OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Sutge

El sutge, sutja, estalzim, estalzí o negre de fum és un terme general per a referir-se a les partícules sòlides molt petites, des d'uns 100 nanòmetres (100 nm) fins a 5 micres (5μm), que es produeixen per la combustió incompleta del carbó i altres hidrocarburs combustibles.

## Dites populars

* Cau l'estalzí, la pluja és ací.
* Cau sutja, és que sent pluja.
* L'estalzí ha caigut, la pluja ha vingut.
* L'olla diu a la paella: «fes-te enllà, sutge, no m'emmascararàs».
    (var.) El perol diu a la paella: «fes-te enllà, sutge, no m'emmascararàs».
* Quan de la xemeneia cau estalzí, senyal de pluja.
* Quan lo sutge s'encén, senyal de neu.
* Quan s'encén la sutja, senyal de pluja.
* Robar per fer almoina és emblanquinar amb sutge.
* Sutge encesa, pluja depressa.

## Frases fetes i locucions

* Negre com el sutge.
          Molt negre.

## Referències

* 1 2 3 Amades, 1938.
* 1 2 3 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «sutja». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 Viladot-Puig, 2003, p. 106.
* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 43.
* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 437.
* ↑ Espinal, 2006.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Llibre del temps que fa. Barcelona: La Neotípia, 1938 (Primer llibre de les set sivelles).
* Espinal, Maria Teresa. Diccionari de sinònims de frases fetes (en català). 2a ed. Barcelona: Universitat Autònoma de Barcelona. Servei de Publicacions; Publicacions de la Universitat de València; Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2006. ISBN 84-490-2441-2.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Viladot-Puig, Joan. El Refranyer de Joan Viladot (en català). Lleida: Pagès Editors, 2003 (Història. Monografies; 23). ISBN 9788497790741.
# Sunzi

Sunzi (en xinès: 孫子, en pinyin: Sūn Zǐ, en Wade-Giles: Sun Tzu) fou un militar, estratega i filosòf xinès, conegut per ser autor de L'Art de la Guerra, antic llibre xinès d'estratègia militar de gran influència.

## Citacions
### L'Art de la Guerra

Citacions del llibre L'Art de la Guerra de Sunzi traduïdes al català.
    Pàgina principal: L'Art de la Guerra
* La guerra és un assumpte de gran importància per a l'Estat.
       L'Art de la Guerra. Capítol 1. Els càlculs preliminars.
* Per a fer la guerra s'ha de seguir el camí de l'engany.
       Capítol 1. Els càlculs preliminars.
* Mai una guerra llarga no ha beneficiat un estat.
       Capítol 2. La conducció de la guerra.
* Allò que és primordial en la conducció de la guerra és la victòria ràpida, no una campanya perllongada.
       Capítol 2. La conducció de la guerra.
* El general que entén la naturalesa de la guerra és l'àrbitre del destí del poble, l'amo de la seguretat de l'estat.
       Capítol 2. La conducció de la guerra.
* Aconseguir cent victòries en cent batalles no és l'ideal suprem. L'ideal suprem és vèncer l'enemic sense batalla.
       Capítol 3. La planificació de les ofensives.
* Conegueu l'enemic i conegueu-vos a vosaltres mateixos, i en cent batalles no correreu cap perill.
       Capítol 3. La planificació de les ofensives.
* El guerrer expert presenta un moviment de tropes a l'enemic al que ha de respondre, serà un esquer que no podrà refusar.
       Capítol 5. La potència.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Sunzi, 2000.
* ↑ Sallés, Quico. «La campanya s'embruta». Nació Digital.cat, 09-09-2010. Arxivat de l'original el 1327116796. [Consulta: 26 juny 2012].
* ↑ Sallés, Quico. «S'imaginen un Rubalcaba independentista?». Nació Digital, 22-10-2010. Arxivat de l'original el 1327008129. [Consulta: 26 juny 2012].
* ↑ Sallés, Quico. «Sunzi sindical». Nació Digital, 24-02-2010. Arxivat de l'original el 1457141016. [Consulta: 26 juny 2012].

## Bibliografia

* Sunzi. L'Art de la guerra. Barcelona: Proa, 2000 (Clàssics orientals ; 1). ISBN 8482568418.
# Susan B. Anthony

Susan Brownell Anthony (Adams, Massachusetts, 15 de febrer 1820 — Rochester, Nova York, 13 de març de 1906) fou una pionera del sufragisme femení als Estats Units d'Amèrica i presidenta del National American Woman Suffrage Association (1892-1900).

## Citacions

* Anar en bicicleta ha fet més per emancipar les dones que qualsevol altre objecte en el món.
    (en anglès) Bicycling has done more to emancipate women than any one thing in the world.
* El fracàs és impossible.
    (en anglès) Failure is impossible.
* El sufragi és un dret fonamental.
    (en anglès) Suffrage is the pivotal right.
* Els invents moderns han relegat la filosa, i la mateixa llei de progrés fa la dona d'avui dia una dona diferent a la seva àvia.
    (en anglès) Modern invention has banished the spinning wheel, and the same law of progress makes the woman of today a different woman from her grandmother.
* La independència és felicitat.
    (en anglès) Independence is happiness.
* Molts abolicionistes encara han d'aprendre l'ABC dels drets de la dona.
    (en anglès) Many abolitionists have yet to learn the ABC of woman's rights.
* No hi haurà mai una completa igualtat fins que les pròpies dones contribueixen a fer lleis i a escollir legisladores.
    (en anglès) There never will be complete equality until women themselves help to make laws and elect lawmakers.
* La veritable república: els homes, els seus drets i res més; les dones, els seus drets i res menys.
    (en anglès) The true republic: men their rights and nothing more; women their rights and nothing less.
       The Revolution, 8 de gener de 1868.
* La dona no ha de deprendre de la protecció de l'home, sinó que ha d'aprendre a protegir-se ella mateixa.
    (en anglès) Woman must not depend upon the protection of man, but must be taught to protect herself.
       Discurs, juliol de 1871.

## Referències

* 1 2 3 4 Lewis, Jone Johnson. «Susan B. Anthony Quotes». About Women's History. About.com, cop. 2012. Arxivat de l'original el 1397263338. [Consulta: 13 agost 2012].
* 1 2 3 4 5 «Women's History Quotes». National Women's History Museum. Alexandria, VA: NWHM, 2010. Arxivat de l'original el 1394231305. [Consulta: 15 febrer 2014].
* ↑ «Susan B. Anthony». Encyclopædia Britannica. Encyclopædia Britannica Inc.,, 2016. [Consulta: 7 febrer 2016].
* ↑ Rawson; Miner, 2006.

## Bibliografia

* Rawson, Hugh; Miner, Margaret (eds.). The Oxford dictionary of American quotations. Oxford ; New York: Oxford University Press, 2006. ISBN 9780195168235.
# Sureda

Sureda és un municipi de la comarca del Rosselló.

## Dites populars

* Als de Sureda, la Verge del Castell els refreda.

## Referències

* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* Cinc mil refranys catalans i frases fetes, populars. Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 84-7304-008-2.
# Susan Sontag

Susan Sontag (Nova York, 16 de gener de 1933 - Nova York, 28 de desembre de 2004) fou una novel·lista, assagista i activista estatunidenca.

## Citacions

* Les funcions tenen lloc al temps i s'han d'explicar en el temps. Només allò que és capaç de narrar ens pot fer comprendre.
* Mentir és la forma més simple d'autodefensa.
    (en anglès) Lying is the most simple form of self defense.
* L'ambició s'alimenta de tot, fins i tot d'altres ambicions.
    (en anglès) Ambition if it feeds at all, does so on the ambition of others.
       The Benefactor, 1963.
* Quan sentim por, disparem. Però quan sentim nostàlgia, fem fotos.
    (en anglès) When we are afraid, we shoot. But when we are nostalgic, we take pictures.
       On Photography. In Plato's Cave, 1977.
* Als Estats Units, el fotògraf no és simplement la persona que enregistra el passat sinó qui l'inventa.
    (en anglès) In America the photographer is not simply the person who records the past, but the one who invents it.
       On Photography, 1977.
* El comunisme [...] és fascisme amb rostre humà.
    (en anglès) Communism is [...] Facism with a human face.
       Discurs a la manifestació de Solidaritat Polonesa (Nova York), 1982.
* Sense altruisme, no és possible la cultura vertadera.
    (en anglès) There is no possibility of true culture without altruism.
       «Thirty Years Later...» The Threepenny Review, Summer 1996.

## Referències

* ↑ Roig, 1991, p. 98.
* 1 2 3 4 «La veritat de Susan Sontag». Catorze [Consulta: 7 febrer 2017].
* 1 2 Rawson; Miner, 2006.

## Bibliografia

* Rawson, Hugh; Miner, Margaret (eds.). The Oxford dictionary of American quotations. Oxford ; New York: Oxford University Press, 2006. ISBN 9780195168235.
* Roig, Montserrat. Digues que m'estimes encara que sigui mentida. Barcelona: Edicions 62, 1991. ISBN 8429732810.

## Enllaços externs

* Susan Sontag - Lloc web oficial
# Torís

Torís és un municipi del País Valencià, a la comarca de la Ribera Alta.

## Dites populars

* De Torís, en un dia tres.
* ¿De Torrent i bovo? Canta-li un trovo. I si és de Torís, canta-li'n sis.
* Els de Torís són pitxorros.
* En Torís, bones dones i bon vi.
* És la gràcia i salero que té la torosina, que al mirar a un fadrí li fa ballar la taina.
* Per ser bon torisà, home cristià i honrat, té que ballar la taina i estar enamorat.
* Tres coses té Torís que brillen com el sol: els fadrins, les fadrines i la Verge dels Dolors.

## Referències

* 1 2 Sanchis Guarner, Manuel «Locucions tòpiques valencianes» (PDF). Bolletí del diccionari de la llengua catalana: revista de lingüística, folklore i literatura, Vol. XVIII, Núm. 4, (juliol-agost 1936) [Consulta: 25 març 2017].
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 113-114, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 127, Vol. 5. Sector central interior.
* 1 2 3 Sanchis Guarner, 1983, p. 113, Vol. 5. Sector central interior.

## Bibliografia

* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Torís - Lloc web oficial
# Traginer

Un traginer és una persona que treballa transportant mercaderies, usant bèsties de càrrega com el cavall, el ruc, la mula o el bou. Durant molts anys feren possible l'intercanvi tant de mercaderies com d'informació entre masos, pobles i ciutats.

## Dites populars

* Cavall de traginer les tavernes coneix bé.
    (var.) Cavall de traginer, coneix prou bé les tavernes
* El burro del traginer sempre va a davant.
    (var.) El ruc del traginer sempre va a davant.
          Es diu als que solen dir "jo i en tal", posant-se sempre al primer lloc.
* Les ànsies de l'ase maten el traginer.
* Ni ase ni traginer ni filla d'hostaler.
* No es sap de qui són els matxos, fins que el traginer és mort.
* Per Sant Antoni de gener camina una hora més el traginer
* Per Sant Antoni de gener fan festa el cavall i el traginer.
* Per Nadal el dia s'estira un pam, ja ho troba el traginer en el caminar i la vella en el filar.
* Traginer de vi no ha d'ésser borratxo.
* Uns comptes fa l'ase i uns altres el traginer.

## Frases fetes i locucions

* Arribar amb sos traginers de Coanegra.(Mall.)
          Arribar molt tard.

## Referències

* 1 2 3 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Pujol i Vila, 1999.
* ↑ Gomis i Mestre, 2014.
* 1 2 3 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 1 octubre 2024].
* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 452.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «mul». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 85.
* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «traginer». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Gomis i Mestre, Cels. Zoologia popular catalana. La Bisbal d'Empordà: Sidillà, 2014. ISBN 9788494256400.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Pujol i Vila, Josep (comp.). 5000 refranys de nostra terra (en català). Tarragona: Arola, 1999. ISBN 8495134292.
# Tos

La tos és una contracció espasmòdica, sobtada i de vegades repetitiva de la cavitat toràcica, que resulta en un alliberament violent de l'aire dels pulmons produint un so característic.

## Dites populars

* D'una cosa de dos, més val catarro que tos.
* Marenga i llet calenta, calmen la tos.
* Si la tos et don neguit, eucaliptus ben bullit.
* Sant Roc i el gos, que mos guardo la tos.
* Tots els gossos tenen tos, menys el meu que té catarro.

## Referències

* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Tos». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 13 setembre 2024].
# Toy Story 2

Toy Story 2 és una pel·lícula d'animació estatunidenca de 1999, la segona part de Toy Story i la tercera pel·lícula de Pixar, que narra les aventures d'un grup de joguines que cobren vida quan els humans no les veuen.

## Citacions

* No puc evitar que l'Andy creixi... Però no m'ho perdria per res del món.
    (en anglès) I can't stop Andy from growing up... But I wouldn't miss it for the world.
       — Sheriff Woody

## Referències

* ↑ Vitto, Laura. «9 Profound Quotes From Your Favorite Pixar Movies» (en anglès). Mashable, 27-10-2013.
# Traiguera

Traiguera és un municipi del País Valencià a la comarca del Baix Maestrat.

## Dites populars

* A Catí tots són peraires; a Traiguera, canterers; a la Serratella, lladres i a Albocàsser, malfeiners.
* Los de Traiguera són ganxos.
* Pa xiques guapes, Sant Jordi i la faram de Cervera; pa bones danses, Canet, per a cànters nous, Traiguera.
* Sant Mateu, cap de correu, La Jana, la capitana, Traiguera, cap de bandera, Sant Jordi, la flor d'Espanya.
* Traiguera, cap de bandera.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 12 octubre 2024].

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Traiguera - Lloc web oficial
# Tramvia

Un tramvia, o també tram, és un vehicle de propulsió elèctrica sobre rails i mode de transport públic que circula majoritàriament per àrees urbanes i en superfície.

## Endevinalles

* Ma vida d'un fil depèn; és també monotonia: sempre passo pel mateix lloc tant de nit com de dia. Però tantost bramulo com vaig xiulant, i tant camino enrera com endavant. Tan puc córrer amb quatre potes com puc córrer si en tinc vuit; a cops tinc la tripa plena i a cops tinc el ventrell buit.

## Referències

* ↑ Castellví, 1956.

## Bibliografia

* Castellví, Joan. Cinc-centes endevinalles / recollides, traduïdes, originals i versificades per Joan Castellví Cerdà (en català). 3a edició. Barcelona: Eler, 1956.
# Tossa de Mar

Tossa de Mar és un municipi de la comarca de la Selva, anomenat simplement Tossa fins al 1985.

## Citacions

* A l'hostal Punta Marina de Tossa vaig conèixer un japonès [...] Era bastant diferent de l'idea que jo tenia d'aquests orientals —m i f, persona que és dels països d'Àsia—.
       Històries poc corrents, «Arriben dissimulant» (adaptació d'«Invasió subtil»), 1978. — Pere Calders

## Dites populars

* A Tossa, pega-li la coça.
* No hi ha cosa tan tortuosa com la carretera de Tossa.
* Tossa és el cul del món.
* Tossa, la bona mossa.

## Frases fetes

* La mar bat a Tossa.
          Es diu per indicar que es gasten les coses inútilment o amb excés

## Referències

* ↑ Calders, 2004, p. 23.
* 1 2 3 Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Tossa de Mar». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Calders, Pere. Històries poc corrents. 1. ed. Barcelona: Eumo Editorial, 2004. ISBN 8497660889.

## Enllaços externs

* Tossa de Mar - Lloc web oficial
# Tots Sants

Tots Sants (Omnia Sanctorum) és una festa tradicional catòlica dedicada al record dels avantpassats que se celebra el dia 1 de novembre i que està íntimament relacionada amb la festa celebrada l'endemà, la del Dia dels Morts o Dia dels Difunts, el 2 de novembre.

## Dites populars

* Ballades per Carnestoltes, batialles per Tots Sants.
* Baralles per Carnestoltes, baralles per Tots Sants.
* De Tots Sants a Nadal, justa una passa de gall.
* De Tots Sants a Sant Andreu, anguiles ens dóna Déu.
* De Tots Sants a Sant Andreu, vent o pluja o fred o neu.
* De Tots Sants a Sant Martí, onze dies hi comptí.
* De Tots Sants a Sant Martí, onze dies i un matí.
* De Tots Sants a Sant Martí, sembra si vols collir.
* Ditxós mes de Déu, que comença amb Tot Sants i acaba amb Sant Andreu!
* El que va a caçar el dia dels morts, no caça res.
* En vindre Tots Sants, penja les gàbies i posa't els guants.
* Entre Tots Sants i Nadal, ni boires ni mestral.
* La bona filanera per Tots Sants comença la vetlla, i la més bona, per Santa Magdalena.
* Les bogeries de Carnestoltes per Tots Sants surten a llum.
* Per Tots Sants, capes i mocadors grans.
    (var.) Per Tots Sants, castanyes i caragols amb banyes.
* Per Tots-Sants, caçador, aplega els rams.
* Per Tots Sants el fred és al camp, per Sant Martí és pel camí, per Santa Caterina és dintre la cuina.
* Per Tots Sants la neu pels alts, i per Sant Andreu la neu al peu.
* Per Tots Sants, panellets, que a les dones fan fer pets.
* Quan l'octubre fa la fi, Tots-Sants és al dematí.
* Rialles de Carnestoltes, ploralles de Tots Sants.
* Tots Sants lo primer, Sant Andreu lo darrer.

## Frases fetes i locucions

* Entre Tots Sants i Manresa.
          Indret on succeeixen coses inversemblants, impossibles.

## Referències

* 1 2 Amades, 1931.
* 1 2 3 4 5 6 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* 1 2 3 4 5 Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 Correas Martínez; Gargallo Gil, 2003.
* 1 2 3 4 5 6 7 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Sant». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Gibert, 1946.
* ↑ Lleonart i Orri, Assumpta «Toponímia recreativa. Una visió diferent dels noms de lloc de Catalunya» (PDF). Treballs de la Societat Catalana de Geografia, Núm. 66, (2008), pàg. 123-126.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Costums populars de Barcelona (en català). Barcelona: Centre Excursionista de Catalunya, 1931.
* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Correas Martínez, Miguel; Gargallo Gil, José Enrique. Calendario romance de refranes. Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 2003. ISBN 8483383942.
* Gibert, Josep. Girona : petita història de la ciutat i de les seves tradicions i folklore. Girona: C. N. Gisbert, 1946.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Esparver

L'esparver (Accipiter nisus) és un ocell de la família dels accipiters, entre 27 i 38 centímetres de llargada, característic dels espais forestals, que s'alimenta d'ocells petits, ratolins, insectes.

## Dites populars

* Cant d'esparver a la matinada, vent o aigua a la vesprada.
* Fuig esparver, que l'àguila ve.
* Granollers, l'esparver del Vallès.
* L'esparver encanta els ocells que vol menjar, per a que es deixin agafar.
* No retingues esparver que no porte caça.
* Pel gener no hi ha esparver perdiguer.
* Per l'Encarnació ja volen l'esparver i el falcó.
* Per Sant Urbà agafa l'esparver i vés a caçar.
* Quan els esparvers canten al niu, rodolen el còdols al riu.
* Quan l'esparver envelleix, se'n burlen els ocells.
    (var.) Quan l'esparver envelleix, juguen els ocells.

## Frases fetes i locucions

* (Tenir) ulls d'esparver.
          Tenir ulls de mirada molt intensa i penetrant.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 14 setembre 2024].
* 1 2 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Amades, 1952, p. 605-633.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Esparver». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any. Volum III. Corpus - Primavera. Barcelona: Salvat, 1952.
* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
# Espiga

L'espiga és el un conjunt de flors o de grans disposats al llarg d’un eix comú que forma la part terminal de les tiges o cames de la majoria de cereals i de moltes gramínies silvestres.

## Dites populars

* Anem al camp a veure ordi, espiga ençà espiga enllà, torna-te'n a casa que ja granarà.
* Any de dargues, any de poques garbes.
          Les dargues són escuts de cuir que representen la guerra, mentre que les dargues són feixos d'espigues tallades i representen la disponibilitat d'aliment.
* Carnaval gelat, espiga granada.
* Dos aucells a una espiga, no lliga.
    (var.) Dos pardals en una espiga, fan mala lliga.
* Fang de maig, espiga d'agost.
* No hi ha abril sense espigues.
* Per Sant Isidre, el blat comença a treure espiga.
* Per Sant Jordi l'espiga a l'ordi.
* Per Sant Jordi, ves a veure ton ordi; si en veus una espiga ençà i una enllà, ves-te'n a casa, que bona serà.
    (var.) Per Sant Jordi, ves a veure l'ordi: si en veus una espiga ací i una altra allà, torna-te'n a casa, que prou n'hi ha.
* Poc eixarcolar, poques espigues al segar.
* Quan l'abril arriba, cada canya té espiga.
* Si deixes massa a l'era les espigues, te les prendran les formigues.
* Si fa cerç al dematí i a la tarda garbinada, les espigues granaran com a boles de porrassa.

## Referències

* 1 2 Gelabert i Fiet, Eduard. «Vell i nou: refranys de ma terra». A: Cornellà de Llobregat: Història, Arqueologia i Folklore (en català). Barcelona: AGM, 1973, p. 158-171.
* 1 2 3 Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 4 5 6 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Espiga». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any. Volum III. Corpus - Primavera. Barcelona: Salvat, 1952 [Consulta: 1411397358].
* ↑ «Espiga». ParemioRom : Paremiologia romànica: refranys meteorològics i territori. Barcelona: Departament de Filologia Romànica, Universitat de Barcelona, 2011. Arxivat de l'original el 1457240235. [Consulta: 6 setembre 2014].