OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ngũgĩ wa Thiong'o

Ngũgĩ wa Thiong'o (Kamiriithu, Kenya, 5 de gener de 1938) és un escriptor, acadèmic i activista kikuiu.

## Citacions

* Un nom que s'és donat i acceptat és com una memòria plantada en el cos del seu receptor, que no el pot qüestionar, tot just agrair. El cos es fa llibre, pergamí, on la propietat i la identitat estaran per sempre més escrites.
    (en anglès) A name given and accepted is a memory planted on the body of its grateful or unquestioning recipient. The body becomes a book, a parchment, where ownership and identity are forever inscribed.
       A la conferencia Europhone or African Memory: the Chalenge of the Pan- Africanist Intellectual in the Era of Globalization a Dakar, desembre de 2003.
* Cada llengua, per petita que sigui, porta la seva memòria del món.
    (en anglès) Each language, no matter how small, carries its memory of the world.
       A la conferencia Europhone or African Memory: the Chalenge of the Pan- Africanist Intellectual in the Era of Globalization a Dakar, desembre de 2003.
* La condició de les dones en un país és la veritable mesura del seu progrés. Empresones una dona, i has empresonat una nació.
       Llibre 3: Dimonis femenins, 12, a Mũrogi wa Kagogo, 2004.
* Els soldats anglesos van a la guerra i són recompensats amb terres robades als africans. Els africans van a la mateixa guerra formant part del Cos de Portadors i com a recompensa els roben les seves terres.
       Somnis en temps de guerra, 2010.
* Totes les llengües tenen dret a sonar en l'orquestra de la literatura.
       Entrevista diari Ara, 9 de maig de 2017.

## Referències

* ↑ Thiong'o, 2005, p. 157.
* ↑ Thiong'o, 2005, p. 158.
* ↑ Thiong'o, Ngugi wa. El brujo del cuervo. Madrid: Alfaguara, 2007. ISBN 8420473413.
* ↑ Thiong'o, Ngũgĩ wa. Somnis en temps de guerra. Barcelona: Raig Verd, 2016, p. 181. ISBN 9788416689132.
* ↑ Nopca, Jordi «Ngugi wa Thiong’o: “Totes les llengües tenen dret a sonar en l’orquestra de la literatura”». Ara.cat, (09-05-2017) [Consulta: 10 maig 2017].

## Bibliografia

* Thiong'o, Ngugi Wa. «African Intellectuals: Rethinking Politics, Language, Gender and Development». A: Europhone or African Memory: the Chalenge of the Pan- Africanist Intellectual in the Era of Globalization, 2005. ISBN 1842776215 [Consulta: 10 maig 2017].

## Enllaços externs

* Ngũgĩ wa Thiong'o - Lloc web oficial
# Neró

Neró Claudi Cèsar August Germànic [Nero Claudius Caesar Drusus Germanicus] conegut com Neró (Anzio, 15 de desembre de 37 — prop de Roma, 9 de juny de 68) fou el darrer emperador de Roma de la dinastia julio-clàudia (54-68 dC). Fill de Cneu Domici Ahenobarb i d'Agripina, el seu nom originari fou Lucius Domitius Ahenobarbus, fins que fou adoptat per l'emperador Claudi (que s'havia casat amb Agripina) i prengué el nom de Neró Claudi Cèsar.

## Citacions
### Vides dels dotze Cèsars. Neró

Recull de citacions de Neró documentades per Suetoni en la sèrie de llibres Vides dels Dotze Cèsars (De Vitis Caesarum):
* Tant de bo, no sabés escriure!
    (en llatí) Quam vellem, nescire litteras.
          Resposta que donà quan se li va demanar signar la setència de mort d'un condemnat
* Només els grecs saben escoltar, només ells són dignes del meu art.
    (en llatí) Solos scire audire Graecos solosque se et studiis suis dignos ait.
          Cita que digué despres de ser elogiat per delegats grecs
* Quin artista mor amb mi!
    (en llatí) Qualis artifex pereo!
          Cita que digué abans de suicidar-se amb l'ajuda del seu llibert Epafrodit el 9 de juny de 68
* Massa tard. Això sí que és fidelitat.
    (en llatí) Sero. Haec est fides.
          Cita que digué a un centurió que havia vingut suposadament en ajuda seva, pocs instants abans de morir (9 de juny de 68). Sol apuntar-se que té un sentit irònic

## Referències

* 1 2 3 4 5 Suetoni. Neró. Barcelona: La Magrana, 1998. ISBN 8482641042.
# Neula

La neula és un dolç típic de la cuina catalana que consisteix en un full prim de pasta de farina amb forma de canó, de vegades amb sucre. Sol menjar-se tradicionalment per Nadal.

## Dites populars

* Cada cosa a son temps, i a Nadal neules.(Mall.)
* Per Nadal capons, neules i torrons.

## Frases fetes i locucions

* Afinar es fil de ses neules.(Mall.)
          Endevinar el punt o detall de què depèn la solució d'un problema.
* Prim com una neula.(Empordà)
          Ésser molt prim.

## Auques

* L'hostaler de Montcada era del més rampellut que hi havia sota teules. Quan li donava per desenfornar les neules, no tenia aturador, fins que li passava l'arrencada.

## Referències

* 1 2 3 Alcover; Moll, 2002.
* ↑ Cinc mil, 1965.
* ↑ Sindreu Arbós, 1976, p. 66-70.

## Bibliografia

* Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «neula». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Sindreu Arbós, Joan. La Història festiva de Mollet. Mollet del Vallès: [s.e.], 1976.
# Neus Munté i Fernández

Neus Munté i Fernández (Barcelona, 13 de novembre de 1970) és una política catalana, actual consellera de la Presidència de la Generalitat de Catalunya i portaveu del Govern de Catalunya.

## Citacions

* Seria inadmissible i inaudit que una presidenta del Parlament escollida fos apartada de les seves funcions per un determinat tribunal.
       Roda de premsa al Palau de la Generalitat (Barcelona), 29 de juliol de 2016.
          Sobre la possible imputació de Carme Forcadell i la Mesa del Parlament de Catalunya
* Estem al costat de la presidenta i de la Mesa. Però no es tracta de decisions personals sinó que responen a centenars de milers de persones que van votar a les urnes.
       Roda de premsa al Palau de la Generalitat (Barcelona), 29 de juliol de 2016.
          Sobre la possible imputació de Carme Forcadell i la Mesa del Parlament de Catalunya
* Per a nosaltres, l'estat espanyol no funciona, tampoc per a molts ciutadans espanyols.
    (en castellà) Para nosotros, el estado español no funciona, tampoco para muchos ciudadanos españoles
       Madrid.
          Durant la recepció de oficial de la Diada a Madrid
* La fòbia del PP a la independència és tan greu que no l'aplica ni a la independència judicial.
       Roda de premsa al Palau de la Generalitat (Barcelona), 11 d'octubre de 2016.
* Ells creuen que no han de demanar perdó, doncs nosaltres estem convençuts que no hem de demanar permís per treballar en aquesta línia de la reparació.
       Fossar de la Pedrera, 16 octubre 2016.
          Paraules prounciades durant els actes del 76è aniversari de l'afusellament de Lluís Companys
* Fa vuitanta anys de l'inici de la Guerra Civil i quaranta des de la mort del dictador. Però cap govern de l'Estat, independentment de la seva ideologia, ha avançat en la justícia o reparació. Al contrari, hem patit un indigne desmemoriament cap a les persones que van lluitar per la llibertat i la República.
       Fossar de la Pedrera, 16 octubre 2016.
          Paraules prounciades durant els actes del 76è aniversari de l'afusellament de Lluís Companys

## Referències

* 1 2 «Munté ve inaudito que Forcadell pueda ser inhabilitada». El País.cat, (29-07-2016) [Consulta: 17 octubre 2016].
* ↑ «Munté, portavoz de la Generalitat: “El Estado español no funciona”». El País, (14-09-2016) [Consulta: 17 octubre 2016].
* ↑ Ríos, Pere «El Govern considera “ridícula” la reacció de Llanos de Luna sobre el 12-0». El País, (11-10-2016) [Consulta: 17 octubre 2016].
* ↑ «Neus Munté: ‘Creuen que no han de demanar perdó, nosaltres que no hem de demanar permís’». Vilaweb, (16-10-2016) [Consulta: 17 octubre 2016].
* ↑ «Munté diu que si l'Estat no demana perdó, la Generalitat no demanarà permís per reparar la memòria històrica». 324.cat, (16-10-2016) [Consulta: 17 octubre 2016].
# New York Times

The New York Times és un diari estatunidenc.

## Citacions

* La televisió mai no serà competència forta per a la ràdio perquè la gent s'ha d'asseure i pegar els ulls a la pantalla; la majoria de les famílies americanes no tenen temps per això.
       1939.
* Crec que The New York Times és una institució irreemplaçable en la nostra societat.
       El País, 22 de març 2015. — Jill Abramson
* David Carr era el millor de The New York Times: l'encarnació dels ideals de la premsa.
* The New York Times és el millor diari del món i al llarg de la seva història hi ha gran quantitat de moments dels que marquen el nivell màxim d'una professió.

## Referències

* ↑ Wilson, 2001, p. 32.
* ↑ Carbajosa, Ana «Jill Abramson: “No me arrepiento de mi trabajo en ‘The New York Times”». El País, (22-03-2015) [Consulta: 8 gener 2019].
* 1 2 Cervera, José «David Carr: lo mejor y lo peor de The New York Times». El Diario, (28-02-2015) [Consulta: 8 gener 2019].

## Bibliografia

* Wilson, Judith. Proficiency gold. Coursebook. Longman, 2001. ISBN 0-582-50727-8.
# Ceret

Ceret (en francès Céret) és un municipi i vila, capital del Vallespir, coneguda per les estades de grans pintors i escultors com Manolo Hugué, Pablo Picasso, Georges Braque, Max Jacob, Juan Gris, Auguste Herbin, André Masson, Raoul Dufy, Albert Marquet, Antoni Tàpies o Jean Cocteau, entre d'altres. És anomenada popularment com a la capital de la cirera.

## Citacions

* És un poble català amb tots els avantatges d'ésser francès. [...] És calorós a l'estiu i temperat a l'hivern. És abundant en aigües corrents. Els seus voltants són frescals. En els prats dels rodals hi ha vaques i vedells.
       A «Vida de Manolo contada per ell mateix» a Tres artistes de Josep Pla, pàg. 163, 25 de gener de 1910. — Manolo Huguet
* Anem a Ceret: la carretera es manté fresca i admirable: el petit paradís terrenal continua. I si aquest paradís tan petit fos el gran? Vull dir tot el que ens permet la nostra obscura intel·ligència. «Encara potser podrem menjar dues o tres cireres...».
       Notes del capvesprol, pàg. 273, 1966-1981. — Josep Pla
* Vet aquí que va ser aquí a Ceret, l'any 1666, que van decidir-se les noves fronteres del Tractat dels Pirineus. Efectivament, aquí no es parla el castellà.
       — Pascal Comelade

## Corrandes

* Ay! Adéu, Pont de Cérét / Estas fet tot d'una arcada; / De la Mar á Canigó / No te véus qu'una vegada.(català arcaic)
* Les minyones de Ceret, / diuen que porten pas corset, / l'altre dia vaig ballar amb una, / que'n portava sis o set!(català arcaic)
       Les minyones de Tuhir.
* Malhaja gent de Ceret, / malhaja qui bé vos vol; / per un raïm matau un home / la nit de Sant Ferriol.
    (var.) Mal haja gent de Céret/ Mal haja qui be vos vol; / Per un rahim matáu un home / La nit de Sant Ferriol.(català arcaic)

## Referències

* ↑ Camps; Portell, 2015, p. 45.
* ↑ Pla, Josep. Notes del capvesprol. Barcelona: Edicions Destino, 1979. ISBN 9788423309788.
* ↑ Sala Isern, Toni. Comelade, Casasses, Perejaume. Barcelona: Grupo Planeta, 2010. ISBN 9788429766561.
* ↑ Vidal, 1885, p. 10.
* ↑ Gual, 1973, p. 44.
* ↑ Pàmies, Víctor. «Refranyer temàtic». L'autor. Arxivat de l'original el 1509242712. [Consulta: 9 gener 2017].
* ↑ Vidal, 1885, p. 9.

## Bibliografia

* Camps, Teresa; Portell, Susanna. Les cartes de l'escultor Enric Casanovas. Barcelona: Edicions Universitat Barcelona, 2015. ISBN 9788447539055.
* Gual, Raymond «Chansons Populaires Catalanes (2a sèrie)». Terra Nostra, 9, (1973).
* Vidal, Pierre. Cansoner catala de Rosselló y de Cerdanya (en català). Vol. I. Corrandes. Perpignan: Imprimerie-Librairie A. Julia, 1885.

## Enllaços externs

* Ceret - Lloc web oficial
# Cerdanyola del Vallès

Cerdanyola del Vallès és un municipi de la comarca del Vallès Occidental.

## Dites populars

* Cerdanyola, salta i vola.
* A Cerdanyola no tenen titola.
* Ara ve la primavera, que els burros muden el pèl, els fadrins de Cerdanyola van mudar antany a l'hivern.
* Les nines de Cerdanyola són xiques i batxilleres, saben quants pinyols hi ha a una lliura de cireres.
* Sabadell, mala pell; Terrassa, mala raça; Cerdanyola, són gitanos, i Ripollet, bona gent.
* Valldoreix, no val un peix; Cerdanyola, salta i vola, pixacantons a Ripollet, escorxapins a Barberà, i les noies de Santiga tiren pets a Polinyà.

## Cançons

* Ara ve la primavera / que els burros muden de pèl, / els fadrins de Cerdanyola / van mudar antany a l'hivern.
* Els fadrins de Cerdanyola / si en són xics i rebotits: / per un fart de panxiganes / van córrer sis o set nits.
* Les dones de Cerdanyola / saben molt i saben poc: / amb lo pany de la camisa / treuen la cendra del foc.
* Les dones de Cerdanyola / saben molt i saben poc: / amb lo peu escuren l'olla / i amb lo cul bufen lo foc.
* Les nines de Cerdanyola / són xiques y batxilleres: / saben quants pinyols hi han / a una lliura de cireres.
* Los fadrins de Cerdanyola / saben molt i saben poc: / quan se'n van a prendre vistes / se n'hi van amb los esclops.

## Referències

* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* 1 2 3 Pàmies i Riudor, Víctor. «Cerdanyola del Vallès» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.
* ↑ Farnés, 1992, p. 423, Vol. VII.
* ↑ Farnés, 1992, p. 427, Vol. VI.
* 1 2 3 4 5 6 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Cerdanyola». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Farnés, Sebastià. Paremiologia catalana comparada. Barcelona: Columna Edicions, 1992. ISBN 847809427X.

## Enllaços externs

* Cerdanyola del Vallès - Lloc web oficial
# Cervera del Maestrat

Cervera del Maestrat (en castellà i oficialment Cervera del Maestre) és un municipi del País Valencià situat a la comarca del Baix Maestrat.

## Dites populars

* A Cervera, botiflers, sense cap home de bé.
* A Cervera, de la merda en fan costera.
* A Càlig són lleganyosos, i a Cervera són garruts, a Benicarló, rabiosos, i a Salzadella, llanuts.
* Cervera està en una costa, i Càlig en un altet; Cerverina, baixa’m aigua, que m’estic, morint de set!
    (var.) Cervera està en costera i Calig en un collet. Cerverina, abaixa’m aigua, que m’estic morint de set. Cerverina no m’abaixes, que ací en tinc un tollet.
* Pa xiques guapes, Sant Jordi i la faram de Cervera; pa bones danses, Canet, per a cànters nous, Traiguera.
    (var.) P'a xiques guapes, Canet, i l'afaram a Cervera, p'a bones danses, Sant Jordi, per a cànters nous, Traiguera.

## Frases fetes

* Ésser com el casament de Cervera, que ni en faltà ni en sobrà ni n'hi hagué prou.
          D'una cosa que ve massa justa, que és escassa.

## Referències

* 1 2 3 4 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 12 octubre 2024].
* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.
* ↑ Sanchis Guarner, 1963, p. 76-77, Vol. 1.Sector septentrional.
* ↑ Sanchis Guarner, 1963, p. 78, Vol. 1.Sector septentrional.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Cervera». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* Cervera del Maestrat - Lloc web oficial
# Cervell

El cervell és un òrgan de la part avantsuperior de l'encèfal i el centre supervisor del sistema nerviós central en tots els vertebrats i molts invertebrats.

## Citacions

* El cervell és el missatger de la intel·ligència.
       El Mal Sagrat. Epígraf 19. — Hipòcrates
* El cervell és l'intèrpret de la consciència.
       El Mal Sagrat. Epígraf 19. — Hipòcrates
* La poesia és una malaltia del cervell.
    (en francès) La poésie est une maladie du cerveau.
       Stello, 1832. — Alfred de Vigny
* La mentida és la rectificació que el cervell sobirà fa a la vida mesquina.
       — Amado Nervo
* El meu cervell? És el meu segon òrgan favorit.
    (en anglès) My brain? It's my second favourite organ.
       L'última nit de Borís Gruixenko (Love and Death), 1975. — Woody Allen

## Dites populars

* Cap sense cervell, no ha de mester capell.
* Cervell de gat negre, fa passar la bogeria. Altres diuen que al revès, menjar-lo fa tornar boig.
* Més m'estim ceba al cervell que no pas bleda al clatell.
* Qui a la fi no té cervell, no pot donar bon consell.
* Tots els caps tenen cabells, mes no tots tenen cervell.
* Val més un dit de cervell que una quarterada a l'Horta.

## Endevinalles

* Dins d'una capsa ben tancat faig ballar la humanitat, però si em toquen he acabat.

## Frases fetes

* Cap sense cervell.
          Persona sense seny.
* Ésser un cervell moll.
          (Ésser una) persona que no reflexiona.
* Tenir un cervell de canari.
          (Ésser una) persona gairebé sense enteniment.
* Tenir un cervell de gat.
          (Ésser una) persona de poc seny.

## Referències

* 1 2 Hipòcrates. Tractats mèdics. Barcelona: Fundació Bernat Metge, 1972-2001. ISBN 8472250555.
* ↑ «Citations». Evene. Paris: Evene, cop. 1999. Arxivat de l'original el 1367655084. [Consulta: 30 març 2013].
* ↑ Arróniz Hidalgo, José-Guillermo. Diccionari de citacions i frases de renom. Barcelona: Claret, 1997. ISBN 8482971379.
* ↑ Ratcliffe, Susan (ed.). Oxford Essential Quotations (en anglès). Oxford University Press, 2014 [Consulta: 12 octubre 2024].
* 1 2 3 4 5 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Cervell». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Amades, 1982.
* 1 2 3 4 Espinal, 2006.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Folklore de Catalunya. Vol. 2. Cançoner, cançons, refranys, endevinalles. 3a edició. Barcelona: Selecta, 1982. ISBN 84-298-0452-8.
* Espinal, Maria Teresa. Diccionari de sinònims de frases fetes (en català). Universitat Autònoma de Barcelona, 2006. ISBN 84-490-2441-2.
# Cent

El cent és el nombre natural que segueix el noranta-nou i precedeix el cent un. S'escriu 100 en el sistema de numeració àrab o C en nombres romans.

## Dites populars

* Cent anys fa que és mort lo mut, i encara el cul li put.
* Cent anys, digué Na Domenja: qui poc menja, molt temps menja.
* Cent en boca, i guarda la bossa.
* Qui a un castiga, a cent avisa.
* Qui en fa cent i no en fa una, com si no en fera ninguna.

## Frases fetes i locucions

* Cent per cent.
          Completament, totalment.
* De cada cent, els noranta-nou.
          Expressió per a indicar que hi ha poques persones que s'exceptuen d'una regla, etc.
* De cent en quaranta.
    (var.) De cent a celis.
          De quan en quan, alguna vegada.
* Ésser cent i la mare.
          Haver-hi una gran multitud (València).
* Fer-ne cent per un peçol.
          Fer moltes malifetes (Mallorca).

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «cent». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 «cent». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Barcelona : Institut d'Estudis Catalans.
# Cera

La cera és una substància secretada per les abelles obreres amb la qual construeixen els seus ruscs.

## Dites populars

* A fibló d'abella, cera d'orella.
* Cera, tela i fustany, gran tenda i poc guany.
* Cera per Santa Teresa, porc i llard per Sant Martí i gallines per Nadal.
* No hi ha més cera que la que crema.
* No sigues fornera, si tens lo cap de cera.
* Quan la cera cau, és hora d'aplegar-la.
* Qui la cera ha d'ablanar, les ungles s'ha de cremar.

## Frases fetes

* Ésser com una cera.
          Ésser dòcil.
* Ésser (o estar) groc com la cera.
          Ésser (o estar) extraordinàriament pàl·lid.
* Estar com un pa de cera.
          Estar molt esblanqueït o groc.
* Mastegar cera.
          Menjar sense delit, amb poc gust.
* No tenir cera en les orelles.
          No poder alçar-se d'un mal estat, d'una depressió física, moral o econòmica.
* Tenir cera del Corpus.
          Tenir privilegi, estar exempt de càstig.
* Treure-li a algú la cera de l orella.
          Explotar-lo, treure'n tot el profit possible

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «cera». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 «Cera». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 12 juny 2014].

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Cerdanya

La Cerdanya és una comarca de Catalunya, a la regió dels Pirineus.

## Dites populars

* Meitat de França, meitat d'Espanya, no hi ha altra terra com la Cerdanya.
* Ni de França, ni d'Espanya, la Cerdanya és catalana.

## Cançons

* Les noies de Cerdanya / fan de molt bon festejar; / en són fresques i gemades, / i no pas de treballar.
* Si les noies de la Cerdanya / en tenen molt bon color / no és per l'aigua de la plana / és pel vi del Rosselló.

## Referències

* ↑ Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 Blasco, Artur. A peu pels camins del cançoner, vol. II. Barcelona: Centre Artesà Tradicionarius, 2000, p. 246.
# Cervera

Cervera és un municipi i la capital de la comarca de la Segarra a la província de Lleida.

## Dites populars

* A Cervera, botiflers, sense cap home de bé.
* A Cervera, una sabata i una espardenya.
* A Cervera venen oli, a Cardona venen sal, a Santpedor el vinagre i a Sallent fan l'enciam.
* Deixeu-los passar, que són de Cervera.
* Del cap de Cervera al cap de Begur hi ha dotze llegües al sud.
* La llegua, des de Cervera a Tàrrega, si és mulada dóna-la per jornada.
* Llegua per llegua, de Tàrrega a Cervera.
* Per Sant Macià, fira a Cervera i fira a Torà.

## Frases fetes i locucions

* Açò és la criança de Cervera.
          Criança és el nom que es donava als establiments benèfics d'ensenyament.
* Anar amb una sabata i una espardenya, com els de Cervera.
          Haver-hi una barreja de luxe i de misèria.
* Ésser com el casament de Cervera, que ni en faltà ni en sobrà ni n'hi hagué prou.
          D'una cosa que ve massa justa, que és escassa.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 Parés i Puntas, 1999, p. 475-524.
* ↑ Sanchis Guarner; 1963; Vol. 1.Sector septentrional, pp 78.
* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Cervera». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* de la Paeria de Cervera - Lloc web oficial
# Tàrrega

Tàrrega, capital de la comarca de l'Urgell, és una població de a la plana de Lleida just al començament d'una petita serra, prop de la qual passa el Riu Ondara, on destaca el cim de Sant Eloi.

## Dites populars

* A Agramunt comerciants i a Tàrrega comediants.
* A Belianes fan Sant Jaume; a Sant Martí, Sant Martí; a Tàrrega, Santes Espines, i a Maldà, Sant Agustí.
* A Tàrrega, dels gegants, els pastorets van davant.
* A Tàrrega, lletsons.
* La llegua, des de Cervera a Tàrrega, si és mulada dóna-la per jornada.
* Llegua per llegua, de Tàrrega a Cervera.
* Tàrrega i Verdú tot és u.

## Frases fetes i locucions

* Fer com la truja de Tàrrega, que la cardaven i grunyia.

## Referències

* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 24 setembre 2024].
* ↑ Serra i Feu, 2010, p. 72.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* 1 2 3 4 Parés i Puntas, 1999, p. 475-524.
* ↑ Vinyoles i Vidal; Piqué i Huerta; 1989, 1999.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Serra i Feu, Ricard. Refranys geogràfics de Lleida i pobles i ciutats de les comarques de Ponent (Catalunya), del Baix Cinca i Llitera (Aragó) i de la Plana Alta (València). Mollerussa: l'autor, 2010 (Refranys geogràfics ; 3). ISBN 978-84-614-3509-8.
* Vinyoles i Vidal, Joan J.; Piqué i Huerta, Ramon. Diccionari erótic i sexual. Barcelona: Edicions 62, 1989. ISBN 978-84-297-2999-3.

## Enllaços externs

* Tàrrega - Lloc web oficial