OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Paradisos oceànics

Paradisos oceànics fou el primer llibre de viatges publicat de l'escriptora Aurora Bertrana i Salazar publicat el 1930, un recull d'articles que va escriure i enviar de 1926 a 1929 a la publicació D'Ací i d'Allà des de Tahití. L'obra, escrita en prosa, es divideix en quatre apartats tot seguint la geografia de les Illes de la Societat: Tahití, Mooreá, Raiatea i Bora-Bora.

## Citacions

* El Tròpic! [...] Era com un somni enlluernador, com descórrer una cortina damunt un insospitat país de fades.
* Tres colors dominaven: El blau, el verd i el blanc absoluts.
* Papeete, el sol i únic racó de l'Oceania francesa imitador de la civilització occidental.
       Papeete moderna, pàg. 29.
* [...] els infants nus com la veritat, homes i dones agullonats pel desig d'estimar i vells indulgents, ... Així, l'amor, la poesia i la música sense literatura, floreixen entre un espai florit i perfumat, sota un gran cel lluminós i serè.
       Papeete moderna, pàg. 33.
* La natura, salvatge i poderosa, conspira contra l'austeritat de l'ideal cristià. L'ànima primitiva d'aquells éssers s'exaltava fa uns quants segons per una melodia amb paraules de fe, i ara, mancats de convicció veritable, s'abandonen a la nit tropical, sensual, temptadora [...] Aquesta hora embarumada i deliciosa és una hora instintiva de l'amor.
       Bora-Bora, pàg. 130.
* En un recolliment, místic i expectant, pasa un segon de religiós silenci, i en la quietud sobtosa del poble se sent l'amplada presencia de la natura que palpita.
       Tahaa, pàg. 195.

## Citacions sobre Paradisos oceànics

* ... té com a una de les fonts la filosofia rousseaniana de rebuig a la civilització, a la seva llosa de convencions i repressions, i de recerca d'una vida més senzilla, més en contacte amb la natura.
       «Visions de l'Orient a la Catalunya d'entreguerres» a Revista de Catalunya, 1999. — Marta Vallverdú
* La novetat genèrica —sexual i literària— i el punt de vista sobre aspectes morals del poble polinesi, allunyat dels preceptes establerts, van convertir-la en una intel·lectual independent, model de dona moderna.
       Diccionari biogràfic de dones, 29 de setembre de 2010. — Anna M. Vila Fernández

## Referències

* ↑ Bertrana, 1973, p. 574.
* ↑ Bertrana, 1973, p. 601.
* ↑ Bonnín i Socias, 1999, p. 32.
* ↑ Bonnín i Socias, 1999, p. 33.
* ↑ Bonnín i Socias, 1999, p. 34.
* ↑ Vallverdú, 1995, p. 112.
* ↑ Verdú, 1999, p. 21-52.
* ↑ Vila Fernández, Anna M. «Aurora Bertrana Salazar». Llista de biografies. Generalitat de Catalunya i Consell de Mallorca. Arxivat de l'original el 1470615087. [Consulta: 23 gener 2017].

## Bibliografia

* Bertrana, Aurora. Memòries fins al 1935 (en català). Barcelona: Pòrtic, 1973.
* Bonnín i Socias, Catalina. Aurora Bertrana. Plenitud literària entre la Polinèsia i el Marroc. UNED, 1999 [Consulta: 1485206143].
* Vallverdú, Marta «Una visió de l'exòtic en els llibres de viatges: 'Els paradisos oceànics' d'Aurora Bertrana». Els Marges, 52, (1995).$^{[Enllaçnoactiu]}$
* Verdú, Marta «Visions de l'Orient a la Catalunya d'entreguerres (1918 - 1938)». Revista de Catalunya, 136, (1999).
# Pansa

La pansa és el gra de raïm o de pruna dessecat per l'acció del sol. És un fruit de gra gros, dolç i de pell forta.

## Dites populars

* El que té pansa, té dansa.
* En agost, el qui té pansa, balla la dansa.
    (var.) Per l'agost el que pansa, balla la dansa.
* Lo que es perd en la pansa, es guanya en la figa.
* Menjar cues de pansa fa tenir memòria.
* Panses i pinyons, coses de minyons.
* Panses, nous i figues són bones amigues.
* Santa Tecla, escaldadora de panses.
* Vi amb les panses i aigua amb les figues.

## Frases fetes i locucions

* Estar com a panses en cofí.
          Estar molt estret, atapeït (Val.).
* Fer les panses.
          Morir-se (Llofriu, Urgell).
* Menja panses, i hi pensaràs.
    (var.) Menja cues de pansa, i hi pensaràs.
          Es diu d'algú que ha de recordar-se alguna cosa i no està segur si se'n recordarà.
* Més segur que panses.
          Frase per indicar que alló que s'ha dit és cert (Llofriu).
* No donaria una pansa a Déu (o a Cristo).
          Es diu d'una persona molt àvara.

## Endevinalles

* Una vella arrugadeta que al cul porta una estaqueta.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «pansa». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Amades, 1982, p. 688.
* 1 2 3 4 Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Amades, 1931.
* ↑ Briz i Fernández, Francesc Pelagi. Endevinallas populars catalanas (en català antic). Barcelona: Llibreria d'Edualt Puig - Llibreria d'Alvar Verdaguer, 1882.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any (en català). Vol. IV. Estiu. Barcelona: Salvat, 1982. ISBN 9788434536739.
* Amades, Joan. Costums populars de Barcelona (en català). Barcelona: Centre Excursionista de Catalunya, 1931.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Papallona

Les papallones, o també palomes, palometes (forma pròpia dels dialectes occidentals, especialment del sud, i Eivissa), volaines i volia(i)nes (utilitzades sobretot a la zona pirinenca i a algunes comarques del Prepirineu, en Tortosí meridional), volalls (Alt Empordà, Garrotxa), o voliols, pitavoles (Andorra, voles al Pallars) o vitivoles, papallons (Vallès i Balears) o senyoretes són uns insectes que pertanyen a l'ordre dels lepidòpters. Es caracteritzen per tenir unes ales cobertes d'escates, que poden ser de molts colors.

## Citacions

* Quants tombs vaig donar voltant l'amor, fins a caure-hi com una papallona en la llum.
       — Ibn Hazm
* Vola com una papallona, pica com una abella, les seves mans no poden pegar allò que els seus ulls no veuen.
    (en anglès) Floats like a butterfly, sting like a bee, his hands can't hit what his eyes can't see.
       Abans del combat amb George Foreman, 1974. — Muhammad Ali
* Ens meravellem de la bellesa d'una papallona, però rarament admetem els canvis que ha hagut de patir per aconseguir aquesta bellesa.
    (en anglès) We delight in the beauty of the butterfly, but rarely admit the changes it has gone through to achieve that beauty
       — Maya Angelou

## Frases fetes

* Fer el papallona (o la papallona).
    (var.) Fer la palometa.
          Festejar amb una o més persones. També, moure’s d’una banda a l’altra com una papallona.

## Referències

* ↑ Rexach Reus, 1999.
* ↑ «Ali's quotes». BBC Sport. Londres: BBC, 17-01-2007. Arxivat de l'original el 1326721988. [Consulta: 7 gener 2012].
* ↑ «Maya Angelou quotes: 15 of the best». The Guardian. [Consulta: 27 gener 2016].
* ↑ «Papallona». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Barcelona : Institut d'Estudis Catalans.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «palometa». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Rexach Reus, Josep Maria. Mareselva: una evolució històrica dels aforismes. Lleida: Pagès, 1999. ISBN 8479356561.
# Àlex Hinojo i Sánchez

Àlex Hinojo Sánchez (Barcelona, 13 de setembre de 1980), abans conegut també amb el sobrenom de Kippelboy, és un director de projectes culturals, activista del coneixement lliure i viquipedista català.

## Citacions

* Viquipèdia és una eina on l'objectiu real és l'obertura de les col·leccions, adjuntar col·leccions, compartir-les i crear noves experiències a partir del coneixement lliure.
       «Viquipèdia i els museus catalans: el món d'Àlex Hinojo». Núvol, 31 de juliol de 2012.
* Jo vull parlar-li a la meva torradora en català i que els meus fills entenguin que a les màquines també els hi podem parlar en català.
       Programa de televisió 30 minuts, 30 de juny de 2019.
* La privadesa a internet és una guerra perduda.
       Entrevista a Vilaweb, 14 de setembre de 2019.
* El futur lector de la Viquipèdia no serà un nen: serà una màquina.
       Entrevista a El Nacional, 23 de febrer de 2020.

## Referències

* ↑ Villar, Vàngelis; Zapater, Daniel. «Viquipèdia i els museus catalans: el món d'Àlex Hinojo». Núvol, 31-07-2012. [Consulta: 13 desembre 2014].
* ↑ «Llenguaferits». CCMA, 03-07-2019. [Consulta: 21 desembre 2019].
* ↑ Graells Font, Roger; Salamé, Albert. «Àlex Hinojo: ‘La privadesa a internet és una guerra perduda'». Vilaweb, 14-09-2019. [Consulta: 21 desembre 2019].
* ↑ Dedéu, Bernat. «À. Hinojo: “El futur lector de la Viquipèdia no serà un nen: serà una màquina”». El Nacional, 23-02-2020. [Consulta: 15 setembre 2023].

## Enllaços externs

* Àlex Hinojo i Sánchez - Lloc web oficial
# Àngel

Un àngel és un missatger diví o un ésser transcendental que es troba present en moltes religions; en les bíbliques i l'alcorànica és l'intermediari entre Déu i l'home.

## Citacions

* Milions de criatures espirituals recorren la terra / Invisibles, tant quan estem desperts com quan dormim.
    (en anglès) Millions of spiritual creatures walk the earth / Unseen, both when we wake and when we sleep.
       Paradís perdut, 1667-1674. — John Milton

## Frases fetes i locucions

* Àngel de la guarda.
          Àngel que té assignada cada persona per la seva custodia. Joc molt semblat al de cintes.
* Àngel exterminador.
          Ministre de la còlera divina.
* Àngel rebel.
    (var.) Àngel caigut.
    (var.) Àngel dolent.
    (var.) Àngel de les tenebres.
          Àngel que es rebel·là contra Déu.
* Fer-hi un estar d'àngels.
          Fer-hi molt bon estar.
* Parlar com un àngel.
             Parlar molt bé, amb tota la raó.
* Sembla que els àngels li fan sopes.
          Es diu d'una persona que demostra estar molt satisfeta i esser molt feliç.
* Un dia d'àngels.
          Un dia molt bo, de temperatura agradable.

## Referències

* ↑ Milton, 1831, p. 94.
* 1 2 3 4 5 6 «àngel». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Barcelona : Institut d'Estudis Catalans.
* 1 2 3 4 5 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Angel». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Milton, John. Paradise lost: a poem in twelve books. Nova York: Solomon King, 1831.
# Àngel Calpe i Climent

Àngel Vicent Calpe Climent és un filòleg valencià.

## Citacions

* Una volta assumida esta realitat, els seus seguidors s’han de plantejar què fer. Han de parar-se un moment i tractar de recordar perquè començaren esta batalla. Alguns saben que la començaren per pur anticatalanisme. A estos, poca cosa els he de dir perquè els sentiments són refractaris als arguments.
       Las Provincias, 2007.
          Dirigida als seguidors de les Normes del Puig
* Però molts estan (o hem estat) en eixe barco per un sincer desig de defendre la llengua valenciana. Perquè sabem que una llengua normativa artificialment separada de la llengua del poble l’única cosa que aconseguix és desafecció i rebuig. L’arribada de l’AVL ve a tancar eixa separació. Potser encara siga prompte per a valorar el seu impacte atés que és una institució jove que encara necessita un cert rodatge, però les línies bàsiques que marca estan ahí i han de donar cabuda a totes les sensibilitats valencianistes.
       Las Provincias, 2007.

## Referències

* 1 2 Una nova etapa per al valencianisme del món de la RACV article d'Àngel Calpe publicat a Las Provincias el 2 de juny de 2007
# Àguila

L'àguila o àliga és el nom que s'aplica a una sèrie d'ocells rapinyaires diürns. En general, són grans aus amb un fort i ganxut bec, d'hàbits caçadors, sovint amb el tars cobert de plomes, urpes poderoses i ales llargues que les permeten volar a gran altura. Nien en arbres o en penya-segats.

## Dites populars

* Àguilla vella, terra novella.
* Àliga abaixada a terra, dóna poca guerra.
* Àliga al corb que el rei és mort.
* Fuig esparver, que l'àliga ve.
* L'àliga no caça mosques.
* L'àliga vola molt alta, però el falcó la mata.
* La ploma de l'àliga devora totes les altres.
* No és nat, ni naixerà qui per l'abril nius d'àliga veurà.
* Quan l'àguila és arribada no temis la gelada.

## Frases fetes i locucions

* Donar-se a les àligues.
          Estar molt nerviós, rabiós, exasperat.
* Ésser l'àliga.
          Ésser immillorable (Menorca).
* Ésser l'àliga de qualsevol cosa.
          Saber o conèixer molt d'un tema.
* Ésser un àguila.
          Ésser molt llest i intel·ligent.
* Fer l'àguila.
          Fer el beneit (València).
* Veure-hi més que una àliga.
          Tenir molta perspicàcia.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 Parés i Puntas, 1999, p. 456-460.
* 1 2 3 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* 1 2 3 4 5 6 7 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «àliga». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Àncora

Una àncora és un instrument nàutic que cala al fons de la mar i serveix per fixar la posició d'una nau, barca o vaixell.

## Citacions

* Un vaixell no hauria de navegar només amb una àncora, ni la vida amb una sola esperança.
       — Epictet

## Dites populars

* Fer com l'àncora: que no sap de nedar i sempre és a l'aigua.

## Frases fetes i locucions

* Estar sobre l'àncora.
    (var.) Estar damunt l'àncora.
          Estar una nau fondejada.
* Fermar l'àncora.
          Fondejar la nau.
* Haver de mester les àncores.(Men.)
    (var.) Necessitar les àncores.(Men.)
          Emprar molt de temps per fer una cosa que es podria fer aviat.
* Salpar àncores.
          Recollir les àncores a bord per anar-se'n.
* Tindre bona àncora.(Val.)
    (var.) Tindre bones àncores.(Val.)
          Tenir bons protectors.

## Referències

* ↑ «Més Cites». Camí a la felicitat. Catalunya Ràdio S.R.G.. Arxivat de l'original el 1354974711. [Consulta: 7 setembre 2017].
* ↑ Pàmies, Víctor. «Refranyer temàtic». L'autor. Arxivat de l'original el 1482295780. [Consulta: 7 setembre 2017].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «àncora». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
# Ànec

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
L'ànec, ànet, àneda, ànnera o tiró és un ocell principalment aquàtic, de la família dels anàtids (Anatidae). Normalment són més petits que els cignes i les oques, i es poden trobar principalment en aigua dolça, però també a la mar.

## Citacions

* Caseume ab qualque dòna lliure. Aquí em sento quelcom d'ànec.
       Treball d'amor endebades, escrit abans de 1598; publicat el 1603. — William Shakespeare

## Dites populars

* A la taula, tots els ànecs són muts.
* Les ànegues, com les dones, que com més mudes més bones.
* Per si no ho saps, res millor que l'ànec amb naps.

## Frases fetes i locucions

* Anar com els ànecs.
          Tenir diarrea.
* Caminar com un ànec.
          Caminar de tort de tort i amb moviments laterals molt pronunciats.
* Fer l'ànec.
          Vomitar (Llofriu, Gironella, Solsona, Valls) o bé fer contorsions d'ofec o d'agonia (Vallès, Penedès, Valls).
* Moll com un ànec.
    (var.) Mullat com un ànec.
          Molt mullat.

## Referències

* ↑ Shakespeare, 1908, p. 55.
* 1 2 Marrugat Cuyàs, Ramon «El parlar del Penedès i Torredembarra» (PDF). Recull de treballs, núm. 15, (2014), pàg. 311–346. ISSN: 2385-4618 [Consulta: 26 juliol 2017].
* ↑ Parés i Puntas, 1999.
* ↑ «Ànec». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 3 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Àneda». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Shakespeare, William. Treball d'amor endebades. Barcelona: Estampa d'E. Domènech, 1908.
# Àngel Guimerà i Jorge

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
Àngel Guimerà i Jorge (Santa Cruz de Tenerife, 6 de maig de 1845 — Barcelona, 18 de juliol de 1924) fou un dramaturg i poeta català.

## Citacions
### Mar i cel (1888)

* Cada un que mor s'obre l'infern per rebre'l / i s'obre el cel a qui, morint, lo mata.
       Mar i cel. Acte I. Escena V.

### Mestre Olaguer (1892)

* Els Felips per Catalunya... / han sigut sempre de la pell del diable!
* Valencians, mallorquins y aragonesos / units als catalans fan un sol poble.

### La Llengua catalana (1895)

Recull de citacions del discurs presidencial llegit en la sessió publicada celebrada a l'Ateneu Barcelonès el 30 de novembre de 1895, anomenat La Llengua catalana:
* Llengua y literatura exuberant de vida y d'esperansas, may ni per un sol instant esmortuhida ni estrafeta en los llavis dels catalans.
          Comentari de la pervivència del català, tot i les prohibicions i el seu poc ús en les classes benestants.
* Catalunya, senyors, un dia ò un altre fa com la mar, que destruheix ò s'assimila tot lo que cau en ella si li serveix, ò, si no, ho escup á la platja.
* Veig á Catalunya, senyors, en lo creixement de la seva llengua, com á un mar extensíssim, mar interior si's vol, al que hi van á parar rius caudalosos pera confondres ab ell.

### La filla del mar (1900)

* Es rich perque no trevalla, y tot el dia estrena corbatas.
       Acte primer, escena I.

## Referències

* ↑ Guimerà, 2013.
* 1 2 Guimerà, 1892.
* 1 2 3 Guimerà, 1896.
* ↑ Guimerà, 1900.

## Bibliografia

* Guimerà, Àngel. La filla del mar. Barcelona: La Renaixensa, 1900.
* Guimerà, Àngel. La Llengua catalana: discurs presidencial llegit en la sessió pública celebrada en l'Ateneu Barcelonès lo 30 de novembre de 1895. Barcelona: l'Avenç, 1896.
* Guimerà, Àngel. Mar i cel. Barcelona: Castellnou, 2013. ISBN 9788498044188.
* Guimerà, Àngel. Mestre Olaguer: monòlech. Barcelona: La Renaixensa, 1892.
# Àngels Ribé

Àngels Ribé i Pijuán (Barcelona, 1943) és una artista conceptual catalana, considerada una de les més rellevants de l'art conceptual dels anys 70.

## Citacions

* L'espai és una dimensió que no saps a on comença i a on acaba.
       MACBA, Barcelona, 2012.
* El triangle em dóna peu a poder fer coses, em trobo còmode amb el triangle... el trobo perfecte.
       MACBA, Barcelona, 2012.
* L'impuls creatiu sorgeix sense esperar-te'l. El que no pots fer és crear un impuls artificialment per crear un obra.
       MACBA, Barcelona, 2012.
* Mica en mica la societat ens va dient com hem de mirar; però si fóssim capaços de no perdre aquesta mirada primigènia de veure el món com si no l'haguéssim vist mai, tothom pot entendre el que estic fent.
       MACBA, Barcelona, 2012.

## Referències

* 1 2 3 4 «Àngels Ribé». Ràdio Web MACBA Museu d'Art Contemporani de Barcelona, #13, (2012).
# Castellserà

Castellserà és un municipi català de la comarca de l'Urgell.

## Dites populars

* A Bellcaire són gent d'aire; a Bellmunt són gent de bé; a Linyola fan tabola i a Castellserà també.
* A Castellserà, xiques guapes, a Mollerussa, no tant, a Vilanova, les fines, i a Golmés la flor del ram.
* Castellserà, si pots anar-hi avui, no esperis demà.
* Per amunt es va a Agramunt, per avall també s'hi va; si voleu xiques boniques aneu a Castellserà.
* Un amor tinc a Bellcaire, un altre a Castellserà, un altre a la Fuliola que em fa morir i penar.
* Val més Torrefeta que Castellserà.

## Referències

* 1 2 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* 1 2 Parés i Puntas, 1999, p. 475-524.
* ↑ Amades i Gelats, 2001, p. 19.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Castellserà». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Geografia popular (Ed. facsímil) (en català). Barcelona: Edicions El Mèdol, 2001 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 6). ISBN 8495559293.
* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Catellserà - Lloc web oficial
# Castella

Castella és un país de la península Ibèrica, i antigament regne. Castella és el lloc d'origen de la llengua castellana.

## Citacions

* Castella, superba i miserable, no aconsegueix un petit triomf sense llargues opressions. Demaneu als seus habitants si no viuen envejosos de l'acció que portem per a la nostra llibertat i defensa.
       Discurs cridant a la revolta contra els exèrcits del Comte-duc d'Olivares, 1640. — Pau Claris i Casademunt
* Castella va fer Espanya i Espanya va desfer Castella.
    (en castellà) Castilla hizo a España y España deshizo a Castilla.
       Discurs a les Corts Constituents (Madrid), 1931. — Claudio Sánchez-Albornoz
* ¿Què és Castella? Agafeu un erm, poseu-hi una tirania, i ja teniu Castella.
       «Vidi. Cap. 7». Victus, 2012. — Albert Sánchez Piñol
* Malgrat que Catalunya sempre ha buscat i buscarà l'acord i el pacte, Castella no voldrà pactar mai la nostra independència.
       Entrevista a El Matí de Catalunya Ràdio, 12 de març de 2015. — Salvador Giner

## Dites populars

* A Catalunya i a Castella, el cavall porta la sella.
    (var.) A Catalunya i a Castella, a l'animal és al que s'aparella.

## Referències

* ↑ «Discurs de Pau Claris on es va decidir la resistència contra els exèrcits d'ocupació de Felip IV». llibertat.cat, 20-06-2014. [Consulta: 16 maig 2020].
* ↑ Ciencia y política, una aventura vital : libro homenaje a Ramón Cotarelo. València: Tirant lo blanch, 2016. ISBN 9788473515634.
* ↑ Sánchez Piñol, 2013, p. 276.
* ↑ «Salvador Giner: "El pactisme no és un invent ideològic, ho tenim teoritzat des de fa segles"». CCMA, 12-03-2015. Arxivat de l'original el 20-10-2019. [Consulta: 20 octubre 2019].
* 1 2 Parés i Puntas, 1999.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Sánchez Piñol, Albert; Pàmies, Xavier (trad.). Victus. Barcelona: La Campana, 2013. ISBN 9788496735729.
# Castellet i la Gornal

Castellet i la Gornal és un municipi de la comarca de l'Alt Penedès.

## Dites tòpiques

* A l’Arboç les nenes maques, a Gornal ja no ho són tant, a Bellvei les rovellades i al Vendrell la flor del Camp.

## Notes i referències

* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor. «Paremiologia tòpica». L'autor, cop. 2010-. [Consulta: 6 octubre 2024].

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Castellet i la Gornal - Lloc web oficial
# Castellfollit de la Roca

Castellfollit de la Roca és una vila i municipi de la comarca de la Garrotxa, a les Comarques Gironines.

## Dites populars

* A Castellfollit descansen.
* A Castellfollit, m'hi van fer un sorgit i a Ferran me la van omplir de fang.
* A Castellfollit, roquerols.
* A Castellfollit són vagos.
* De Castellfollit, sortós el qui ha entrat i qui n'ha fugit.

## Referències

* 1 2 3 4 Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* Portal de l'Ajuntament de Castellfollit de la Roca