OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cara

La cara és la part frontal del cap, des del front fins la barbeta.

## Dites populars

* Al mal temps bona cara
* Bona cara i dolents fets.
* Cara d'ovella, ungles de llop.
* Cara pigada, cara estimada.
    (var.) Cara pigada, cara estimada; si passa de tres, diu que no val res.
* Cara neta sempre agrada.
* Ditxosa la cara que s'hi coneix la mascara.

## Endevinalles

* Hi ha qui en té un pam, qui no en té tant; hi ha qui el té negre, hi ha qui el té blanc.
* Qui ho té negre, qui ho té blanc, qui en té un pam, qui ni en té tant.
* Un convent de monges blanques, dos frares que les tanquen, dos miralls que les miren, i dos degotalls que ragen.
    (var.) Un convent de blanques monges, amb dos frares que les tanquen, dos miralls que les contemplen i dos degotalls que ragen.

## Frases fetes i locucions

* A cara descoberta.
          Obertament, sense reserves.
* Amb cara i ulls.
          Molt ben fet.
* Amb la cara paga.
          Revelar la cara el que és algú.
* Cara a cara.
          L'un davant de l'altre.
* Cara de divendres.
          Cara d'aspecte antipàtic o de pocs amics.
* Cara de gos quan fuig.
          Cara d'aspecte antipàtic o de pocs amics.
* Cara de pa de ral.
          Cara d'aspecte saludable.
* Cara de pomes agres.
          Cara d'aspecte antipàtic o de pocs amics.
* Caure-li la cara de vergonya.
          Passar molta vergonya.
* De cara.
          Favorable.
* Fer cara a tot vent.
          Servir per a tot.
* Fer-li una cara nova.
          Barallar-se molt.
* Per la cara.
          Sense haver fet mèrits per aconseguir-ho.
* Una altra cara faria.
          Serien les coses ben diferent.

## Referències

* ↑ Parès i Puntas, 1998.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 Pàmies i Riudor, 2012, p. 20.
* 1 2 3 4 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Cara». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 Amades, 1982.
* ↑ Bassols, 1994.
* ↑ Llibre Endevinalles, 1925.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Folklore de Catalunya. Vol. 2. Cançoner, cançons, refranys, endevinalles. 3a edició. Barcelona: Selecta, 1982. ISBN 84-298-0452-8.
* Bassols, Maria Margarida. Endevinaller. València: Tres i Quatre, 1994 (L'Estel). ISBN 978-84-7502-376-2.
* El Llibre de les endevinalles : col·lecció selecta de velles i noves endevinalles versificades : pròpies per a passar una bella estona (en català). Barcelona: Salvador Bonavía, 1925 (Biblioteca Bonavia ; 14, 19).
* Pàmies i Riudor, Víctor. Dites.cat : Locucions, frases fetes i refranys del català (en català). Barcelona: Barcanova, 2012. ISBN 978-84-489-3041-7.
* Parés i Puntas, Anna. Diccionari de refranys. Català-castellà, castellà-català (en català). Barcelona: Edicions 62, 1998. ISBN 842974293X.
# Milton Friedman

Milton Friedman (Nova York, 31 de juliol de 1912 — San Francisco, 16 de novembre de 2006) fou un economista estatunidenc. Fou guardonat amb el Premi Nobel d'Economia l'any 1976.

## Citacions

* Colom no buscava una nova ruta cap a les Índies com a resposta d'una directiva majoritària.
    (en anglès) Columbus did not seek a new route to the Indies in response to a majority directive
* No hi ha tal cosa com un dinar gratuït.
    (en anglès) There's no such thing as free lunch.
* Només una crisi, real o percebuda, produeix un canvi real. Quan la crisi succeix, les accions que es prenen depenen de les idees que hi ha al voltant.
    (en anglès) Only a crisis - actual or perceived - produces real change. When that crisis occurs, the actions that are taken depend on the ideas that are lying around.
* La història suggereix que el capitalisme és una condició necessària per a la llibertat política. Evidentment, no és una condició suficient.
    (en anglès) Concentrated power is not rendered harmless by the good intentions of those who create it.
       Capitalism and Freedom, 1962.
* L'oportunisme d'un home és l'art de governar d'un altre.
    (en anglès) One man's opportunism is another man's statesmanship.
       Playboy, 1973.
* Un dels grans errors és jutjar les polítiques i programes per les seves intencions que no pas pels seus resultats.
    (en anglès) One of the great mistakes is to judge policies and programs by their intentions rather than their results.
       The Open Mind, 1975.
* Els governs mai aprenen, només la gent aprèn.
    (en anglès) Governments never learn. Only people learn.
       1980.
* Sempre dic que hi ha tres claus per a un desenvolupament reeixit: privatitzar, privatizar, privatitzar.
    (en anglès) I always say there are three keys to successful development: Privatize, privatize, privatize.
       Out of the Red: Economic Transition in Central and Eastern Europe, 1995.
* El fet central més important sobre el mercat lliure és que cap intercanvi es duu a terme a menys que les dues parts sortin beneficiades.
    (en anglès) The most important single central fact about a free market is that no exchange takes place unless both parties benefit.
       Commanding Heights, 10 de gener de 2000.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Quotable Milton Friedman». Rose and Milton Friedman. Hoover Institution. Arxivat de l'original el 1358918830. [Consulta: 26 setembre 2012].
* 1 2 3 Green, Jonathan. The Cynic's lexicon : a dictionary of amoral advice. London: Routledge & Kegan Paul, 1984. ISBN 0710201877.
* ↑ «Milton Friedman». Heights Productions, 10-01-2000. [Consulta: 26 setembre 2012].
# Miles Davis

Miles Dewey Davis III (Alton, Illinois, 26 de maig de 1926 - Santa Monica, Califonia, 28 de setembre de 1991) vas ser un trompetista de jazz i compositor estatunidenc.

## Citacions

* Sempre he pensat que les drogues haurien d'estar legalitzades d'aquesta forma ja no seria un problema de carrer.
    (en anglès) I have always thought that narcotics should be legalized so that it wouldn't be that much of a street problem.
* Quan estàs creant la teva pròpia merda, company, fins i tot el cel no té límits.
    (en anglès) When you're creating your own shit, man, even the sky ain't the limit.
       Miles, the autobiography, 1989.
* He canviat la música quatre o cinc vegades. Que ha fet vostè d'important a banda de ser blanca?
    (en anglès) I've changed music four or five times. What have you done of any importance other than be white?
       Miles, the autobiography, 1989.
* Per mi, la vida i la música són tot un estil.
    (en anglès) For me, music and life are all about style.
       Miles, the Autobiography, 1989.

### Atribuïdes

* No temis els errors, no són res.
    (en anglès) Do not fear mistakes − there are none.
          Molt popular a la xarxa i en publicacions però probablement atribuïda. La frase original és: «When they make records with all the mistakes in, as well as the rest, then they'll really make jazz records. If the mistakes aren't there, too, it ain't none of you.»

## Referències

* 1 2 Pine, 2012.
* ↑ Davis; Troupe, 2005, p. 206.
* ↑ Davis; Troupe, 2005, p. 371.
* ↑ Davis; Troupe, 2005, p. 398.
* ↑ Santi; Zorzi, 2016, p. 85.

## Bibliografia

* Davis, Miles; Troupe, Quincy. Miles, the autobiography. New York: Simon and Schuster, 2005. ISBN 9780671635046.
* Pine, Joslyn (ed.). Book of African-American Quotations. Newburyport: Dover Publications, 2012. ISBN 9780486112442.
* Santi, Marina; Zorzi, Eleonora (eds.). Education as jazz : interdisciplinary sketches on a new metaphor. Newcastle upon Tyne: Cambridge Scholars Publishing, 2016. ISBN 9781443890700.
# Miguel Álvarez-Fernández

Miguel Álvarez-Fernández (Madrid, 1979) és un compositor i musicòleg espanyol.

## Citacions

* No puc entendre la música com alguna cosa diferent a la política.
    (en castellà) No puedo entender la música como algo distinto de la política
       Entrevista a El Compositor Habla, 29 d'abril del 2013.
* Cada (auto)biografia és un mer relat, entre molts altres de possibles.
    (en castellà) Cada (auto)biografía es un mero relato, entre otros muchos posibles.
       Entrevista a El Compositor Habla, 29 d'abril del 2013.
* Els compositors, en general, solen ser gent més seria, sense gaire sentit de l'humor.
    (en castellà) Los compositores, por lo general, suelen ser gente más seria, sin mucho sentido del humor.
       Entrevista a El Compositor Habla, 29 d'abril del 2013.
* La nostra aspiració és que no hi hagin diferències entre l'art i la vida.
    (en castellà) Nuestra aspiración es que no haya diferencias entre el arte y la vida.
       Entrevista a El Compositor Habla, 29 d'abril del 2013.
* És important per a mi, resaltar que aquesta paraula, 'escolta', no hauria de llegir-se aquí com si estigués en un poema de Valente o Gamoneda... Res de misticismes, si us plau!
    (en castellà) Es importante para mí resaltar que esa palabra, “escucha”, no debería leerse aquí como si estuviera en un poema de Valente o Gamoneda... ¡Nada de misticismos, por favor!
       Entrevista a El Compositor Habla, 29 d'abril del 2013.
* Feliçment, tot i que poc a poc, les societats occidentals s'allunyen d'aquests paradigmes morals.
    (en castellà) Felizmente, aunque poco a poco, las sociedades occidentales se alejan de esos paradigmas morales.
       Entrevista a El Compositor Habla, 29 d'abril del 2013.
* Així defineixo el moment actual: massa tard per algunes coses, pero massa d'hora per a altres.
    (en castellà) Así defino el momento actual: demasiado tarde para algunas cosas, pero demasiado pronto para otras.
       Entrevista a El Compositor Habla, 29 d'abril del 2013.
* Si aconseguim sobreviure, en pocs anys podrem mirar enrere i constatar qui segueix apostant, encara avui, pels models vells, i qui pels nous.
    (en castellà) Si conseguimos sobrevivir, en unos pocos años podremos mirar atrás y constatar quién sigue apostando, todavía hoy, por los modelos viejos, y quién por los nuevos.
       Entrevista a El Compositor Habla, 29 d'abril del 2013.
* Totes les arrels són imaginàries, excepte les d'alguns vegetals.
    (en castellà) Todas las raíces son imaginarias, salvo las de algunos vegetales.
       Entrevista a El Compositor Habla, 29 d'abril del 2013.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Prieto, Ruth. «Miguel Álvarez-Fernández». El compositor habla. [Consulta: 23 agost 2014].

## Enllaços externs

* Pàgina oficial de Miguel Álvarez-Fernández
# Milan Kundera

Milan Kundera (pronunciació en txec: /ˈmɪlan ˈkundɛra/) (Královo Pole, 1 d'abril de 1929 - 7è districte de París, 11 de juliol de 2023) fou un escriptor txec, conegut per la seva obra La insuportable lleugeresa del ser.

## Citacions

* Una novel·la és una meditació sobre l'existència, vista a través de personatges imaginaris.
       A una entrevista a The Paris Review, tardor de 1983.
* La vida, quan un no pot amagar-se dels altres, és l'infern.
       1985.
* El totalitarisme no és només l'infern, sinó també el somni del paradís.
       The New York Times, 19 de maig de 1985.
* L'opressió dóna més serietat i vitalitat a l'art i la literatura.
       A una entrevista a The New York Times, 19 de maig de 1985.
* La poesia és un valor inqüestionables en la nostra societat.
       A una entrevista a The New York Times, 19 de maig de 1985.

### La insostenible lleugeresa del ser (1984)

Citacions de l'obra La insostenible lleugeresa del ser (Nesnesitelná lehkost bytí en txec original), publicada el 1984
* L'home no pot saber mai què és el que ha de voler perquè no té més que una vida i no la pot ni comparar amb les seves vides anteriors ni corregir-la en les posteriors.
* El que s'esdevé només una vegada és com si no s'esdevingués mai.

## Referències

* ↑ Salmon, Christian «Milan Kundera, The Art of Fiction No. 81». The Paris Review, (Estiu 1984) [Consulta: 9 maig 2017].
* ↑ «Las muchas lenguas de Kundera». El País. [Consulta: 9 maig 2017].
* ↑ Roth, Philip «Kundera a Philip Roth». El Cultural, (01-05-2003) [Consulta: 9 maig 2017].
* 1 2 3 «A Talk with Milan Kundera». The New York Times. [Consulta: 9 maig 2017].
* 1 2 «La insostenible lleugeresa del ser». visat.cat. PEN català. Arxivat de l'original el 1621381179. [Consulta: 9 maig 2017].
# Miguel de Cervantes Saavedra

Miguel de Cervantes Saavedra (Alcalá de Henares, 29 de setembre de 1547 — Madrid, 23 d'abril de 1616) fou un poeta, dramaturg i escriptor castellà. És una de les figures més importants de la literatura espanyola.

## Citacions

* Les tristeses no es van fer per a les bèsties sinó per als homes; però si els homes les senten molt, es tornen bèsties.

### El Quixot (1605)

Recull de frases de la novel·la El Quixot (El Quijote):
* A bon pagador, no li dolen les prendes.
    (en castellà) Al buen pagador, no le duelen las prendas.
       El Quixot. 2a part. Cap. 14.
* Digues-me amb qui vas i jo et diré qui ets.
    (en castellà) Dime con quién andas, decirte he quién eres.
       El Quixot. 2a part. Cap. 23.
* A bon entenedor, poques paraules.
    (en castellà) Al buen entendedor, pocas palabras.
       El Quixot. 2a part. Cap. 37.
* Del dit al fet, hi ha gran tret.
    (en castellà) Del dicho al hecho hay gran trecho.
       El Quixot. 2a part. Cap. 64.
* Deia la cassola al perol: aparta't, que mascares.
    (en castellà) Dixo la sarten á la caldera, quitate de alla ojinegra.
       El Quixot. 2a part. Cap. 67.

## Referències

* ↑ Arróniz Hidalgo, José-Guillermo. Diccionari de citacions i frases de renom. Barcelona: Claret, 1997. ISBN 8482971379.
* 1 2 3 4 5 Harbottle, Thomas Benfield; Hume, Martin. Dictionary of Quotations (Spanish). London: Swan Sonnenschein & Co, 1907.

## Enllaços externs

* Museo Casa Cervantes
# Mill

* Aquesta és una pàgina de desambiguació. És una pàgina que us adreça cap a pàgines amb el mateix nom. Si un enllaç intern us ha dut fins ací, podeu tornar enrere per arreglar-lo i fer-lo enllaçar a la pàgina més adient.
Mill té aquests significats:
* Mill, nom que rep la dacsa o blat de moro, una planta gramínia.
* John Stuart Mill, filòsof i economista anglès (1806-1873).
# Mikhaïl Aleksàndrovitx Bakunin

Mikhaïl Aleksàndrovitx Bakunin (en rus: Михаил Александрович Бакунин; Priamúkhino, Rússia, 8 de maig de 1814 — Berna, Suïssa, 1 de juliol de 1876) fou un filòsof rus.
# Millena

Millena, antigament Billeneta o Billena del Travadell, és un municipi valencià de la comarca del Comtat.

## Dites populars

* A Villena són raboses, els de Gorga són doctors, a Balones són sardojos i a Quatretonda, espantadors.
    (var.) En Balones són serbatxos, a Gorga, molt redotors, a Villeneta, raboses; Quatretonda, espantadors.
* Benillup, Benimarfull, Benimassot, Billeneta, Balones, Quatretondeta, en Tollos, que veure vullc; Fageca, Famorca, vullc en Benasau xiques guapes, Gorga i Benilloba i Ares per passar-me'n al Comptat. Per Penaila he passat de Catamarruc a Planes, a Ca Margalida aplegue per tan mal camí que hi ha; d'allí se'n passa a Alcalà i la Vall de Gallinera; la Carroja és la primera, Benessa i Benitaia, pobles de cireres fines: pa bones i jorovines, Benifaquí i Almudaina.
* Billeneta és la glòria, Gorga és el primer cel, Quatretonda el purgatori i Balones és l'infern.
* En Gorga els borratxos, que hasta el rector la gasta; en Millena, llentilles, per a curar tinya i sarna.
* En Villeneta, les raboses.
* Millena cau de raboses, Balones flor de les roses.
* Sant Francesc està a Balones, Sant Josep en Billeneta, la Verge de Gràcia en Gorga, Santa Anna a Quatretondeta.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 Parés i Puntas, 1999, p. 475-524.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Millena - Lloc web oficial
# Flassada

Una flassada o manta és una peça teixida de llana, cotó o fibres sintètiques, amb lligats i colors diversos, que s'utilitza com a abrigalls, per a protegir-se quan fa fred. Habitualment s'usa com a roba del llit, juntament amb llençols, edredó o cobertor, i cobrellit.

## Dites populars

* Baix la manta, no hi ha negra ni blanca.
          En qüestió de sexe, cada persona fa el que vol, i tota la humanitat es comporta similarment.
* De novembre enllà, agafa la manta i no la deixis estar.
* El Sol és flassada del poble.
* Entre amics, la manta al coll.(Val.)
* La manta i la berena al dòs, no et donen nòs.
* La setmana del Ram renta tos draps, que per Setmana Santa pluja a manta.
* Ovella que està farta, de la cua se'n fa manta.
* Quan canta el rupit no tinguis flassada al llit.
* Sant Pol, gent de manta.
* Vent de Pallars, si no portes manta, et mullaràs.

## Frases fetes i locucions

* Estirar els peus més que la flassada.
          Desprendre's d'alguna cosa més del que convé.
* Fer flassada.(Vic)
          Estar al llit més temps per mandra.
* No li poden tapar es cul amb set flassades.(Mall.)
          Es diu d'una persona vanitosa o orgullosa.
* Portar la manta(Camp de Tarragona)
    (var.) Fer la manta(Camp de Tarragona)
          Tenir un aspecte d'ocell malalt.

## Referències

* ↑ Gisbert, 2011.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «novembre». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 Parés i Puntas, 1999, p. 467-470.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «manta». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «berenar». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Pàmies, Víctor. «Refranyer temàtic». L'autor. Arxivat de l'original el 1509364160. [Consulta: 18 març 2017].
* ↑ Amades, 1932.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Pallars». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «flassada». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «manta». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Vocabulari dels pastors (en català). Barcelona: Imprenta de la Casa de Caritat, 1932.
* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Gisbert, Adolf. Refranyer temàtic : amb breu explicació de significat i lèxic, referència a equivalents, similars i contraris, i corresponents i similars en castellà (PDF). Godella: Oficina Municipal d’Ús i Promoció del Valencià, Ajuntament Godella, 2011 [Consulta: 8 octubre 2024].
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Finestrat

Finestrat és un municipi valencià de la comarca la Marina Baixa.

## Dites populars

* Benidorm el mentirós, Orxeta la polloseta, Finestrat el derrocat i la Vila la santeta.
* De Finestrat, ni home, ni dona, ni gos ni gat.
    (var.) De Finestrat, ni home ni matxo, ni gos lligat.
* Dient-ho tu, com si ho diguera la xata de Finestrat.
          Fa referència a una endevinarire que sempre encertava amb el que deia.
* Quedar com el de Finestrat: en la mà al cul i arrapats.
* Orxeta la xicoteta, Finestrat l'ha derrocat, La Vila la mentidera i Sella la veritat.

## Referències

* 1 2 Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.
* ↑ Bertran Calvo, Vicent «Els pobles de la Marina parlen els uns dels altres: gentilicis i renoms» (PDF). Butlletí Interior de la Societat d'Onomàstica, Núm. 94-95, (Octubre 2003), pàg. 62-63 [Consulta: 1440875292].
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Finestrat». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 Sanchis Guarner, 1983, p. 74, Vol. 3. Sector meridional.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Finestrat - Lloc web oficial
# Filosa

Una filosa és una eina utilitzada per a filar. Està dissenyat per subjectar les fibres sense filar, mantenint-les desenredades facilitant així el procés de filatura. S'utilitza més habitualment per subjectar lli i de vegades llana, però es pot utilitzar per a qualsevol tipus de fibra. La fibra s'embolica al voltant de la filosa i es lliga al seu lloc amb un tros de cinta o corda.

## Dites populars

* A l'estiu, filosa no diu.(Empordà)
* Cada terra el seu ús, i cada filosa el seu fus.
* Com la dona d'en Freixa, que per xerrar la filosa deixa.
* Fer com les dones de Reixac, que deixen la filosa per xerrar.
* Com la dona d'en Freixa, que per xerrar la filosa deixa.
* De Sant Llorenç a Santa Rosa, desempolsa la filosa; de Santa Rosa a Sant Gil, comença a fer fil.
* Filosa guarnida, filoset crida.
* La bona filadora el dissabte despulla la filosa.
* La filadora de Vistabella, velló nou, filosa vella.

## Frases fetes i locucions

* Ésser més prim que una filosa.(Mall.)

## Referències

* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «estiu». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 4 5 Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Correas Martínez; Gargallo Gil, 2003.
* 1 2 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 7 octubre 2024].
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «filosa». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Correas Martínez, Miguel; Gargallo Gil, José Enrique. Calendario romance de refranes. Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 2003. ISBN 8483383942.