# Ovella

L'ovella (Ovis aries), també anomenada moltó i xot, és un mamífer remugant de la subfamília dels ovins, de la família dels bòvids, actualment només conegut en forma domèstica. La seva cria fins a l'edat d'un any s'anomena anyell.

## Citacions

* És propi d'un bon pastor esquilar el seu ramat, però no d'escorxar-lo.
    (en llatí) Boni pastoris esse tondere pecus, non deglubere.
       Vides dels dotze cèsars. Tiberi. Calígula (De Vitis Caesarum. Tiberius. Caligula). — Claudi Neró Tiberi
          Resposta de Tiberi a una petició d'augmentar els impostos a les províncies

## Dites populars

* A l'ovella prenyada fes-la anar sempre cansada.
* Any de bolet, any d'ovelles esguerrades.
* Bona ovella, bona braga.
* Cada ovella amb sa parella.
* Capellà i moltó, van guiats de bon pastor.
* De corders n'escapa algun; però d'ovelles, cap.
* De la carn, el moltó, i del bolet el rovelló.
* Donar sal a les ovelles en divendres és la desgràcia del ramat.
* El bon pastor, ton les ovelles i no les escorxa.
* El pastor no es deu tornar com ses ovelles.
* L'ovella baciva prompte s'esquiva.
* L'ovella del pastor mai mor.
* L'ovella esgarriada ha d'ésser més estimada.
* L'ovella, lluny del pastor.
* L'ovella més dolenta caga dins la ferrada.
* Lo mateix mor l'ovella que el corder.
    (var.) Tant mor el corder com l'ovella.
* Moltons per fer doblons.
* Moren més xais que moltons.
* Nadal sense lluna, cent ovelles tornen una.
* No tota ovella fa igual parella.
* Ovella beladora, de fam és patidora.
* Ovella magra, anyell gras.
* Ovella manyaga, de tota popa mama.
* Ovella nana i petarrella, a cent anys serà anyella.
* Ovella que bela, no beu.
* Ovella que bela, perd bocí.
* Ovella que bela, sempre perd algun mossec.
* Ovella que està farta, de la cua se'n fa manta.
* Ovella ronyosa embruta el ramat.
* Per a no perdre l'ovella, penja-li al coll una esquella.
* Per casar filles donzelles no venguis moltons ni ovelles.
* Per Nadal, cada ovella al seu corral.
* Per Nadal el bon pastor va a adorar amb el seu moltó.
* Petita ovella, cada any és anyella.
* Quan neix l'ovella, neix qui menja d'ella.
* Qui ha perdut l'ovella, cerca l'esquella.
* Qui se n'ix de la llenya d'alzina i se n'ix de la carn de moltó, se n'ix de la raó.
* Qui se n'ix del moltó, se n'ix de la raó.
* Qui té ovelles pel febrer, les dóna per un diner.
* Qui té ovelles té pells.
* Qui va amb ovelles, al cap de l'any és com elles.
* Ramadà de moltó, de xerri fa pudor.
* Res em dóna més quimera que una ovella xormera.
* Se xulla una ovella, i l'altra el seu torn espera.
* Tots els ramats s'assemblen.
* Una mala ovella tot el ramat llança a perdre.

### Dites relacionades amb altres animals

* Abella, ovella o església, si vols riquesa.
* Abelles i ovelles, no estigues mai sense elles.
* Any d'ovelles, any d'abelles.
* Cabres, lleons i ovelles fan males parelles.
* Cada ovella en té prou del seu anyell, i cada vaca del seu vedell.
* Cap d'ovella i garres de llop.
* D'ovelles ni abelles no te'n meravelles.
* De la mar, el bon peixó, i de la terra, el bon moltó.
* Gallina i moltó, olla de festa major.
* L'ovella amb els llops no fan parella.
* La pols que alcen els moltons serveix d'aiguardent al llop.
* Lleons i ovelles fan males parelles.
* Llop amb pell d'ovella, mai no porta esquella.
* Ovella de molts, el llop se la menja.
* Ovella sense pastor, el llop se la menja.
* Ovelles comptades, el llop se les menja.
* Ovelles i abelles, en terres teves te les veges.
* Ovelles i abelles en tes deveses.
* Ovelles sense guardià, el llop se les menjarà.
* Parlar d'ovella i mossegar de llop.
* Per l'Ascensió, el llop se'n porta el millor moltó.
* Qui es fa ovella, el llop se'l menja.
* Tant mor el corder com l'ovella.
* Vaca i moltó, olla de senyor.

## Embarbussaments

* Una ovella serella, / merella, llanuda, / llanà, capidescoronà, / ha criat un corder / serell, merell, / llanut, llanat, / capidescoronat. / Si l'ovella / no haguera sigut serella, / merella, llanuda, / llanà, capidescoronà, / el corder no haguera sigut / serell, merell, / llanut, llanat, / capidescoronat.
    (var.) Una ovella, / serella, / merella, llanuda, / llanada cap i coronada / tenia sis corderets / serells, merells, / llanuts, llanats, / cap i coronats. / Si la ovella / no haguera sigut serella, / merella, llanuda, / llanada cap i coronada, / els seus corderets no haurien sigut / serells, merells, / llanuts, llanats, / cap i coronats.

## Frases fetes i locucions

* Parlar d'ovella i mossegar de llop.
    (var.) Cap d'ovella i garres de llop.
          Ésser hipòcrita.

## Referències

* ↑ Suetoni. Vides dels Dotze Cèsars. Volum III. Tiberi. Calígula. Barcelona: Fundació Bernat Metge, 1967.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 Amades, 1932.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Ovella». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* 1 2 Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Jordà Mulet, Juli. Paraules en xarxa. València: l'autor, 2014. ISBN 978-84617-0847-5.
* ↑ «Una ovella, serella». http://www.cuentocuentos.net.+Arxivat de l'original el 1426385703. [Consulta: 20 desembre 2014].

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Amades, Joan. Vocabulari dels pastors (en català). Barcelona: Imprenta de la Casa de Caritat, 1932.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.