OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Terence Hill

Terence Hill, pseudònim de Mario Girotti (Venècia, 29 de març de 1939) és un actor italià.

## Citacions

* Vaig deixar la Itàlia durant tres anys perquè havia interpretat pel·lícules com la de Lazzarella i Cerasella on era un adolescent, i em vaig quedar petrificat com el jove de divuit anys. Llavors em vaig anar! Me'n vaig anar a Alemanya i crec que vaig fer dotze o tretze pel·lícules i la cosa millor és que he participat als primer western; ningú el sap o es va adonar que s'han estat realitzat dels alemanys i no per part dels italians, precisament perquè s'han inspirat a l'autor Karl May, que és com el nostre Salgari.
    (en italià) Abbandonai l'Italia per tre anni perché avevo interpretato questi film dove facevo il teen-ager, come Lazzarella e Cerasella, e mi ero fossilizzato nel ruolo del giovane diciottenne. Quindi partii, andai in Germania e feci, credo, dodici o tredici film e la cosa bella fu che partecipai ai primi western europei i quali, nessuno lo sa, ma li realizzarono i tedeschi e non gli italiani, perché appunto si ispirarono a questo autore, Karl May che è come il nostro Salgari.
       15 de jun de 2002.
* "Bud Spencer - Terence Hill", l'espatlla qui és. Crec que és difícil contestar perquè no m'ho vaig preguntar: si l'espatlla fos jo me n'alegro, però si és ell sóc feliç igual. El que va passar entre nosaltres és una cosa inexplicable, jo em vaig transformar quan estava amb Bud Spencer i ell es va transformar quan estava amb mi, en forma instintiva.
    (en italià) "Bud Spencer – Terence Hill", chi è la spalla. Io credo che sia difficile rispondere perché non so chi è la spalla, non me lo sono mai chiesto. Se ero la spalla io mi fa piacere, se era lui, mi fa piacere lo stesso. Quello che avveniva tra noi è una cosa inspiegabile, io mi trasformavo quando stavo con lui e lui si trasformava quando stava con me, istintivamente.
       15 de jun de 2002.

## Referències

* 1 2 Entrevista de Terence Hill

## Enllaços externs

* Terence Hill (italià)
# Tennessee Williams

Tennessee Williams, nom amb què és conegut Thomas Lanier Williams (Columbus, Mississipí, 26 de març de 1911 — Nova York, 25 de febrer de 1983) fou un dramaturg, novel·lista i poeta estatunidenc.

## Citacions

* El temps és la distància més llarga entre dos llocs.
    (en anglès) Time is the longest distance between two places.
       Figuretes de vidre, 1945.
* Sempre he depès de l'amabilitat dels estranys.
    (en anglès) I have always depended on the kindness of strangers.
       Un tramvia anomenat Desig, 1947. Escena 11.
* Hem de desconfiar els uns dels altres. És la nostra única defensa contra la traïció.
    (en anglès) We have to distrust each other. It's our only defence against betrayal.
       Camino Real, 1953.
* Tots nosaltres som conillets d'índies al laboratori de Dèu. La humanitat és simplement un treball en progrés.
    (en anglès) We're all of us guinea pigs in the laboratory of God. Humanity is just a work in progress.
       Camino Real, 1953.
* No estic convivint amb tu. Ocupem la mateixa gàbia.
    (en anglès) I'm not living with you. We occupy the same cage.
       Gata sobre teulada de zinc calenta, 1955. Act. 1.
* Pots ser jove sense tenir diners però no pots ser vell sense tenir-ne.
    (en anglès) You can be young without money but you can't be old without it.
       Gata sobre teulada de zinc calenta, 1955. Act. 1.
* Totes les persones cruels es descriuen a si mateixes com parangons de la franquesa
    (en anglès) All cruel people describe themselves as paragons of frankness.
       The Milk Train Doesn't Stop Here Anymore, 1963.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 Ratcliffe, Susan (ed.). Oxford Essential Quotations (en anglès). Oxford University Press, 2015 [Consulta: 24 setembre 2024].
# Teixidor

Un teixidor és una persona que té per ofici teixir, especialment el qui treballa en un teler a mà.

## Dites populars

* Cent sastres, cent teixidors i cent moliners, tres-cents lladres.
* De cànem podràs canviar, però de teixidor no.
* Ni sastre dret ni teixidor contret.
* Ni teixidor mal fet ni sastre dret i perfet.
* On hi ha teixidor no mana el llançaire.
* Sastre sargidor, més savi que teixidor.
* Teixidor, gandul i borratxo.

## Referències

* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «teixidor». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 4 5 6 Parés i Puntas, 1999.
# Televisió

La televisió és un sistema de transmissió a distància d’imatges en moviment i de sons per mitjà d'ones electromagnètiques o bé de cables.

## Citacions

* El temps m'ha convençut d'un fet: la televisió es per aparèixer-hi, no per mirar-la.
    (en anglès) Time has convinced me of one thing: television is for appearing on -not for looking at.
       — Noël Coward
* Odio la televisió, l'odio tant com els cacauets però no puc deixar de menjar-ne.
    (en anglès) I hate television; I hate it as muchs as peanuts, and I can't stop eating peanuts.
       New York Herald Tribune, 12 d'octubre de 1956. — Orson Welles
* He de dir que trobo la televisió molt educativa. Cada cop que algú l'engega, vaig a la biblioteca i llegeixo un llibre.
    (en anglès) I must say that I find television very educational. The minute somebody turns it on, I go to the library and read a book.
       — Groucho Marx
* Els americans no creuen en res fins que ho veuen per la televisió.
    (en anglès) American people don't believe anything until they see it on television.
       — Richard Nixon
* La televisió és un invent que permet entretenir-te a la teva sala d'estar per gent que no tindries a casa.
    (en anglès) Television is an invention that permits you to be entertained in your living room by people you wouldn't have in your home
       — David Frost
* La televisió ha fet impossible la dictadura, però insuportable la democràcia.
    (en anglès) Television has made dictatorship impossible but democracy unbearable.
       — Shimon Peres
* La televisió fa la mateixa feina que en d’altres temps ha fet la religió: crear conformitats.
       — Manuel de Pedrolo
* La televisió no és el reflex d'aquells que la fan, sinó dels qui la miren.
    (en francès) La télévision n'est pas le reflet de ceux qui la font, mais de ceux qui la regarde.
       «La démocratie du miroir», al diari Le Nouvel Observateur, 6 de desembre de 2001. — Françoise Giroud
* Amb la pantalla, sabem. Amb el llibre, aprenem a saber.
       «Món de bibliòfobs». El Periódico de Catalunya, 10 de juny de 2009. — Joan Barril

## Referències

* 1 2 Esar, Evan. 20,000 quips & quotes. New York: Barnes & Noble Books, 1995. ISBN 1566195292.
* 1 2 3 4 Corr, Tom (comp.). The 2,320 funniest quotes : the most hilarious quips and one-liners from Allgreatquotes.com. Berkeley: Ulysses, 2011. ISBN 9781569759752.
* ↑ «Casal Popular L'Arreu». Casal L'Arreu, 2013. Arxivat de l'original el 1523141587. [Consulta: 12 març 2013].
* ↑ «La démocratie du miroir». Le Nouvel Observateur. [Consulta: 15 novembre 2017].$^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ Barril, Joan «Món de bibliòfobs». El Periódico de Catalunya, (10-06-2009), pàg. 6 [Consulta: 16 desembre 2014].
# Teognis

Teognis de Mègara (grec antic: Θέογνις ὁ Μεγαρεύς, Théognis ho Megaréus) va ser un poeta líric de l'antiga Grècia. L'obra que se li atribueix comprèn uns 1.400 versos de caràcter elegíac, en què abunden els consells dirigits especialment al correcte comportament durant els simposis.

## Citacions

* Segons les paraules, sembla un amic.
    (en llatí) Lingua amicus.
       Elegies § 63.
* Un embriac que dorm no ha de ser despertat.
    (en llatí) Temulentus dormiens non est excitandus.
       Elegies § 469-470.
* Molesta que un savi parli enmig d'estúpids.
    (en llatí) Molestum sapientem apud stultos loqui.
       Elegies § 625.
* He perdut els diners per confiar-hi.
    (en llatí) Fiducia pecunias amisi.
       Elegies § 831.
* És preferible curar al principi que no pas al final.
    (en llatí) Satius est initiis mederi quam fini.
       Elegies § 63.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Erasme de Rotterdam, 2018.

## Bibliografia

* Erasme de Rotterdam. No puc no parlar : selecció dels Adagis, traducció, estudi introductori i índex analític. Girona: Edicions de la Ela geminada, 2018. ISBN 9788494856129.
# Teixó

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
El teixó o toixó (Meles meles) és un mamífer carnívor de la família dels mustèlids, de potes curtes i gruixudes, cua curta, orelles petites, pèl espès, llom blanc groguenc jaspiat de negre, ventre i potes negres i el cap blanc amb dues bandes negres que van del musell a la nuca.

## Citacions

* Quants enderrochs hont la gralla / niua y lo teixó s'ajup / de meravelloses gestes / foren testimoni mut!
       En la Montanya, a Nou llibret de versos, 1902. — Teodor Llorente Olivares

## Dites populars

* Per Sant Sever, para el llaç pel gat mesquer; per Santa Caterina, per la feixina; per Sant Andreu, per la guineu; i per la Concepció pel teixó.
* Quan la lluna està en rodó, caça la feixina, la guilla i el teixó.

## Frases fetes

* Estar gras com un teixó.
    (var.) Ésser més gras que un teixó.
          Estar molt gras.

## Referències

* ↑ Llorente, 1902, p. 63-69.
* 1 2 3 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Teixó». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 Parés, 1999.

## Bibliografia

* Llorente Olivares, Teodor. Nou llibret de versos. València: Lo Rat-Penat: Societat de Amadors de les Glories Valencianes, 1902, p. 63-69.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Móra d'Ebre

Móra d'Ebre és un municipi català de la la Ribera d'Ebre.

## Dites populars

* A Tivissa són «festeros», a Móra són morellans.
* A Tivissa canten missa, a Móra canten l'aurora i a la vileta dels Masos hi tinc la festejadora.
* A Tortosa en fan un port, a Móra en fan un canal i a Garcia en fan un pont que no l'acabaran mai.
* Els de Móra, robacustòdies
* Gent de Mora, gent traïdora.
    (var.) Gent de Móra, gent traïdora, aviseu als de Falset, que les bruixes se barallen al Castell de Miravet.
* Qui ha mort el bon Jesús? Un de Flix, un d'Ascó i un de Móra d'Ebre i el calafat de Moreno.
* Qui ha mort el bon Jesús? Un de Flix, un d'Ascó i un de Móra d'Ebre i el calafat de Moreno.
* Senyora de Móra casada a Faió, se menge les figues del senyor rector.
    (var.) Senyora de Móra casada a Faió, porte mantellina de pell de bacó.

## Referències

* 1 2 Pàmies i Riudor, Víctor. «Móra d'Ebre» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.
* 1 2 Cid i Català, Josep «Corrandes de l'Ebre (3)». Miscel·lània del Centre d'Estudis de la Ribera d'Ebre, Núm. 7, (1989), pàg. 59–68. ISSN: 2385-4308.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Móra». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor. «Paremiologia tòpica». L'autor, cop. 2010-. [Consulta: 24 setembre 2024].
* 1 2 Cid i Català, Josep «Corrandes de l'Ebre (4)». Miscel·lània del Centre d'Estudis de la Ribera d'Ebre, Núm. 8, (1991), pàg. 73–96. ISSN: 2385-4308.
* 1 2 Cid i Català, Josep «Corrandes de l'Ebre (2)». Miscel·lània del Centre d'Estudis de la Ribera d'Ebre, Núm. 6, (1988), pàg. 53–64. ISSN: 2385-4308.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Geografia popular (Ed. facsímil) (en català). Barcelona: Edicions El Mèdol, 2001 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 6). ISBN 8495559293.

## Enllaços externs

* Móra d'Ebre - Lloc web oficial
# Nadal Batle i Nicolau

Nadal Batle i Nicolau (Felanitx, Mallorca, 1945 — Palma de Mallorca, 7 de desembre de 1997) fou un matemàtic mallorquí.

## Citacions

* Aquesta Universitat té l'avantatge que la gent que combrega amb una sèrie d'idees sobre el país és cada vegada més nombrosa.
          Comentari sobre la Universitat de Barcelona
* L'esport és feixisme amagat. Si no existís el Barça no m'agradaria ni el futbol.
* M'agradaria deixar inutilitzats a tots aquells que s'oposen a la llibertat del seu poble.
* No sé si som un matemàtic reeixit però sé que som un músic frustrat.
* Som mallorquí perque som català.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Nadal Batle i Nicolau». VilaWeb Ciutat de Mallorca. Arxivat de l'original el 1457062189. [Consulta: 4 desembre 2013].
# Nalini Malani

Nalini Malani (Karachi, a l'actual Pakistan, 1946) és una artista índia contemporània.

## Citacions

* És evident que fa massa temps que seguim una línia patriarcal que s'acosta a la seva fi, però s'entossudeix a afirmar que "és l'únic camí"... Penso que cal substituir desesperadament el mascles alfa per societats matriarcals, si volem que la humanitat sobrevisqui al segle XXI...
    (en anglès) It is clear that we have fellowed for too long a linear patriarchy that is coming to an end, but stubbornly wants to assert, "It's the only way"... I think that we desperatly need to replace the alpha male with matriarchal societies, if humankind wants to survive the twenty-first century...
       París, 2017.

## Referències

* ↑ «Nalini Malani : la rébellion des morts : rétrospective 1969-2018». Catàleg exposició. Centre Pompidou. [Consulta: 1 abril 2021].

## Enllaços externs

* Nalini Malani
# Nadine Gordimer

Nadine Gordimer (Springs, Transvaal, 20 de novembre de 1923 — Johannesburg, 13 de juliol de 2014) fou una novel·lista i narradora sud-africana en llengua anglesa. Fou Premi Nobel de Literatura l'any 1991

## Citacions

* El temps és canvi, mesurem el seu pas per la quantitat de coses que altera.
    (en anglès) Time is change; we measure its passing by how much things alter.
* Els fets són sempre menys del que va passar realment.
    (en anglès) The facts are always less than what really happened.
* La veritat no sempre és maca, però si la fam d'ella.
    (en anglès) The truth isn't always beauty, but the hunger for it is.
* La fi de l'apartheid no és el final de la vida; és el principi de tot.
    (en anglès) The end of apartheid isn’t the end of life; it’s the beginning of everything else.
* Les paraules escrites encara tenen el poder sorprenent de treure el millor i el pitjor de la naturalesa humana.
    (en anglès) Written words still have the amazing power to bring out the best and worst of human nature.
* No podria viure amb algú que no pot viure sense mi.
    (en anglès) I cannot live with someone who can't live without me.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Nadine Gordimer Quotes: 9 Pieces Of Wisdom From The Novelist, Nobel Prize Winner And Anti-Apartheid Campaigner». The Huffington Post UK, 15-07-2014. Arxivat de l'original el 1405738767. [Consulta: 25 agost 2014].
* ↑ Stewart, Julia. Stewart's quotable African women. Johannesburg: Penguin Books, 2005. ISBN 9780143024866.
# Nacionalisme

El nacionalisme es refereix a una ideologia, un sentiment, una forma de cultura, o un moviment social que se centra en la nació.

## Citacions

* El nacionalisme és una malaltia infantil. És el xarampió de la humanitat.
    (en anglès) Nationalism is an infantile disease. It is the measles of mankind
       Entrevista de George Sylvester Viereck a The Saturday Evening Post, 26 d'octubre de 1929. — Albert Einstein
* El vici més incorregible dels argentins és el nacionalisme, la mania dels primats.
    (en castellà) El vicio más incorregible de los argentinos es el nacionalismo, la manía de los primates.

### Països Catalans

    Vegeu també: Catalanisme
* L'esquerra "espanyola" fa la impressio que ha estat i es un instrument nacionalista de la dreta, i de l'extrema dreta...
       Sueca, 9 d'octubre de 1979.
          Pròleg del llibre Franco i l'Espanyolisme de X. Arbós i A. Puigsec (Curial, 1980)
* L'esquerra "espanyola" s'ha caracteritzat sempre per la seva innocència, i pel seu "espanyolisme" rabiós.
       Sueca, 9 d'octubre de 1979.
          Pròleg del llibre Franco i l'Espanyolisme de X. Arbós i A. Puigsec (Curial, 1980)
* Per damunt de tot, el nostre nacionalisme és humanisme: és una ètica. Vol ser a més, un culte a la llibertat.
       — Jordi Pujol i Soley
* La democràcia i el nacionalisme són coses, en el cas de Catalunya, incompatibles
    (en castellà) La democracia y el nacionalismo son cosas, en el caso de Cataluña, incompatibles
       El País, 18 de juliol de 2006. — Albert Boadella

## Referències

* ↑ «What Life Means to Einstein: An Interview by George Sylvester Viereck». The Saturday Evening Post. [Consulta: 4 maig 2024].
* ↑ El palabrista: Borges: visto y oído, p. 154
* 1 2 «El nacionalisme espanyol. Joan Fuster. 1979». Endavant (Organització Socialista d'Alliberament Nacional), 29-10-2008. Arxivat de l'original el 1336263354. [Consulta: 21 març 2012].
* ↑ Antología política de Jordi Pujol
* ↑ «Albert Boadella: "El nacionalismo catalán es incompatible con la democracia"». El País. Madrid: Ediciones El País, 18-07-2006. Arxivat de l'original el 1457165028. [Consulta: 29 febrer 2012].
# Nació

Nació és un concepte subjectiu que pot fer referència bàsicament al conjunt d'individus d'un marc legal concret o bé a un conjunt d'individus amb característiques culturals comunes en un espai geogràfic més o menys delimitat. Sovint també se sol confondre amb el terme Estat.
Una nació és un grup de gent que comparteix alguns trets característics, com la llengua, la cultura o l'origen ètnic

## Citacions

* La nació, en el veritable sentit de la paraula, és un producte directe de la societat capitalista.
       Els moviments d'emancipació nacional, 1935. — Andreu Nin
* Allí, vora els Balcans, em vaig adonar que les nacions són fets socials, culturals i històrics ben establerts, i no pas un simple fet conjunctural de l'organització capitalista del món, com creia el jove marxista que era jo aleshores. La nació no és subsidiària de la lluita de classes, i va força més enllà. Vés a sàber. La nació és un misteri, no resolt pels teòrics i historiadors. I el ser un misteri el fa un fenòmen encara més encissador.
       — Marcel·lí Perelló i Valls
          Cita expressada a la seva pàgina d'usuari de la Viquipèdia en català

## Referències

* ↑ Nin, Andreu. Els moviments d'emancipació nacional. Badalona: Proa, 1935.
# Nació i identitats, pensar el País Valencià

Nació i identitats, pensar el País Valencià és un assaig de temàtica valencianista aparegut en 2013.

## Vicent Flor i Moreno

* Massa sovint, al nostre país, s'han confós desigs i realitats. Si es vol canviar o capgirar l'actual situació el primer que cal fer és estudiar-la, analitzar-la, radiografiar-la, diagnosticar-la de la manera més precisa possible.
       Introducció.

## Rafael Castelló i Cogollos

* En el cas català, s'experimenta un conflicte entre identitats: la catalana i la espanyola; mentre que en el cas valencià, s'experimenta un conflicte sobre identitats: el que hi ha en qüestió és la construcció de la pròpia identitat valenciana.
       La definició nacional de la realitat al País Valencià.

## Referències

* 1 2 Vicent Flor i Moreno. Nació i identitats, pensar el País Valencià (en valencià). ISBN 978-84-92542-80-2.
# Perdiu

La perdiu (Alectoris rufa) és un ocell de l'ordre dels fasianiformes, de la família dels fasiànids, de 34 cm, que té plomatge conspicu, amb les parts superiors de color gris rogenc, les galtes i la gola blanques i limitades per una franja negra, i les potes i el bec vermells.

## Dites populars

* A Sant Antoni la perdiu busca matrimoni.
* Afortunada perdiu que torna al niu.
* El cap de la perdiu és maleït, per això no el menja ningú.
* La muller de la perdiu, tan aviat plora com riu.
    (var.) La muller de la perdiu tan aviat plora, tan aviat riu.
* La perdiu, per lo pic mor.
* La perdiu cansada, és més delicada.
* La perdiu és dolenta si no es menja calenta.
* La perdiu, pel gener, busca muller; pel febrer, el niu ja té; pel març, ja està covant; per l'abril, tot el dia al niu; pel maig, a fer piu-piu; pel juliol, corre pel poliol; per l'agost, no l'agafa qui vol.
* La perdiu vella no es recorda de quan era novella.
* Les perdius fan poagre.
* Les perdius moren allí on neixen.
* Més val un pardal en la mà que una perdiu (o una grua) en l'aire.
    (var.) Val més una perdiu a la mà, que dues volant.
* No deixis una perdiu per un ropit.
* Per Sant Antoni del porcot, cada perdiu amb el seu perdigot.
* Per Sant Antoni del porquet, cada perdiu canta en son indret.
* Per Sant Feliu es vesteix de gala la perdiu.
    (var.) Per Sant Feliu, pinta la perdiu.
* Perdiu esparverada, pronte caçada.
* Perdiu revoladora, fuig-li l'estora.
* Prendre garsa per perdiu no fa viu.
* Val més una alosa al plat, que una perdiu volant.
* Vale més un pardal a la mà que una perdiu enlaire.

## Frases fetes

* Donar (vendre, fer veure, etc.) garsa per perdiu, o garses per perdius (o per coloms)
          Enganyar donant una cosa per una altra.
* No saber-ne mè ni perdiu.
* Valer (o pujar) més el suc que la perdiu.

## Referències

* 1 2 3 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 15 setembre 2024].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «perdiu». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Blanch; Espot, 1999, p. 200-201.
* 1 2 Parés i Puntas, 1999.

## Bibliografia

* Blanch, Xavier; Espot, Laura. Fer l'animal : bestiari popular il·lustrat. Barcelona: La Galera, 1999. ISBN 842465806X.
* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Pere Calders i Rossinyol

Pere Calders i Rossinyol (Barcelona, 29 de setembre de 1912 - Barcelona, 21 de juliol de 1994) fou un escriptor i dibuixant català.

## Citacions

* Un secret és un secret. Dit així, tot i que la cosa no queda clara, pren un aire d'afirmació que gairebé tranquil·litza. A més, un secret no cal que quedi clar, la seva mateixa naturalesa s'ho porta, i si es tracta d'un secret honrat, d'aquells que no volen mal a ningú, fan molta companyia.
       «La finestra». Cavall Fort. Núm. 75, 1966.
* —És bonic, oi? Però té la pell dividida en rombes de diferents colors... [...] Adam va caçar la veritat: —És la paleta de les races del món, Eva. Porta damunt la pell els colors que ha de llegar als distints pobles de la Terra [...] hem tingut el primer arlequí.
       El primer arlequí, 1936.

### Invasió subtil i altres contes (1978)

* Vaig néixer abans d'ahir i ja som demà passat.
       «Nota biogràfica». Invasió subtil i altres contes, 1978.
* A l'hostal Punta Marina de Tossa vaig conèixer un japonès [...] Era bastant diferent de l'idea que jo tenia d'aquests orientals —m i f, persona que és dels països d'Àsia—.
       «Arriben dissimulant». Invasió subtil i altres contes, 1978.

### De teves a meves (1984)

* L'amor, de primer, és com una flama, després com una brasa i finalment, si és sincer, queda un caliu que es revifa a rauxes.
       De teves a meves, 1984.
* La mort es presentà quan no se l'esperava, i ell li digué que no li havia donat hora.
       «L'hora en punt». De teves a meves, 1984.

## Referències

* ↑ Calders, 1973, p. 355.
* ↑ Calders, 1973, p. 7.
* ↑ «Postals literàries». Departament de Cultura. Arxivat de l'original el 1554159177. [Consulta: 1 abril 2019].
* ↑ Calders, 2004, p. 23.
* ↑ Calders; 2007, 80.
* ↑ «L’hora en punt». Rodamots. [Consulta: 26 setembre 2020].

## Bibliografia

* Calders, Pere. Històries poc corrents. 1. ed. Barcelona: Eumo Editorial, 2004. ISBN 8497660889.
* Calders, Pere. Tots els contes (1936-1967). [2a. ed.]. Barcelona: Josep Tremoleda, 1973. ISBN 84-400-5898-5.
* Calders, Pere. De teves a meves. 3a. ed. Barcelona: Barcanova, 2007. ISBN 9788448921095.

## Enllaços externs

* Pere Calders a AELC
* Pere Calders a LletrA
# Pere Gimferrer i Torrens

Pere Gimferrer i Torrens (Barcelona, 22 de juny de 1945) és un poeta, traductor i crític literari català.

## Citacions

* Alguna cosa més que el do de síntesi: veure en la llum el trànsit de la llum.
       Art poètica.

## Referències

* ↑ Roig, 1991, p. 91.

## Bibliografia

* Roig, Montserrat. Digues que m'estimes encara que sigui mentida. Barcelona: Edicions 62, 1991. ISBN 8429732810.