OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ferradura

Una ferradura és una peça en forma d'una «U», construïdes de ferro, cautxú, plàstic o cuir, que es claven o encolen en la vora dels cascs dels cavalls. Les ferradures utilitzades per als bous i vaques tenen una altra forma que s'adapta a les seves peülles, amb dues ungles a cada pota. S'utilitzen per a protegir els cascs i peülles contra el desgast i la ruptura.

## Dites populars

* Cap bruixa s'atura on hi ha ferradura.
* Per un clau se perd una ferradura.
    (var.) Per un clau es perdé una ferradura, per una ferradura un cavall, i per un cavall un cavaller.
* Pota sense ferradura, fa mal i no dura.
* Qui no pot pegar al clau, pega a la ferradura.

## Endevinalles

* Qui fa servir alhora els quatre elements, aire, aigua, foc i terra?
          Ferrador
* Qui ha fet unes sabates sense pell abans que el sabater?
          Ferrador
* Sóc de ferro i amb forats. Tinc adornat mon voltant. Sóc plebeia puix per terra tot el dia estic anant. I encar que ma vàlua és poca, m'imiten bo i fent-me or. I aquell que un dia a mi em troba em guarda puix que duc sort.

## Frases fetes i locucions

* Camí de ferradura.
          Camí estret on només poden circular bèsties.
* Ésser capaç de llevar-li les ferradures a un cavall corrent.(Vila-real)
          Ésser molt llest, àgil o tenir habilitat.
* Ja em pagaràs les ferradures!(Empordà)
          Expressió en forma amenaçadora quan algú ha fet passar algú altre per moltes gestions per resoldre un assumpte.
* Mostrar les ferradures.(Empordà)
    (var.) Ensenyar les ferradures.
          Animal equí que tendeix a cocejar.
* Se jugarà les ferradures.(Maestrat)
          Quan algú està molt malalt.
* Tenir les ferradures a l'aire.(Maestrat)
          Estar a punt de morir.
* Una al clau i tres en la ferradura.
          Encertar alguna cosa que no s'encerta.

## Referències

* 1 2 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 25 setembre 2024].
* 1 2 3 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «clau». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 Amades, 1982.
* ↑ Bassols, 1994.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «ferradura». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Folklore de Catalunya. Vol. 2. Cançoner, cançons, refranys, endevinalles. 3a edició. Barcelona: Selecta, 1982. ISBN 84-298-0452-8.
* Bassols, Maria Margarida. Endevinaller. València: Tres i Quatre, 1994 (L'Estel). ISBN 978-84-7502-376-2.
# Ferran VII d'Espanya

Ferran VII d'Espanya, anomenat el Desitjat, (El Escorial, 14 d'octubre de 1784 — Madrid, 29 de setembre de 1833) fou rei d'Espanya (1808 i 1814-33).

## Citacions

* Jo no em moriré pas de fam.
* Dues cambres! Dues cambres quan no puc ni amb una? Mai de la vida! No accepto aquesta constitució!
* Són els mateixos gossos però amb collars diferents.
    (en castellà) Son los mismos perros con distintos collares.
* Marxem, francament, i jo el primer, per la sendera constitucional.
    (en castellà) Marchemos francamente, y yo el primero, por la senda constitucional.
       Jurament de les Corts de Cadis, 1820.
* Espanya és una ampolla de cervesa i jo sóc el tap. En el moment que aquest salti, tot el líquid contingut s'escamparà i Déu sap per quins camins.
    (en castellà) España es una botella de cerveza y yo soy el tapón; en el momento en que éste salte, todo el líquido contenido se derramarà, sabe Dios en qué derrotero.
       Madrid, 1833.

## Referències

* 1 2 3 4 Arróniz Hidalgo, José-Guillermo. Diccionari de citacions i frases de renom. Barcelona: Claret, DL 1997. ISBN 8482971379.
* ↑ López, Alfred. «¿Cuál es el origen de la frase "Son los mismos perros con distintos collares?"». Ya está el listo que todo lo sabes. Barcelona: 20minutos.es, 22-11-2011. Arxivat de l'original el 1381259604. [Consulta: 15 abril 2013].
# Ferreries

Ferreries és una vila i municipi de Menorca situat al centre de l'illa.

## Dites populars

* A Migjorn són clotelluts, i a Ferreries es babais, as Mercadal són cerrats i a Fornells són esparralls.
* A ses Ferreries, banyats.
* A ses Ferreries, panxa groga.
    (var.) A ses Ferreries, panxa rotja.
    (var.) A ses Ferreries tenen sa panxa groga.
* A ses Ferreries són bavais.
* Ferreries, terra rotja.
* Ferreriencs i migjorners, gent d'es Barranc d'en Fideu.
    (var.) Ferreriencs i migjorners, gent des barranc de s'aigo.
* Mercadal i Ferreries, Ciutadella i Alaó, van fer noces quinze dies de ses banyes d'un moltó.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Ferreries - Lloc web oficial
# Ferran Mascarell i Canalda

Ferran Mascarell i Canalda (Sant Just Desvern, 1951) és un historiador i polític català. Ha sigut conseller de Cultura de la Generalitat de Catalunya en dues ocasions, i regidor de Cultura de l'Ajuntament de Barcelona. Actualment és el delegat de la Generalitat de Catalunya a Madrid.

## Citacions

* La independència no comença el dia després; el procés ja ha començat. Més val que estigui ben plantejada. La República Catalana del 1931 no ho va estar.
       Cicle de debats I ara què? (Barcelona), 9 de desembre de 2013.
* Una de les característiques de perdre la guerra és que la memòria s'esborra.
       Inauguració de l'exposició La vida quotidiana a Catalunya al voltant de 1714 (Barcelona), 3 de febrer de 2014.

## Referències

* ↑ March, Oriol. «"L'única manera de vèncer és no improvisar"». Ara, 10-12-2013. [Consulta: 9 octubre 2016].$^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ Palmer, Jordi. «Ferran Mascarell: «Quan es perd la guerra, la memòria s'esborra»». Nació Digital, 03-02-2014. Arxivat de l'original el 1450685859. [Consulta: 9 octubre 2016].

## Enllaços externs

* Ferran Mascarell - Lloc web oficial
# Oprah Winfrey

Oprah Gail Winfrey (Kosciusko, Mississipí, 29 de gener de 1954) és una presentadora de televisió, actriu, empresària, productora i crítica literària estatunidenca.

## Citacions

* No pots odiar altres persones sense odiar-te a tu mateix.
    (en anglès) You cannot hate other people without hating yourself.
* El gran secret de la vida és que no hi ha cap secret. Sigui quin sigui el vostre objectiu. Podeu aconseguir-ho si esteu disposats a treballar
    (en anglès) The big secret in life is there is no secret. Whatever your goal. You can get there if you're willing to work.
* Córrer és la metàfora més gran de la vida, perquè en treus el que hi poses.
    (en anglès) Running is the greatest metaphor for life, because you get out of it what you put into it.
       Entrevista a Ladies' Home Journal, novembre de 1994.

## Referències

* 1 2 3 Weekes, 2011.

## Bibliografia

* Weekes, Karen. Women Know Everything! : 3,241 quips, quotes, & brilliant remarks. Philadelphia: Quirk Books, 2011. ISBN 9781299574427.
# Orella

L'orella és l'òrgan dels animals que forma part de l'aparell auditiu i que permet detectar les vibracions produïdes en el medi.

## Frases fetes i locucions

* Anar calent d'orelles.
          Anar borratxo.
* Dormir amb l'orella dreta.
          Estar vigilant.
* Dreçar les orelles.
          Escoltar amb interès.
* Ensenyar l'orella.
          Veure les males intencions d'algú.
* Fer orelles de paret.
          Fingir; no sentir el que es diu.
* Orella baixa.
    (var.) Acalar o Baixar les orelles.
          Humiliar-se o cedir.
* Per una orella li entra i per altra li surt.
          Desentendre's del que es diu.
* Tenir les orelles a cal ferrer.
          Fingir, no sentir allò que es diu.
* Veure les orelles del llop.
          Adonar-se d'un perill.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 Pàmies i Riudor, 2012, p. 167.
* 1 2 3 Pàmies i Riudor, 2012, p. 168.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «orella». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Pàmies i Riudor, Víctor. Dites.cat : Locucions, frases fetes i refranys del català (en català). Barcelona: Barcanova, 2012. ISBN 978-84-489-3041-7.
# Onil

Onil és un municipi del País Valencià, de la comarca de l'Alcoià.

## Dites populars

* Alacant per a les barques, Xixona per al raïm, i per a les xiques guapes, Ibi, Castalla i Onil.Onil, pueblo pastoril
* Ibi, Tibi, Onil i Castalla, els quatre pobles de la faramalla (o de la morralla).
    (var.) Ibi, Tibi, Onil i Castalla, gent de mala calanya.
    (var.) Ibi, Tibi, Onil i Castalla, quatre pobles de mala canalla.

## Referències

* ↑ Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Onil». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Enllaços externs

* Portal de l'Ajuntament d'Onil
# Ordinador

Un ordinador (del francès ordinateur) o computadora (del llatí computare, calcular) és una màquina electrònica que rep i processa dades per a convertir-les en informació útil. Està formada per un conjunt de circuits integrats i d'altres components relacionats que pot executar amb exactitud, rapidesa i d'acord amb les instruccions que rep per part d'un usuari o d'un programa.

## Citacions

* Un ordinador mereix ser anomenat intel·ligent si pot enganyar una persona fent-li creure que és humà.
    (en anglès) A computer would deserve to be called intelligent if it could deceive a human into believing that it was human.
       — Alan Turing
* Els ordinadors són inútils: només poden donar-te respostes.
    (en castellà) Los ordenadores son inútiles, solo pueden darte respuestas.
       Paris Review, 1964. — Pablo Picasso
* L'ordinador és el LSD dels noranta.
    (en anglès) The PC is the LSD of the '90s.
       Guardian, 1 de juny de 1996. — Timothy Leary
* El Mac va ser el primer ordinador amb una bella tipografia.
    (en anglès) It was the first computer with beautiful typography.
       Discurs de graduació a la Universitat d'Stanford, 12 de juny de 2005. — Steve Jobs
* L'ordinador va néixer per resoldre problemes que no existien abans.
    (en anglès) The computer was born to solve problems that did not exist before.
       — Bill Gates

## Vegeu també

* Programari lliure

## Referències

* ↑ Cooper, S. Barry «Alan Turing: "I am building a brain." Half a century later, its successor beat Kasparov». The Guardian, (14-05-2012). ISSN: 0261-3077 [Consulta: 25 desembre 2016].
* ↑ Sanz, Elena. «Ocho frases geniales de Pablo Ruiz Picasso». Muy Interesante. Arxivat de l'original el 1440639808. [Consulta: 12 octubre 2014].
* ↑ Ratcliffe, Susan (ed.). Oxford Essential Quotations (en anglès). Oxford University Press, 2016 [Consulta: 10 octubre 2024].
* ↑ «El discurs de Steve Jobs a la Universitat de Stanford». Vilaweb. Barcelona: Partal, Maresma & Associats, 06-10-2011. Arxivat de l'original el 1351398225. [Consulta: 10 juny 2013].
* ↑ Sethi, Anand Kumar. The business of electronics: a concise history. New York: Palgrave Macmillan, 2013, p. 61. ISBN 9781137330420 [Consulta: 16 agost 2015].
# Ontinyent

Ontinyent és un municipi de la Vall d'Albaida, al País Valencià.

## Dites populars

* Bona vila és Cocentaina però millor és Ontinyent, tallafilos en Albaida, carrascolos en Agullent, al Alfarrasí els pollosos, doctes en Montaverner, en la Pobla els talonuts, còlbits en Benicolet, en Llutxent les rabosetes i els rabosots en Pinet. Cap al port de Benigànim aniré com un coet.
* Els d'Ontinyent són usietes.
* En Benigànim, pollosos, doctes en Montaverner, en Ontinyent, usietes, i en Albaida, ceroners.
* Hui del Cel nova ha aplegat que Ontinyent en devoció, festeja la Concepció de Maria sens pecat.
* La curiosa d'Ontinyent, la cara llavada i el cul pudent.
* Ontinyent, bona terra i mala gent.
    (var.) Ontinyent, bona terra i millor gent.
* Ontinyent és muy leal i leal és nom de gos.
* Per a bon raïm Xixona, per a figues Ontinyent, per a gaiatos Corbera, per a taronges Carcaixent.
* Per a enterar a la gent d'un llanç molt original que ha passat a Ontinyent, no hi ha millor instrument, que la dolçaina i el tabal.
* Per a fer festes rumboses des de Llevant a Ponent, no encontraràs altre poble com el poble d'Ontinyent.
* Si a Ontinyent vas, beu aigua del pou clar.
* Si te vols casar amb mi tinc un hort en Ontinyent, una aixà, un forcat i un matxo, i una casa en Agullent.

## Referències

* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 181, Vol. 5. Sector central interior.
* 1 2 Sanchis Guarner, 1983, p. 200, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 186, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 202, Vol. 5. Sector central interior.
* 1 2 3 4 5 6 Sanchis Guarner, 1983, p. 201, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 103, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 183, Vol. 5. Sector central interior.

## Bibliografia

* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* Portal de l'Ajuntament d'Ontinyent
# Oreneta

L'oreneta (Hirundo rustica), oroneta o oronella, és un ocell de l'ordre dels passeriformes, de la família dels hirundínids, amb les parts superiors de color blau fosc i les inferiors blanquinoses.

## Dites populars

* Casa d'oronetes, molta sort i amoretes.
* Català, català, si sabies que l'oreneta el mal que fa no la deixaries tornar.
* L'oreneta porta sort, i qui les empaita és bord.
* Més caga un bou que cent oronetes.
* Oreneta que alt vola, no tem que ploga.

### Dites relacionades amb el dies de l'any

* Orenetes pel febrer, mal any ve.
* Orenetes per Santa Madrona, l'hivern és fora.
* Pel Pilar, el tord i l'oreneta se'n van.
    (var.) Per Sant Macià, l'oroneta ve i el tord se'n va.
    (var.) Per Sant Sebastià, l'oreneta ve i el tord se'n va.
* Per l'abril, orenetes mil.
* Per l'Ascensió, orenetes a abundor; a la plana, sí, però a Morella, no.
* Per la Candelera, la cigonya campanera, i si no fa fred, la cigonya i l'oreneta.
* Per Santa Madrona, canta l'oreneta i l'alosa.
* Quan l'oreneta no ve pel març, l'hivern és llarg.
* Roquerols per les roquetes, al cap de vuit dies orenetes.
* Sant Ramon, porta l'oreneta, a l'altra punta del món.
* Sant Ramon arribat, l'oreneta ha marxat.
* Si vols saber si ja ha arribat l'abril, les orenetes t'ho vindran a dir.

### Dites relacionades amb la climatologia

* Orenell terrer, pedra o aigua ve.
* Orenella en terra, aigua en el cel.
* Oreneta arribada, hivernada acabada.
    (var.) Oreneta arribada, primavera començada!
* Oreneta primerenca, primavera calorenca.
* Oreneta que alt vola, no tem que ploga.
* Oreneta que vola per terra porta tempesta.
* Orenetes vora l'aigua, pluja a la platja.
* Una oreneta no fa estiu.

## Referències

* 1 2 3 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «oreneta». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 Viladot-Puig, 2003.
* ↑ Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any. Vol. I. Hivern. Barcelona: Salvat, 1950, p. 665-701.
* 1 2 3 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 12 setembre 2024].
* 1 2 3 Amades, 1938.
* 1 2 Conca, 1988.
* ↑ «Oreneta». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 4 juny 2012].

## Bibliografia

* Amades, Joan. Llibre del temps que fa. Barcelona: La Neotípia, 1938 (Primer llibre de les set sivelles).
* Conca, Maria (ed.). Els refranys catalans. València: Tres i Quatre, 1988 (L'Estel; 8). ISBN 8475022324.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Viladot-Puig, Joan. El Refranyer de Joan Viladot (en català). Lleida: Pagès Editors, 2003 (Història. Monografies; 23). ISBN 9788497790741.
# Organització de les Nacions Unides

L'Organització de les Nacions Unides (ONU) és una organització intergovernamental mundial, creada per la Carta de San Francisco el 1945, amb la finalitat de mantenir la pau, promoure la cooperació econòmica, cultural, social i humanitària, garantir la seguretat dels estats basant-se en els principis d'igualtat i autodeterminació i vetllar pel respecte dels drets humans.

## Citacions

* Si ells tenen ONU, nosaltres tenim dos!
    (en castellà) ¡Si ellos tienen ONU, nosotros tenemos dos!
       Manifestació franquista per l'exclusió d'Espanya en organismes de l'ONU, 10 de desembre de 1946.

## Referències

* ↑ Forn, Iu. «¡Si ellos tienen ONU, nosotros tenemos dos!». El Nacional, 29-05-2019. Arxivat de l'original el 1572518149. [Consulta: 31 octubre 2019].
# Josep Joffre

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
Josep Joffre i Plas (Ribesaltes, Rosselló, 12 de gener del 1852 – París, 3 de gener del 1931) fou un militar nord-català de l'exèrcit francès, mariscal de França i especialment famós per les batalles de la I Guerra Mundial i més particularment la Primera Batalla del Marne.

## Citacions

* Recordeu-vos que els catalans sem els millors soldats.
       Durant una dia d'inspecció d'unitats de l'exèrcit francès que estaven en primera línia, Febrer del 1916.
* En arribar a terra catalana, aquest país que conec i que estimo de tants anys, saludo a tot el poble germà del meu Rosselló.
       Durant una visita a Barcelona per presidir els Jocs Florals, acompanyat de les màximes autoritats, Maig del 1920.

## Referències

* ↑ Renyé, Aleix. «Joffre, el general que parlava rossellonès als soldats». El Punt Avui, 08-07-2014. [Consulta: 10 juny 2016].
* ↑ «En Joffre a Barcelona». La Veu de Catalunya, 7531, (02-05-1920), pàg. 8 [Consulta: 29 gener 2022].
# Josep Maria Ainaud de Lasarte

Josep Maria Ainaud de Lasarte (Barcelona, 13 de juny de 1925 – Barcelona, 9 d'agost de 2012) fou un historiador, promotor cultural, advocat, periodista i polític. Estudiós de personatges emblemàtics del catalanisme com Francesc Macià, Francesc Cambó, Ventura Gassol i Enric Prat de la Riba, la seva obra gira al voltant de la difusió de la cultura i la història de Catalunya.

## Citacions

* A la vida hi ha tres possibilitats: ser, tenir i aparentar. 'Ser', per mi, és el més important. El tenir t'ajuda a ser. I, finalment, aparentar, és el pitjor i l'origen de la corrupció, per exemple.
* A la vida no ets altra cosa que el que has après.
* A moltes persones els fa por veure's al mirall i adonar-se que no han arribat on volien arribar.
* Catalunya no és una raça, sinó una cultura, i per això no exclou ningú que s'hi vulgui integrar.
* Jo reivindico el dret de les persones a equivocar-se i a no haver de guanyar sempre.
* Jo sóc una persona rica perquè gasto menys del que guanyo.
* L'erudició és saber tot allò que no interessa a ningú.
* L'única norma que tinc per ser feliç és valorar més el que tinc que el que em falta.
* La política es basa a construir el futur i preveure'l. I prou.
* Quan ets gran, saps com ho has de fer, però ja no ho pots fer.
* Una de les condicions essencials d'un líder polític és conèixer la gent.
* Una de les coses que trobo a faltar a la societat és la solidaritat i l'esperit de convivència.
* Jo vull fer de Catalunya un país normal.
       Museu d'Història de Catalunya, 13 de juny de 2008.

### Llengua catalana

* Cal fer la llengua engrescadora i interessant per a la gent.
* La llengua, la creen les persones, però si no hi ha una gent que la parla, acaba com el llatí.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 «Ainaud de Lasarte, en 12 frases sàvies». Ara.cat. Barcelona: ARA, 09-08-2012. Arxivat de l'original el 1371255876. [Consulta: 10 agost 2012].
* ↑ «Homenatge a Josep Maria Ainaud de Lasarte». Televisió de Catalunya. Sant Joan Despí: Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals, 13-06-2008. [Consulta: 9 agost 2014].
* 1 2 Pagès, David. 500 raons per parlar català. Girona: CCG Edicions, 2010, p. 14. ISBN 978-84-92718-67-2.
# Josep Maria Batista i Roca

Josep Maria Batista i Roca (Barcelona, 23 de juny de 1895 - Barcelona, 27 d'agost de 1978) fou un historiador, etnòleg i polític català.

## Citacions

* La sort dels Països Catalans va lligada amb el diagnòstic i el pronòstic del mal d'Espanya.
       Llibre La desintegració d'Espanya i les idees de Toynbee, 1968.
          Frase de l'epíleg del llibre a mode sintètic del pensament exposat.
* Catalunya triomfarà a pesar dels catalans.
       Entrevista a Batista i Roca, 1978.
* Només són vençuts aquells que es donen per vençuts. Des de 1714 els catalans mai no ens hem donat per vençuts i hem continuat sempre la lluita per la llibertat.
       Article «Onze de Setembre de 1978» al diari Avui, 9 de setembre de 1978.

## Referències

* ↑ Batista i Roca, Josep Maria. La desintegració d'Espanya i les idees de Toynbee. Barcelona: El llamp, 1983, p. 89. ISBN 84-86066-18-2.
* ↑ Mascarell, Ferran «Entrevista a Batista i Roca». Fonoteca Històrica Jaume Font (ANCI-563), 1978.
* ↑ «Onze de Setembre de 1978». Avui, (09-09-1978), p. 5.
# Josep Maria Castellet i Díaz de Cossío

Josep Maria Castellet i Díaz de Cossío (Barcelona, Barcelonès, 15 de desembre de 1926 — Barcelona, Barcelonès, 9 de gener de 2014) fou un editor, crític literari i assagista català.

## Citacions

* L'ofici ets tu mateix.
       Núvol, el digital de cultura, 9 de gener de 2013.
* Un director literari és un ull, un nas, una orella i una mà: també, certament, un cervell i un savoir faire social.
       Núvol, el digital de cultura, 9 de gener de 2013.
* El sou d'un director literari hauria de ser fixat, bàsicament, pel volum i la finor del seu nas.
       Núvol, el digital de cultura, 9 de gener de 2013.
* El cervell que no funciona com una esponja és apte per a qualsevol altra activitat, excepte la de director literari.
       Núvol, el digital de cultura, 9 de gener de 2013.

## Referències

* 1 2 3 4 Castellet, Josep Maria. «J.M. Castellet: Què és un director literari?». Núvol, el digital de cultura. Barcelona: Núvol.com, 09-01-2013. Arxivat de l'original el 1389703254. [Consulta: 16 gener 2014].
# Josep Lluís Ortega Monasterio

Josep Lluís Ortega Monasterio (castellà: José Luis Ortega Monasterio) (Santoña, 8 d'agost de 1918 - Barcelona, 18 de gener de 2004) fou un i militar i compositor espanyol, un dels grans mestres compositors d'havaneres.

## Citacions

* Mira al cel i escolta es vent que de Menorca t'arriba te dirà que tu ets la vida i des meu cor s'aliment... Mira al cel i escolta es vent!
       Escolta es vent, 1966.
* Quan el Catalán sortia a la mar, els nois de Calella feien un cremat, mans a la guitarra, solien cantar, solien cantar: Visca Catalunya! Visca el Catalán!
       El meu avi, 1968.
* Si jo sapigues cantar, tot lo dia cantaria, i a Palamós aniria, tot cantant, cantant, cantant. I el meu amor et daria, amb cançons vora la mar.
       Corrandes Marineres.
* En dos anys a Girona, ja parlava català perfectament [...] la primera paraula que vaig aprendre va ser llonguet [...] amb el menjar no es juga, i tenia que aprendre ràpid a dir fuet, pernil, llonganissa, ...
       Entrevista a Identitats, TV3, 27 d'abril de 1986.

## Referències

* ↑ Bañón, Laura. «Mig segle d’una cançó que fa pàtria». Menorca. Arxivat de l'original el 1620610080. [Consulta: 18 abril 2018].
* ↑ «Cançoner - Havaneres Calella». havanerescalella.cat. Arxivat de l'original el 1634828899. [Consulta: 18 abril 2018].
* ↑ Ortega Monasterio,José Luis. Corrandes marineres (partitura), Barcelona: Amalgama (2008), ref: AM01110
* ↑ «Ortega Monasterio». Identitats. Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals. Arxivat de l'original el 1511540649. [Consulta: 18 abril 2018].

## Enllaços externs

* Fundació Ernest Morató, arxiu musical d'Ortega Monasterio
# Josep Maria Capdevila i Balanzó

Josep Maria Capdevila i Balanzó (Olot, 1892 - Banyoles, 3 de gener de 1972) va ser un escriptor i filòsof català.

## Citacions

* El veritable enemic és l'oblit.
       «Prefaci». Estudis i lectures, 1965.

## Referències

* ↑ «Postals literàries». Departament de Cultura. Arxivat de l'original el 1554159177. [Consulta: 1 abril 2019].