OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# 24 d'agost

El 24 d'agost és el dos-cents trenta-sisè dia de l'any del calendari gregorià i el dos-cents trenta-setè en els anys de traspàs. Queden 129 dies per finalitzar l'any.

## Citacions

* Aci no se sap encara que Catalunya sense Espanya serà sempre Catalunya, mentre que Espanya sense Catalunya deixaria de ser Espanya.
    (en castellà) Aquí no se sabe aún que Cataluña sin España será siempre Cataluña, mientras que España sin Cataluña dejaría de ser España.
       Carta a Eugenio Montero Ríos, 24 d'agost de 1886. — Víctor Balaguer i Cirera

### Necrològiques
#### 1943 — Simone Weil

* La bona voluntat il·lustrada dels homes actuant en tant que individus és l'únic principi possible del progrés social.
    (en francès) La bonne volonté éclairée des hommes agissant en tant qu'individus est l'unique principe possible du progrès social.
       Réflexions sur les causes de la liberté et de l'oppression sociale, 1934.

## Dites populars

* Per Sant Bartomeu, pluja arreu.
* Per Sant Bartomeu, sembreu.
* Per Sant Bartomeu, tronades arreu.
    (var.) Per Sant Bartomeu, tronar sentireu.
* Sembreu per Sant Bartomeu, i naixerà el nap per Sant Andreu.

## Referències

* ↑ Palomas, Joan «Els liberals reformistes: Víctor Balaguer» (PDF). Barcelona quaderns d'història, Núm. 6, (2002), pàg. 212-237. ISSN: 1135-3058 [Consulta: 10 agost 2012].
* ↑ Weil, 1955, p. 39.
* 1 2 3 4 5 Parés i Puntas, 1999.

## Bibliografia

* Weil, Simone. Réflexions sur les causes de la liberté et de l'oppression sociale. París: Gallimard, 1955.
# 22 de juliol

El 22 de juliol és el dos-cents tresè dia de l'any del calendari gregorià i el dos-cents quatrè en els anys de traspàs. Queden 162 dies per finalitzar l'any.

## Citacions
### Necrològiques
#### 1972 — Max Aub

* La llibertat no fa feliços els homes. Els fa, simplement, homes.
    (en castellà) La libertad no hace felices a los hombres. Los hace, simplemente, hombres.

## Dites populars
### Santoral
#### Santa Magdalena

* Per Santa Caterina, l'avellana és mitja, i per Santa Magdalena l'avellana és plena.
* Per Santa Magdalena, l'avellana és plena, i per Sant Llorenç ja no n'hi ha gens.
* Per Santa Magdalena, la nou i l'avellana plena.
* Per Santa Magdalena, vés a la figuera, i, si no en trobes de nada, torna-hi per Santa Anna.

## Referències

* ↑ Aub, 2003, p. 78.
* 1 2 3 Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «22 de juliol». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Aub, Max. Aforismos en el laberinto. Barcelona: Edhasa, 2003. ISBN 9788435091619.
# 23 de gener

El 23 de gener és el vint-i-tresè dia de l'any en el calendari gregorià. Queden 342 dies per finalitzar l'any, 343 en els anys de traspàs.

## Citacions
### Efemèrides
#### 2013 — Declaració de sobirania i del dret a decidir del poble de Catalunya

* D'acord amb la voluntat majoritària expressada democràticament pel poble de Catalunya, el Parlament de Catalunya acorda iniciar el procés per a fer efectiu l'exercici del dret a decidir per tal que els ciutadans i les ciutadanes de Catalunya puguin decidir llur futur polític col·lectiu.

### Naixements
#### 1783 — Stendhal

* La bellesa no és més que la promesa de la felicitat.
    (en francès) La beauté n'est que la promesse du bonheur.
       De l'amour, 1822.

### Necrològiques
#### 1866 — Thomas Love Peacock

* El progrés de la veritat és lent, però el seu triomf final és segur.
    (en anglès) The progress of truth is slow, but its ultimate triumph is secure.
       Melincourt, 1817. Chapter XXIV.

#### 1989 — Salvador Dalí

* Per a mi, la llibertat és el pitjor que hi ha, que hi pot haver, per a la creació artística, i per aixó m'agraden tots els períodes inquisitorials.
          Entrevista radiofònica amb Salvador Escamilla

## Referències

* ↑ «La Declaració de sobirania i del dret a decidir del poble de Catalunya s'aprova amb 85 vots». Generalitat de Catalunya - Sala de premsa. [Barcelona]: Generalitat de Catalunya, cop. 2014. [Consulta: 7 abril 2014].$^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ Arróniz Hidalgo, José-Guillermo. Diccionari de citacions i frases de renom. Barcelona: Claret, DL 1997. ISBN 8482971379.
* ↑ Dalbiac, Philip Hugh. Dictionary of Quotations (English). New York: The MacMillan, 1908.
* ↑ Clara, Josep «Salvador Dalí, empresonat per la dictadura de Primo de Rivera» (PDF). Revista de Girona, Núm. 162, (1994), pàg. 52-55. ISSN: 0211-2663 [Consulta: 16 juny 2012].
# Leonardo da Vinci

Leonardo da Vinci (Vinci, Toscana, 15 d'abril de 1452 — Le Clos-Lucé, Amboise, 2 de maig de 1519) fou un artista florentí i un home d'un esperit universal, a la vegada, científic, enginyer, inventor, anatomista, pintor, escultor, arquitecte, urbanista, naturalista, músic, poeta, filòsof i escriptor.

## Citacions

* Encara que l'enginy humà pugui crear invencions diverses que, per l'ajuda de diverses màquines responent a la mateixa fi, mai produirà cap invenció més bella, ni més simple, ni més apropiada que les que fa la Naturalesa; perquè en les seves invencions gens falta, ni res és superflu, i [la Naturalesa] no necessita contrapès quan cregui membres apropiats per al moviment en els cossos dels animals.
* Si tu anomenes a la pintura poesia muda, el pintor podrà dir que la poesia és pintura cega.

### The notebooks of Leonardo da Vinci (1955)

Recull d'aforismes del llibre The notebooks of Leonardo da Vinci publicat l'any 1955, editat per Edward MacCurdy: Philosophy
* La suprema felicitat pot ser la gran causa de la misèria, i la perfecció de la saviesa el motiu de la bogeria.
* No hi ha cap resultat a la natura sense una causa; comprèn la causa i no tindràs la necessitat de l'experiment.
* Mentre pensava que estava aprenent com viure, estava aprenent com morir.
* La passió intel·lectual treu la sensualitat.
* Tot el nostre coneixement s'origina en la nostra sensibilitat.
* No s'hauria de desitjar l'impossible.
* Cada error s'ha de corregir correctament.
* Aquell qui no valora la seva vida, no la mereix.
* La ciència és el capità, la pràctica els soldats.
* Cada acció realitzada per la naturalesa es fa en el camí més curt.
Aphorisms
* El desig natural dels homes bons és el coneixement.
* Reprèn l'amic en secret però lloa'l davant dels altres.

## Referències

* ↑ Richter, Jean Paul. The Notebooks of Leonardo Da Vinci. Courier Dover Publications, 1970, p. 126. ISBN 978-0-486-13836-7. $^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ da Vinci, Leonardo. Tratado de Pintura (en castellà). Akal, 2007, p. 51. ISBN 978-84-460-2264-0. $^{[Enllaçnoactiu]}$
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 Da Vinci, 1955.

## Bibliografia

* Leonardo, da Vinci. The notebooks of Leonardo da Vinci. New York: George Braziller, 1955.
# Leopoldo Alas y Ureña

Leopoldo Alas y Ureña, més conegut pel pseudònim literari Clarín, (Zamora, 25 d'abril de 1852 — Oviedo, 13 de juny de 1901) va ser un novel·lista, periodista i assagista espanyol.

## Citacions

* Una de les grans amargors del crític és haver d'estar d'acord moltes vegades amb els envejosos.
    (en castellà) Una de las mayores amarguras del crítico es tener que estar muchas veces de acuerdo con los envidiosos
       Solos de Clarín, 1880.
* L'orgull és una passió dels déus, però dels déus falsos.
    (en castellà) El orgullo es una pasión de los dioses, pero de los dioses falsos.
       Solos de Clarín, 1880.
* Molt més gran que no admirar res és no menysprear res.
    (en castellà) Mucho mas grande que no admirar nada es no despreciar nada.
       Solos de Clarín, 1880.
* Només la virtut té arguments poderosos contra el pessimisme.
    (en castellà) Sólo la virtud tiene argumentos poderosos contra el pesimismo.
       Solos de Clarín, 1880.

## Referències

* 1 2 3 Alas, 2012.
* ↑ Amela, 2010.

## Bibliografia

* Amela, Víctor M. Antología de citas: sabiduría humana en 30.000 sentencias. Barcelona: Styria, 2010. ISBN 9788492520480.
* Alas, Leopoldo. Solos de Clarín. Madrid: Fundación Biblioteca Virtual Miguel de Cervantes, 2012. ISBN 9788415548355.
# Leonardo Sciascia

Leonardo Sciascia (Racalmuto, 8 de gener de 1921 - Palerm, 20 de novembre de 1989) fou un escriptor, novel·lista, assagista, autor de teatre i polític sicilià.

## Citacions

* A Bagdad, València i Palerm, un mercat és més que un mercat.
    (en italià) A Bagdad, a Valencia, a Palermo un mercato è qualcosa di più di un mercato.
* No hi ha res en la pintura de Mario Bardi que Sicília no pot explicar
    (en italià) Non c'è niente nella pittura di Mario Bardi che la Sicilia non possa spiegare
* No hi ha res en la pintura de Mario Bardi, que no es pot explicar per la pintura. I, però, no hi ha res en la seva pintura que, en comparació, Sicília no pot explicar: i no només en els esdeveniments, en els fets, sinó també i sobretot en la forma de ser. I en la seva manera de ser pintor.
    (en italià) Non c'è niente nella pittura di Mario Bardi, che non possa spiegarsi con la pittura. E tuttavia non c'è niente nella sua pittura che la Sicilia, a riscontro, non possa spiegare: e non soltanto negli avvenimenti, nei fatti, ma anche e soprattutto nel modo di essere. E nel suo modo di essere pittore.

## Referències

* ↑ Chilet i Torrent, Vicent. Slow West. València: Llibres de la Drassana, 2015. ISBN 978-84-943885-0-7.
* ↑ Fascia, Valentina. Leonardo Sciascia e l'arte. Palermo: Otto/Novecento, 1998. ISBN 8877996412.
* ↑ Basile, Francesco. Storia dell'arte in Sicilia - Volume 2. Palermo: Del Sole, 1984.
# Les Corts

Les Corts és un dels deu districtes de la ciutat de Barcelona. És el districte IV i està format pels barris de Pedralbes, Sant Ramon i la Maternitat i el barri de les Corts. Limita amb el terme municipal de l'Hospitalet de Llobregat al sud i amb el districte de Sants-Montjuïc, al nord amb el districte de Sarrià - Sant Gervasi, a l'est amb l'Eixample i a l'oest amb els municipis d'Esplugues de Llobregat i Sant Just Desvern.

## Dites populars

* A les Corts de Sarrià, panarres i albergínies.
    (var.) A les Corts, esbergínies.
    (var.) A les Corts, panarres.
          La majoria dels veïns de les Corts eren hortolans i venien a vendre verdures als mercats barcelonins. Es distingien per la bona qualitat de les albergínies. Un any per la Festa Major van esser tants els forasters que hi van acudir, que es van acabar tot el pa i molts no en pogueren menjar, i per sopar cap veí no en tenia.

## Romanços

* Veniu tots vosaltres, fills de Sarrià, de les Corts, de Gràcia, Sant Gervasi i Sants, veniu que amb gran festa agermanats tots...
       Los esquellots de Sarrià.

## Referències

* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 483.
* 1 2 «Refranys (Centre de Documentació de Cultura Popular, 1935)». Calaix. Generalitat de Catalunya. Arxivat de l'original el 1535871935. [Consulta: 25 agost 2018].
* ↑ Amades, 1950, p. 14.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Tradicions de Gràcia. Barcelona: Centre de Promoció de la Cultura Popular i Tradicional Catalana, 1950.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans. Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 9788429745191.

## Enllaços externs

* districte de les Corts - Lloc web oficial
# Les Borges Blanques

Les Borges Blanques és un municipi de Catalunya capital de la comarca de les Garrigues.

## Dites populars

* A les Borges, xiques guapes; a Juneda no ho són tant; a Puigverd, les rabosetes, i a Artesa, la flor del ram.

## Referències

* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor. «Les Borges Blanques» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.

## Enllaços externs

* Les Borges Blanques - Lloc web oficial
# Leopold Pomés i Campello

Leopold Pomés i Campello (Barcelona, 1931) és un polifacètic artista català, director de cinema, restaurador, principalment conegut per la seva activitat de fotògraf i publicista.

## Citacions

* Poso fotos de gent maca que s'ho passa bé als paquets de cigarretes per no haver de veure imatges desagradables quan agafes un paquet de cigarrets.
       En una conversa amb Albert Om al programa "El Convidat", 4 de gener de 2015.
* Els artistes som una gent dèbil. Necessitem que ens estimin.
       En una conversa amb Albert Om al programa "El Convidat", 4 de gener de 2015.
* Si hagués de dir què sóc de professió, diria que sóc mirador. Mirar per a mi ha estat... no una religió, perquè no havia d'esforçar-m'hi gens, ha estat un plaer total. Ho faig des que era un nen.
       En una conversa amb Albert Om al programa "El Convidat", 4 de gener de 2015.
* Hi ha moltes coses que m'atribueixen a mi i en realitat en la creació de moltes campanyes va ser més important la Karin. En l'invent de les bombolles Freixenet, per exemple, va ser més important ella. I va ser la primera que es va vestir de bombolla (…) Amb la Karin estem divorciats però no estem separats.
       En una conversa amb Albert Om al programa "El Convidat", 4 de gener de 2015.
          La Karin és la seva exdona, mare dels seus fills, la dona que guarneix les parets del restaurant Flash-Flash de Barcelona i la seva millor amiga
* El pitjor que m'ha passat a la vida és la mort del meu pare i del meu ajudant Suriñach. (…) Les morts són el pitjor, la resta són entrebancs que acabes superant. La mort és un "conyàs", lletja, antiestètica, no hi ha cap lloc per on agafar-la. I ja n'he viscut unes quantes. No m'agrada parlar-ne, és una mica perdre el temps.
       En una conversa amb Albert Om al programa "El Convidat", 4 de gener de 2015.
* A mi la fotografia em va salvar totalment. Jo era un desastre absolut. Un estudiant desastrós. La fotografia em va salvar perquè em vaig apassionar amb alguna cosa.
       En una conversa amb Albert Om al programa "El Convidat", 4 de gener de 2015.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «"La mort és un 'conyàs', lletja, antiestètica": Leopoldo Pomés a 'El Convidat', en 10 frases». Ara, (04-01-2015) [Consulta: 8 gener 2015].
# Les Femmes

Les Femmes és una recopilació de màximes i pensaments d'Honoré de Balzac publicat l'any 1856 sobre la figura i els costums de la dona.

## Citacions
### I. Maximes et pensées génerales sur les femmes

* L'instint de la dona és ser dèspota quan no està pas oprimida.
    (en francès) L'instinct de la femme est d'être despote quand elle n'est pas opprimée.
* Només l'últim amor d'una dona satisfà el primer amor d'un home.
    (en francès) Il n'y a que le dernier amour d'une femme qui satisfasse le premier amour d'un homme.
* La compassió és una de les superioritats més sublims de la dona.
    (en francès) La pitié est l'une des plus sublimes supériorités de la femme.
* Les dones mai els agrada els homes que són els seus mestres.
    (en francès) Les femmes n'aiment jamais les hommes qui se font leurs instituteurs.
* Per les dones, el cor és sempre milionari.
    (en francès) Pour les femmes, le cœur est toujours millionnaire.
* Una dona intel·ligent pot llegir el futur amb un simple gest.
    (en francès) Une femme instruite peut lire son avenir dans un simple geste.
* La dona que no reconeix pas les lleis està ben a prop d'obeir els seus capritxos.
    (en francès) La femme qui ne reconnaît pas de lois est bien près de n'obéir qu'à ses caprices.

### XI. De la courtisane

* El privilegi d'estar a tot arreu només pertany als reis, a les noies i als lladres.
    (en francès) Le privilège d'ètre partout chez soi n'appartient qu'aux rois, aux filles et aux voleurs.
* La depravació de les dones no és pas el calcul dels seus sentiments?
    (en francès) La dépravation pour les femmes n'est-elle pas le calcul dans les sentiments?
* Quan una dona deixa entreveure el seus sentiments a la natura, somriu com si fos una nena.
    (en francès) Quand une fille entrevoit le sentiment dans la nature, elle sourit comme elle souriait enfant.

### XII. De la femme vertueuse, de la prude et de la dévote

* Les dones més virtuoses tenen quelcom que mai és cast.
    (en francès) Les femmes les plus vertueuses ont en elles quelque chose qui n'est jamais chaste.
* La naturalesa ha posat al cor de la dona un desig tal d'agradar, una necessitat tal d'amor, que fins i tot en un jove devot, les idees de futur i de salut han de sucumbir davant les primeres alegries del matrimoni.
    (en francès) La nature a mis dans le coeur de la femme un tel désir de plaire, un tel besoin d'amour, que, mème chez une jeune dévote, les idées d'avenir et de salut doivent succomber sous les premières joies de l'hyménée

## Bibliografia

* Balzac, Honoré de. Les Femmes. Paris: Michel Levy; J. Hetzel & Ce., 1856 [Consulta: 17 juny 2014].
# Fernán Caballero

Fernán Caballero, pseudònim de Cecilia Böhl de Faber, (Morges, Vaud, Suïssa, 24 de desembre de 1796 - Sevilla, 7 d’abril de 1877) fou una novel·lista d'origen suís en llengua castellana.

## Citacions

* L'amor platònic és allò que es troba en una mirada, en un sospir o en una carta.
    (en castellà) El amor platónico es el que se encierra en un mirada, en un suspiro ó en una carta.
       La gaviota. Tom II, Cap. IV, 1849.
* La sang no neteja res, no esborra res i taca la consciència.
    (en castellà) La sangre nada lava, nada borra y mancha la conciencia.
       Clemencia. Tom II, Cap. V, 1852.

## Referències

* ↑ Caballero, 1856, p. 69, Tomo II.
* ↑ Font, Ramón. Bons consells: ab la traducció castellana. Gerona: Estampa de'n Tomás Carreras, 1898.

## Bibliografia

* Caballero, Fernan. La Gaviota. Madrid: Mellado, 1856.
# Ferran II d'Aragó

Ferran II d'Aragó, dit també el Catòlic (Sos, Regne d'Aragó, 10 de març de 1452 - Madrigalejo, Regne de Castella, 23 de gener de 1516) fou un dels Reis Catòlics, juntament amb Isabel de Castella, i rei dels regnes d'Aragó, València, Mallorca i Barcelona, Sicília, Castella i de Navarra.

## Citacions sobre Ferran II d'Aragó

* Podem anomenar-lo quasi príncep nou, perque de rei dèbil s'ha convertit, per la fama i per la glòria, en el primer rei dels cristians.
    (en italià) Costui si può chiamare quasi Principe nuovo, perchè d'un Re debole è diventato per fama e per gloria il primo Re dei Cristiani
       «Cap. XXI. Què convé al príncep perquè sigui estimat». El Príncep, 1532. — Nicolau Maquiavel

## Referències

* ↑ Machiavelli, 2013, p. 124.

## Bibliografia

* Machiavelli, Niccolò. Arenas Noguera, Carme (trad.). El Príncep. Barcelona: Labutxaca, 2013. ISBN 9788499306131.
# Ferran Soldevila i Zubiburu

Ferran Soldevila i Zubiburu (Barcelona, 24 d'octubre de 1894 – Barcelona, 19 de maig de 1971) fou un historiador i escriptor català.

## Citacions

* La terra és la base de l'edifici en què s'assenta la vida d'un poble.
       Què cal saber de Catalunya, 1968.

## Referències

* ↑ Soldevila, 1968.

## Bibliografia

* Soldevila, Ferran. Què cal saber de Catalunya (en català). Barcelona: Club Editor, 1968.
# Ferran Torrent i Llorca

Ferran Torrent i Llorca (Sedaví, Horta, 30 de maig de 1951) és un escriptor i periodista valencià.

## Citacions

* Els que som d'estirp d'esclaus preferim ser pobres però lliures.
       Un negre amb un saxo, 1987.
* Reconec que sóc individualista i, com a bon solitari, sóc molt solidari, però amb qui tinc més a prop.
       Diari Avui, 18 de febrer de 2010.

## Referències

* ↑ «Postals literàries». Institució de les Lletres Catalanes, 08-02-2019. [Consulta: 23 maig 2021].
* ↑ Castells, Ada «Un tros de conversa amb Ferrant Torrent». Cultura Avui+. Diari Avui [Barcelona], (18-02-2010) [Consulta: 12 maig 2012].

## Enllaços externs

* Pàgina web oficial de l'escriptor valencià Ferran Torrent
# Ferrer

El ferrer és un menestral que té l'ofici de treballar el ferro o que fabrica objectes de ferro, sovint en una ferreria.

## Dites populars

* A casa del ferrer, ganivet de fusta.
    (var.) A casa del ferrer, ganivet fuller.
* Al ferrer no li vagis a vendre baldes.
* Com el ferrer de Montmeló, que quan té ferro no té carbó.
* De ferrer a ferrer, no passa diner
* El diable, quan va esser vell, es féu ferrer.
    (var.) El diable, quan no va tenir res que fer, es féu ferrer.
* El ferrer de Tibi, ferrant ferrant perdé l'ofici.(Val., Alcoi)
    (var.) El ferrer del Perelló, manxant manxant va perdre l'ofici.(Vinaròs)
    (var.) El ferrer de Llivi, ferrant va perdre l'ofici.(Morella)
    (var.) Es ferrer Banyera, ferrant va perdre s'ofici.(Eivissa)
* Els estacats de ferrer, són de mal desfer.(Alt Empordà, Garrotxa)
* Ferrer, ferrer, fes ton afer.
    (var.) Ferrer, ferrer, fes ton mester.
    (var.) Ferrer, ferrer, ves a ton quefer.
* La roba del ferrer, quan és eixuta, blanca é.(Segarra, Urgell)
* Ni veí del ferrer, ni renyir amb el barber, ni enemic del carnisser.
* Qui és ferrer, té de morir ferrer.(Ross.)
* Val més estar en es cul d'un ferrer que a's costat d'un sabater.(Men.)

## Frases fetes i locucions

* Anar com el pas dels ferrers.
          Anar darrera de tot.
* Estar com un ferrer sense carbó.
          Estar aturat, sense poder treballar o fer les coses acostumades per mancar-hi una persona o una cosa important.
* Semblar el ferrer d'Ibi (o Tibi), que ferrant ferrant pergué l'ofici.
          Estar aturat sense fer cap activitat.

## Referències

* 1 2 Viladot-Puig, 2003.
* 1 2 Sevilla Muñoz, J.; Zurdo Ruiz-Ayúcar, M.I.T. (dir.). «Refranero multilingüe». Madrid: Instituto Cervantes (Centro Virtual Cervantes), 2009. [Consulta: 12 setembre 2024].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Ferrer». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 12 setembre 2024].

## Bibliografia

* Viladot-Puig, Joan. El Refranyer de Joan Viladot (en català). Lleida: Pagès Editors, 2003 (Història. Monografies; 23). ISBN 9788497790741.
# Festa

Una festa és una reunió de persones per celebrar un esdeveniment amb l'objectiu de socialitzar, conversar, passar-s'ho bé, o com part d'un festival o una altra commemoració especial.

## Citacions

* La vida sense festes és com un llarg camí sense posades.
       — Demòcrit
* La vida és una festa i cada dia una invitació.
       — Anònim
* Si tot l'any fos festa, divertir-se seria més avorrit que treballar.
    (en anglès) If all the year were playing holidays, / To sport would be as tedious as to work.
       Enric IV, part 1 , 1597. Escena II. Acte I. — William Shakespeare

## Dites populars

* A la festa del patró: repicar, coets, música i sermó.
* Arc de sant Martí es capvespre, l'endemà festa.
* Festes passades, coques menjades, roba bruta, bossa buida.
* Després d'una festa major, pa de sègol amb oli.
* Festa trasladada, festa esgarrada.
* Si cada dia fos festa i Nadal de mes en mes, i Pasqua cada setmana, i sa Corema mai vengués!

## Frases fetes

* Aigualir la festa.
          Torbar-li l'alegria a algú.
* Fer festa.
          No haver d’anar a la feina.
* Pagar la festa.
          Ésser la víctima de la diversió dels altres.

## Referències

* 1 2 3 Palomo Triguero, 2013, p. 134.
* 1 2 3 Pàmies i Riudor, Víctor. «Festa» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.
* 1 2 3 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Festa». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 «Festa». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 26 octubre 2016].
* ↑ «Festa». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Barcelona : Institut d'Estudis Catalans. [Consulta: 26 d'octubre de 2016]

## Bibliografia

* Palomo Triguero, Eduardo. Cita-logía. Sevilla: Punto Rojo Libros, 2013. ISBN 9781629346847.