style seemed to suit me the best.
* No estic compromesa amb un estat d'ànim únic i continuat, i em nego a amagar el món entre nocions preconcebudes.
    (en anglès) I am not committed to a single, sustained mood, and I refuse to cloak the world in preconceived notions.
* Sovint s'oblida que una dona pot tenir un talent original i genuí i ser una persona creativa.
    (en anglès) It is often forgotten that a woman can have an original, genuine talent and be a creative person.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 Städtische Galerie im Lenbachhaus und Kunstbau; Gabriele Münter-und Johannes Eichner-Stiftung «Gabriele Münter» (Catàleg de l'exposició). Louisiana Museum of Modern Art [Humlebæk, Dinamarca], (3 maig 2018 - 19 agost 2018).
* 1 2 Budick, Ariella «Gabriele Münter: ‘I was only a side dish to Kandinsky’» (en anglès). Financial Times, (19-07-2018) [Consulta: 1547422006].
* ↑ Roditi, 1990, p. 120.
* ↑ Roditi, 1990, p. 118.

## Bibliografia

* Roditi, Edouard. Dialogues: Conversations With European Artists at Mid-Century (en anglès). Diane Pub Co., 1990. ISBN 978-0788194665.
# Gafarró

El gafarró (Serinus serinus) és un ocell de la família de les fringíl·lides, petit d'uns 10 centímetres de llargada, de plomatge color groc verdós els mascles i bru vermellós les femelles, que fa el niu especialment en alzines i pins i és molt cantador. Es distribueix naturalment a gran part d'Europa.

## Dites populars

* A Tiana males cares, a Premià són gafarrons i a Vilassar pengen ases.
    (var.) A Premià són gafarrons; a Vilassar, penjaases; genovesos a Cabrils; a Cabrera, vint-i-un lladres.
* Aquests que li van detràs són gafarrons, quan canten, sembla que fregeixin: com los que arreglen l'Espanya en la taula d'un cafè.
* Fortaleny es un poble antic amb les muralles de llicsons, pensant-se que era Madrid i era un niu de gafarrons.
    (var.) Corbera és un poble antic en muralles de llicsons; pensava que era Madrit i és un niu de gafarrons.(Val.)
* Quan el gafarró fa el niu, ja som a l'estiu.

## Referències

* 1 2 Pàmies i Riudor, Víctor. «Paremiologia tòpica». L'autor, cop. 2010-. [Consulta: 13 setembre 2024].
* ↑ Marrugat Cuyàs, 2014, p. 311-347.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 13 setembre 2024].
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Gafarró». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor. «Refranyer temàtic». L'autor. Arxivat de l'original el 1536421284. [Consulta: 4 setembre 2018].

## Bibliografia

* Marrugat Cuyàs, Ramon «El parlar del Penedès i Torredembarra». Recull de treballs, 15, (2014), pàg. 311-347.
# Gai Mari

Gai Mari [Gaius Marius] (Arpinum, 157 aC — Roma, 13 de gener de 86 aC) fou un general i polític romà.

## Citacions
### La Guerra de Jugurta

Recull de citacions del discurs de Gai Mari després de ser escollit cònsol l'any 107 aC:
* Sé prou bé, ciutadans, que la majoria dels homes quan us demanen el poder no se serveixen dels mateixos procediments que usen quan ja l'han aconseguit: de primer es mostren diligents, suplicants, modestos; després menen una vida de peresa i supèrbia.
    (en llatí) Scio ego, Quirites, plerosque non isdem artibus imperium a vobis petere et, postquam adepti sunt, gerere: primo industrios supplices modicos esse, dein per ignaviam et superbiam aetatem agere. Naturam unam et communem omnium existimo, sed fortissimum quemque generosissimum.
       La Guerra de Jugurta. § LXXXV.
* La naturalesa humana és la mateixa i comuna a tots, i com més esforçats més nobles som.
    (en llatí) Naturam unam et communem omnium existimo, sed fortissimum quemque generosissimum.
       La Guerra de Jugurta. § LXXXV.
* La glòria dels avantpassats és com una llum per als descendents; fa que llur accions, bones o dolentes, no quedin ocultes.
    (en llatí) Maiorum gloria posteris quasi lumen est, neque bona neque mala eorum in occulto patitur.
       La Guerra de Jugurta. § LXXXV.
* Els homes com cal han de tenir més glòria que riqueses; llur ornament són les armes i no el mobiliari.
    (en llatí) Omnibusque bonis oportere plus gloriae quam divitiarum esse; arma, non supellectilem decori esse.
       La Guerra de Jugurta. § LXXXV.
* No us puc mostrar com a garantia ni les imatges, ni els triomfs o els consolats dels meus avantapassats; però, si convé, us puc mostrar unes astes, un estendard, unes plaques i altres recompenses militars, i a més les ferides del meu cos, rebudes del front.
    (en llatí) Non possum fidei causa imagines neque triumphos aut consulatus maiorum meorum ostentare, at, si res postulet, hastas, vexillum, phaleras, alia militaria dona, praeterea cicatrices adverso corpore.
       La Guerra de Jugurta. § LXXXV.
* Ningú no s'ha fet immortal per la seva covardia, ni mai cap pare no ha desitjat per als seus fills que fossin eterns, ans bé que portessin una vida de persones bones i honrades.
    (en llatí) Etenim nemo ignavia immortalis factus est, neque quisquam parens liberis, uti aeterni forent, optavit, magis uti boni honestique vitam exigerent.
       La Guerra de Jugurta. § LXXXV.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 Sal·lusti Crisp, 1964.

## Bibliografia

* Sal·lusti Crisp, Gai. La Guerra de Jugurta. Barcelona: Fundació Bernat Metge, 1964.
# Gai Valeri Catul

Gai Valeri Catul [Gaius Valerius Catullus] (Verona, aprox. 84 aC — Verona, aprox. 54 aC) fou un poeta romà.

## Citacions

* A cadascú li ha estat donat el defecte que li és propi.
    (en llatí) Suus cuique attributus est error
       Carmina. § XXII. ad Varum.
* No hi ha res més estúpid que un riure estúpid.
    (en llatí) Risu inepto res ineptior nulla est.
       Carmina. § XXXIX. ad Egnatium.
* No lluitis contra dos adversaris
    (en llatí) Noli pugnare duobus.
       Carmina. § LXII. exametrum carmen nuptiale.
* El que una dona diu al seu apassionat amant, convé escriure-ho en el vent i en l'aigua que fuig.
    (en llatí) Mulier cupido quod dicit amanti, in vento et rapida scribere oportet aqua.
       Carmina. § LXX.
* És difícil desprendre's de sobte d'un llarg amor.
    (en llatí) Difficile est longum subito deponere amorem.
       Carmina. § LXXVI. ad deos.
* Odio i estimo.
    (en llatí) Odi et amo.
       Carmina. § LXXXV.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 Peris i Juan, 2001.

## Bibliografia

* Peris i Juan, Antoni. Diccionari de locucions i frases llatines. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2001. ISBN 8441208786.
# Esther Tusquets i Guillén

Esther Tusquets Guillén (Barcelona, 30 d'agost de 1936 — Barcelona, 23 de juliol de 2012) fou una escriptora i editora catalana en castellà.

## Citacions

* Deixes llibres al cotxe i ningú te'ls roba, encara que estigui obert.
    (en castellà) Dejas libros en el coche y nadie te los roba, aunque esté abierto.
       Confesiones de una vieja dama indigna, 2009.

## Referències

* ↑ Tusquets, 2009.

## Bibliografia

* Tusquets, Esther. Confesiones de una vieja dama indigna. Barcelona: Bruguera, 2009. ISBN 9788402421067.
# Esterri d'Àneu

Esterri d'Àneu és una vila i municipi català del Pallars Sobirà. És un dels nuclis més actius de la comarca i està situat al marge dret de la Noguera Pallaresa.

## Dites populars

* A Esterri, lletosos i porcs.

## Referències

* ↑ Amades i Gelats, 2001, p. 40.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Geografia popular (Ed. facsímil) (en català). Barcelona: Edicions El Mèdol, 2001 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 6). ISBN 8495559293.
# Esterri de Cardós

Esterri de Cardós és una vila i municipi català de la comarca del Pallars Sobirà. L'any 1947 va incorporar els antics municipis d'Arrós i Ginestarre, i conté també el terme de Benante.

## Dites populars

* A Esterri, lletosos i porcs.

## Referències

* ↑ Amades i Gelats, 2001, p. 40.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Geografia popular (Ed. facsímil) (en català). Barcelona: Edicions El Mèdol, 2001 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 6). ISBN 8495559293.
# Estiu

L'estiu és l'estació de l'any, entre la primavera i la tardor, que comença al solstici d'estiu i acaba amb l'equinocci de tardor.

## Dites populars

* A l'estiu, filosa no diu.(Empordà)
* A l'estiu tota cuca viu.
    (var.) En l'estiu tota cuca viu.(Cat., Men.)
    (var.) En l'estiu, tothom viu.(Mall.)
    (var.) En l'estiu, tot lo món viu.(Val.)
    (var.) A l'estiu, tot reviu.(Olot, Empordà)
* A l'estiu a l'ombra, i a l'hivern al sol.(Olot)
* Cada cosa a son temps, i d'estiu cigales.(Mall., Men.)
* Del bon estiu, el pagès viu.
* L'oreneta ja ha vingut, ja tenim l'estiu damunt.
* On hages passat l'hivern, passa l'estiu.(Alcoi)
    (var.) On has passat l'estiu, passa l'hivern.(Val.)
* Paraules d'estiu, segons qui les diu.(Costa de Llevant)
* Quan la Candelera plora, el fred ja és fora; quan la Candelera riu, ja ve l'estiu; tant si plora com si riu, ja ve l'estiu.
* Quan la Candelera riu, ja som a l'estiu.
* Qui diu mal de l'estiu, no sap el que diu.(Segarra, Urgell)
* Si la Candelera plora, el fred és fora; si la Candelera riu, ni hivernni estiu.
* Si la Candelera plora, es fred és fora; si la Candelera riu, lluny és s'estiu.
* Si per Nadal fa estiu, a Pasqua prop d'es caliu.(Mall.)
* Una flor no fa estiu.(Mall., Men.)
    (var.) Una flor no fa estiu; ni dues, primavera.
    (var.) Una oreneta no fa estiu.(Cat., Bal., Val.)
    (var.) Una mosca no fa estiu.(Segarra, Urgell)
* Vianda d'estiu vol regadiu.

### Dites relacionades amb la meteorologia

* Aigua d'estiu xerriu xerriu, aigua d'hivern aigua d'infern.
* Estiu calorós, hivern rigorós.(Costa de Llevant)
* Hivern plujós, estiu abundós.(Pla de Bages)
* Neu a l'abril, pedregades a l'estiu.
* Pluja d'estiu i plor de bagassa, aviat passa.(Cat.)
    (var.) Pluja d'estiu i plant de bagassa, en un punt passa.(Val.)
* Qui a l'estiu sombreja, a l'hivern famoleja.(Maestrat)
* Xàfec d'estiu, fa la meitat del que diu.
* Xàfec d'estiu, tota l'aigua cap el riu.

## Frases fetes i locucions

* Estar-hi tres anys en un estiu.(Empordà)
          Es diu d'algú que pretén haver estat a un lloc important, però només hi ha estat de passada o durant poc temps.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «estiu». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Pàmies; Palou, 2012.
* ↑ Conca, 1988, p. 244.
* 1 2 3 Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any. Vol. I. Hivern. Barcelona: Salvat, 1950, p. 665-701.
* ↑ «Flor». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 21 desembre 2013].
* 1 2 3 Amades i Gelats, 1938.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Llibre del temps que fa. Barcelona: La Neotípia, 1938 (Primer llibre de les set sivelles).
* Conca, Maria (ed.). Els refranys catalans. València: Tres i Quatre, 1988 (L'Estel; 8). ISBN 8475022324.
* Pàmies, Victor; Palou, Jordi. Els 100 refranys més populars (en català). Valls: Cossetània, 2012 (Col·lecció de cent en cent, núm. 16). ISBN 9788490340325.
# Esternut

Un esternut o esternudament és un estímul reflex d'expulsió convulsiva d'aire que parteix dels pulmons per a eixir pel nas o la boca.

## Dites populars

* Esternudar i rascar, tot vol escomençar.(val.)
* La vellesa és: esternudar, tossir i preguntar quina hora és.
* Més val suar que esternudar.(val.)
* Més val dinar que esternudar.
* Tres esternuts, constipat segur.
* Yan isrwatn ififl tqanti d tinzi.
          Qui recull bitxos ha d'aguantar esternuts. (dita amaziga)

## Endevinalles

* Neix cantant i mor sense ossos.
    (var.) Neix cantant i mor sense ossos a l'instant.

## Referències

* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «esternudar». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 25 setembre 2024].
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «dinar». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Akioud; Castellanos, 2007, p. 121.
* ↑ Amades, 1982.
* ↑ Castellví, 1956.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Folklore de Catalunya. Vol. 2. Cançoner, cançons, refranys, endevinalles. 3a edició. Barcelona: Selecta, 1982. ISBN 84-298-0452-8.
* Castellví, Joan. Cinc-centes endevinalles / recollides, traduïdes, originals i versificades per Joan Castellví Cerdà (en català). 3a edició. Barcelona: Eler, 1956.
# Esteve (sant)

Sant Esteve (Jerusalem, segle I — Jerusalem, segle I) fou un diaca i protomàrtir cristià. Víctima de l'enveja dels jueus hel·lenistes, fou condemnat i fet apedregar pel sanedrí. La seva festivitat se celebra el 26 de desembre, dia festiu als Països Catalans, com a d'altres llocs d'Europa, com a segon dia de Nadal.

## Dites populars

* De Nadal a Sant Esteve durarà la bondat teva.
* L'endemà de Nadal és Sant Esteve; la casa on no hi ha pa ningú està alegre.
* L'evangelista Sant Mateu cau pel setembre; Sant Esteve, en desembre; març per Quaresma; entre Pasqua i Cinquagesma, temps de carnal, i pel dia de Nadal, tots galls mengen; i així sia, i bon amén.
* Per Nadal, es dia creix una passa de pardal; per Sant Esteve, una passa de cega; per Any Nou, una passa de bou; i per Sant Antoni, una passa de dimoni.
* Per Nadal i Sant Esteve, cadascú a casa seva.(Vallès)
* Per Sant Esteve, creix el dia un pas de llebre.
* Per Sant Esteve, plou o neva.(Segarra, Urgell)
* Per Sant Esteve, un pas de llebre.(Empordà, Costa de Llevant, Vallès, Penedès)
* Per Santa Caterina, ven la gallina, i per Sant Esteve que torni a ésser teva.

## Frases fetes

* Durar de Nadal a Sant Esteve.
          Durar molt poc.

## Referències

* 1 2 Amades, 1931, p. 237-240.
* 1 2 3 4 5 Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Esteve». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ «Nadal». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 31 maig 2012].

## Bibliografia

* Amades, Joan. Costums populars de Barcelona (en català). Barcelona: Centre Excursionista de Catalunya, 1931.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Ramón de Campoamor y Campoosorio

Ramón de Campoamor y Campoosorio (Navia, Astúries, 24 de setembre de 1817 — Madrid, 11 de febrer de 1901) fou un poeta postromàntic asturià.

## Citacions

* En aquest món de passió i oblit, / o s'escolta conjugar el verb t'estimo, / o la vida millor no importa un rave.
    (en castellà) En este mundo de pasión y olvido, / ó se oye conjugar el verbo te amo, / ó la vida mejor no importa un bledo.
       El Tren Expreso. Canto II.
* Més en sap el cor que el cap.
    (en castellà) Mas sabe el corazón que la cabeza.
       Los Grandes Problemas. Canto III.
* No hi cap savi a qui no enganya qualsevol nècia.
    (en castellà) No hay sabio á quien no engaña cualquier necia.
       Como rezan las Solteras.
* Voler llibertat per la nostra ànima / és canviar només de cadenes.
    (en castellà) El querer libertad para nuestra alma / es cambiar solamente de cadenas.
       Dulce Cadenas. Canto III.
* Mai dura molt / l'amor que beu aigua i menja fruita.
    (en castellà) Nunca es muy duradero / el amor que bebe agua y come fruta.
       Los Amores de una Santa. Carta II, 1886.
* Mentre jo ho cregui, / què hi fa que allò que és cert no ho sigui?
    (en castellà) Con tal que yo lo crea, / ¿qué importa que lo cierto no lo sea?
       "Humoradas". Doloras y Humoradas, 1905.
* Per obrar amb seny en el present, / tinc posada l'oïda en el passat.
    (en castellà) Para obrar con cordura en lo presente, / tengo puesto un oído en lo pasado.
       "Humoradas". Doloras y Humoradas, 1905.
* L'enveja és l'arna del talent.
    (en castellà) La envidia es la polilla del talento.
* No oblideu un instant què és quedar-se enrera, no anar al davant.
    (en castellà) No olvides un instante que es quedarse atrás no ir adelante

## Referències

* 1 2 3 4 5 Harbottle, Thomas Benfield; Hume, Martin. Dictionary of Quotations (Spanish). London: Swan Sonnenschein & Co, 1907.
* 1 2 3 4 Bolinches, Antoni. Mil pessics de saviesa : antologia de citacions que inviten a pensar. Barcelona: Mina, 2007. ISBN 8496499340.