OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ambrose Bierce

Ambrose Gwinett Bierce (Meigs, 24 de juny de 1842 – 1913 o 1914?) va ser un escriptor, periodista i editorialista estatunidenc.

## Citacions

* El fet que als nens se'ls permeti existir no evidència en absolut la tolerància cristiana entre els homes —si no fos pel sensibler humanitarisme, junt amb els imperfectes mecanismes digestius, hauríem de devorar als nostres joves, com proposa la natura.
    (en anglès) The fact that boys are allowed to exist at all is evidence of remarkable Christian forbearance among men--were it not for a mawkish humanitarianism, coupled with imperfect digestive powers, we should devour our young, as Nature intended.
       San Francisco News, c. 1870.

### El Diccionari del Diable (1911)

Recull de frases del llibre El Diccionari del Diable (The Devil's Dictionary) publicat l'any 1911.
    Pàgina principal: El Diccionari del Diable
* Absurd, s. Declaració de fe en manifesta contradicció amb les nostres opinions.
    (en anglès) Absurdity, n. A statement or belief manifestly inconsistent with one's own opinion.
* Felicitat, s. Sensació agradable que neix de contemplar la misèria dels altres.
    (en anglès) Happiness, n. An agreeable sensation arising from contemplating the misery of another.
* Oceà, s. Extensió aquàtica que ocupa dos terços del món fet per a l'ésser humà, que casualment no té brànquies.
    (en anglès) Ocean, n. A body of water occupying about two-thirds of a world made for man — who has no gills.
* Paciència, s. Forma menor de la desesperació, disfressada de virtut.
    (en anglès) Patience, n. A minor form of despair, disguised as a virtue.

## Referències

* ↑ O'Connor, 1968, p. 74.
* 1 2 3 4 «The Devil's Dictionary by Ambrose Bierce». gutenberg.org. Projecte Gutemberg. Arxivat de l'original el 1509337952. [Consulta: 16 desembre 2016].

## Bibliografia

* O'Connor, Richard. Ambrose Bierce: a biography. Victor Gollancz Ltd, 1968.
# Amer

Amer és una vila i municipi de la comarca de la Selva.

## Citacions

* Aquest és un país de ruïnes. Amb la particularitat, relacionada amb Amer, que aquí ni tan sols hi ha ruïnes: no hi ha res.
       Un petit món del Pirineu, 1974. — Josep Pla

## Dites populars

* Els d'Olot es van vendre els gegants als d'Amer per poder olorar un bot de vi.

## Referències

* ↑ Solà i Colomer, 2010, p. 11.
* ↑ Amades, Joan. Folklore de Catalunya. Cançoner. Barcelona: Selecta, 1951, p. 1216. ISBN 84-298-0452-8 [Consulta: 1546592016].

## Bibliografia

* Solà i Colomer, Xavier. El Monestir de Santa Maria d'Amer a l'època moderna : religió, cultura i poder: de la reforma benedictina a la vigília de les desamortitzacions (1592-1835). 1a edició. Barcelona: Fundació Noguera, 2010. ISBN 978-84-9779-950-8.

## Enllaços externs

* Amer - Lloc web oficial
# Amin Maalouf

Amin Maalouf (en àrab, أمين معلوف; Beirut, Líban, 25 de febrer de 1949) és un escriptor francolibanès en llengua francesa, membre de l'Acadèmia Francesa des del 2011.

## Citacions

* Que aquells que retenen la veritat l'alliberin!
    (en francès) Que ceux qui détiennent la vérité la relâchent!
       Léon, l'Africain —Lleó l'africà—, 1986.

## Referències

* ↑ Maalouf, 1986, p. 432.

## Bibliografia

* Maalouf, Amin. Léon, l'Africain. Paris: J.C. Lattès, 1986. ISBN 978-2253041931.

## Enllaços externs

* Amin Maalouf - Lloc web oficial
# Aminata Dramane Traoré

Aminata Traoré (Bamako, Mali, 1947) és una política, escriptora i activista antiglobalització i pel dret de les dones maliana. Fou Ministra de Cultura i Turisme del seu país, de 1997 fins el 2000.

## Citacions

* La creativitat és la nostra esperança.
    (en francès) La créativité est notre espoir.
       A Le Nouvel Observeteur, octubre de 1995.
* Invertir en les cultures és invertir en els pobles.
       Entrevista a Africultures, 30 d'abril 2003.
* Lluito per una aliança entre homes i dones africanes, doncs estem al mateix vaixell. No tenim destins diferents: l'home no és el meu enemic, el sistema és el nostre enemic.
       Entrevista a Africultures, 30 d'abril 2003.
* El sistema capitalista aplicat a l'Àfrica es troba a l'origen de la prostitució i de la privatització dels serveis.
       Entrevista a Africultures, 30 d'abril 2003.
* L'espoli de l'Àfrica pot continuar indefinidament. Per què els nostres dirigents no es mostren més valents? [...]. Falla per tot arreu: l'Àfrica paga el preu més elevat i les elits al poder prefereixen fer els ulls grossos.
       Entrevista a Africultures, 30 d'abril 2003.
* Els polítics recorren al frau, el suborn o les armes per no donar explicacions.
       Entrevista a Pueblos, 1 de març de 2006.
* Hem de lluitar per apropiar-nos del nostre destí.
       Entrevista a Pueblos, 1 de març de 2006.
* L'aixafament econòmic de l'Àfrica és una ablació que ens fa més mal que la del clítoris.
       Entrevista a Mujeres en Red, 8 de març de 2009.
* Àfrica no té el monopoli de la corrupció, però és fàcil amagar-se'n darrere d'ella per no alliberar els recursos que els pobles necessiten.
       Entrevista a Mujeres en Red, 8 de març de 2009.
* Per ajudar a l'Àfrica, primer cal comprendre-la.
       Entrevista a Casa África, 19 de novembre de 2010.
* Les paraules són les meves armes.
    (en francès) Mes mots sont mes armes à moi.
       Entrevista a France 24, 20 de maig de 2013.

## Referències

* ↑ Mayor Zaragoza, Federico. Un monde nouveau. Paris: O. Jacob, 1999, p. 10. ISBN 9782738106537.
* 1 2 3 4 Nja Kwa, Samuel «Débattre pour résister». Africultures, (30-04-2003) [Consulta: 23 març 2017].
* 1 2 Gotilla, Fernando «Aminata Traoré: "Para Ayudar a África hay que comprenderla primero"». Pueblos, (01-03-2006) [Consulta: 23 març 2017].
* 1 2 Umoya (Federació de Comitès de Solidaritat amb l'Àfrica Negra) «Entrevista a Aminata Traoré: Pregúntele al Banco Mundial su parte de responsabilidad en la dirección que ha tomado las condiciones de vida de estas mujeres». Mujeres en Red, (2007) [Consulta: 23 març 2017].
* ↑ «Entrevista a Aminata Traoré, en Casa África». Casa África, (19-11-2010) [Consulta: 23 març 2017].
* ↑ Mazoué, Aude «Aminata Traoré, la militante qui dénonce l'"humiliante ingérence" de la France au Mali». France24, (20 maog 2013) [Consulta: 23 març 2017].
# Amelia Earhart

Amelia Mary Earhart (Atchison, Kansas, 24 de juliol de 1897 — desaparescuda a Howland Island, Oceà Pacífic, 2 de juliol de 1937) fou una aviadora estatunidenca.

## Citacions

* La dona que pot crear la seva pròpia feina és la dona que guanyarà fama i fortuna.
    (en anglès) The woman who can create her own job is the woman who will win fame and fortune.
* La millor forma de fer-ho és fent-ho.
    (en anglès) The most effective way to do it, is to do it.
* La preocupació frena la reacció i fa les decisions clares impossibles.
    (en anglès) Worry retards reaction and makes clear-cut decisions impossible.
* La preparació, com he dit sovint, és dues terceres parts de qualsevol aventura.
    (en anglès) Preparation, I have often said, is rightly two-thirds of any venture.
* Mai interrompis algú fent allò que vas dir que no es podia fer.
    (en anglès) Never interrupt someone doing what you said couldn't be done.

## Referències

* 1 2 Lewis, Jone Johnson. «Amelia Earhart Quotes». About Women's History. About.com, cop. 2012. Arxivat de l'original el 1353258080. [Consulta: 13 agost 2012].
* 1 2 3 «Quotes - The Official Website of Amelia Earhart». Family of Amelia Earhart. [Consulta: 12 agost 2012].

## Enllaços externs

* Amelia Earhart - Lloc web oficial
(anglès)
# Llengua

* No s'ha de confondre amb Llengua (anatomia).
Una llengua o idioma és un sistema de comunicació (verbal o signat) propi d'una comunitat.

## Citacions

* El sol fet que la llengua és un organisme viu ja en justifica la tasca contínua d'estudi i de vigilància, que és la que la societat ens encomana.
       Lingüística i normativa, 1990. — Joan Solà i Cortassa
* La llengua és un bé públic: el fet que jo parli català ara mateix no impedeix que milions de persones utilitzin la mateixa llengua simultàniament.
       1998. — Xavier Sala i Martín
* Si una llengua no ens serveix per crear-hi comunicació i bellesa, ¿de què ens serveix?
       "Adéu-siau i gràcies!". Avui, 21 d'octubre de 2010. — Joan Solà i Cortassa
          Últim article publicat dies abans de la seva mort
* Una llengua no pot ser digna i mantenir-se si qui la parla no viu amb dignitat i confiança i si el poble que la té com a patrimoni no és lliure sinó que viu subjugat, com nosaltres, durant segles a un Estat que sempre ens ha sigut hostil.
       "Adéu-siau i gràcies!". Avui, 16 de març de 2004. — Joan Solà i Cortassa
          Últim article publicat dies abans de la seva mort

## Referències

* ↑ «Joan Solà i Cortassa». Barcelona: Associació d'Escriptors en Llengua Catalana. Arxivat de l'original el 1457140281. [Consulta: 11 agost 2012].
* ↑ Sala i Martín, Xavier. «Liberalisme Econòmic i Ultranacionalisme Espanyol». Sala i Martín's Articles en Català. Columbia: Xavier Sala i Martin, 1998. Arxivat de l'original el 1332712367. [Consulta: 10 març 2012].
* 1 2 «Adéu-siau i gràcies!». Avui. Barcelona: Diari Avui, 21-10-2010. Arxivat de l'original el 1336122077. [Consulta: 11 agost 2012].
# Llenyataire

Un llenyataire, llenyater, bosquer o boscasser és la persona que es dedica a tallar, recollir i vendre llenya. Li cal triar i preparar al bosc els arbres que ha de tallar, i després tallar-los o serrar-los mitjançant l'ús d'eines com la destral, la serra o la serra mecànica i després traslladar la llenya al magatzem o els troncs a la serradora.

## Dites populars

* Al llenyataire, caça i al caçador, llenya.
    (var.) Al llenyater, caça; i al caçador, llenya.(Gandesa)
* Guarda llenya el llenyater, per quan arribe el febrer.

## Cançons populars

* Que fa ofici de bosqué / qu'el travallà no li agrada.

## Referències

* 1 2 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 8 octubre 2024].
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «llenyater». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «bosquer». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
# Lleixiu

El lleixiu (del llatí lixīviu) és el producte de dissoldre sals alcalines en aigua. Principalment s'utilitza hipoclorit de sodi.

## Dites populars

* La cendra ja ha fet lleixiu.
* Les noies de Campdevànol se'n van a pixar al riu i les de Ripoll es queixen que l'aigua porta lleixiu.
* Qui renta el cap a l'ase, perd temps i lleixiu.
    (var.) Qui renta el cap al ruc, perd el temps i el lleixiu.
    (var.) Qui renta es cap a s'ase, perd es temps i es lleixiu.(Mall., Men.)

## Frases fetes i locucions

* Fer bona bugada sense lleixiu.

## Referències

* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «lleixiu». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor. «Lleixiu» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.
* 1 2 3 Pàmies i Riudor, Víctor. «Lleixiu». Paremiologia catalana comparada digital. [Consulta: 7 abril 2020].
# Llegat

Llegat és una novel·la escrita per Christopher Paolini i és el quart llibre de la tetralogia El Llegat (Inheritance).

## Citacions

* Dóna als homes la teva orella, però no el cor. Mostra respecte pels que tenen poder, però no els segueixis cegament. Jutja amb lògica i raó, però no ho comentis
    (en anglès) Give men your ear, but not your heart. Show respect for those in power, but don't follow them blindly. Judge with logic and reason, but comment not.
* No pots saber de que estàs fer si no confies en ningú perquè t'ajudi.
    (en anglès) You cannot learn what you are made of if you rely on anyone or anything else to help you.
       — Glaedr
* El futur serà el que hagi de ser, i preocupar-se només farà que els teus temors es facin realitat.
    (en anglès) The future will be what it will, and fretting about it will only make your fears more likely to come true.
* Canviar-se a un mateix mai és bo o dolent, però el coneixement sempre és útil.
    (en anglès) Change itself is neither good nor bad, but knowledge is always useful.
* Aprèn a veure el que estàs mirant.
    (en anglès) Learn to see what you are looking at.
* No sóc el que vaig ser, però sé qui sóc ara.
    (en anglès) I am not who I was, but I know who I am.
* És un excés d'imaginació el que fa que els homes es tornin covards.
       — Galbatorix
* El món sencer es podria deduir a partir del gra de sorra més petit si algú l'estudiés suficientment bé.
    (en anglès) The whole of the world could be deduced from the smallest grain of sand if one studied it closely enough.
* Et preocupes per una esquerda al terra mentre una muntanya sencera està caient sobre nosaltres!
    (en anglès) You worry about a crack in the floor while the whole mountain is about to come down on us!
* El perill no justifica un acte irresponsable, per molt greu que sigui la situació.
       — Arya
* Un home amb conciència... el més perillós del món.
       — Nasuada

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 Paolini, Christopher. Llegat. Barcelona: Labutxaca, 2012. ISBN 9788499305967.

## Vegeu també

* Eragon
* Eldest
* Brisingr
# Lleida

Lleida és una ciutat situada a la depressió central, capital de la comarca del Segrià, de la província de Lleida, cap del partit judicial i seu del Bisbat de Lleida.

## Dites populars

* A Lleida vas? Pèl o borra hi deixaràs.
    (var.) Si a Lleida vas, cap o cabellera i deixaràs.
* De quan ferraven els capons a Lleida.
* La batalla de Lleida no s'havia de perdre.
* La raó del pont de Lleida: perquè sí.
* Les quatres ciutats de Lleida són d'allà-d'allà del riu: Torres de Segre, Albatàrrec, Sudanell i Montoliu.
* Ni socarrat d'Urgell, ni bufó de Lleida.

## Frases fetes i locucions

* Ésser de Lleida.
          Ésser mare de molts de fills (Empordà).

## Referències

* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Lleida». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 Parés i Puntas, 1999, p. 475-524.
* 1 2 3 Viladot-Puig, 2003.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Viladot-Puig, Joan. El Refranyer de Joan Viladot (en català). Lleida: Pagès Editors, 2003 (Història. Monografies; 23). ISBN 9788497790741.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Lleida - Lloc web oficial
# Llengua (anatomia)

La llengua és un òrgan muscular de la boca present a la majoria dels vertebrats i és l'encarregat de manipular el menjar mitjançant la masticació i l'encarregat de la deglució.

## Endevinalles

* Hi ha qui la té llarga, hi ha qui la té curta, hi ha qui la té neta, hi ha qui la té bruta.
* Jo dicto el mal, dicto el bé i governo Cel i Terra; amb mi s'adora el bon Déu, i amb mi es blasma i amb mi es peca.
    (var.) Jo dicto el mal, dicto el bé i governo cels i terra, amb mi s'adora el bon Déu i amb mi es blasma i amb mi es peca.
* Què és una cosa que va sempre a cavall i no s'eixuga mai?
* Saps una senyora molt ensenyorada que sempre va en cotxe però hi va mullada?
    (var.) Una senyora molt ensenyorada, tot el dia va amb cotxe i sempre està mullada.
* Soldats de marfil la guarden en una humida presó, i amb tot i això, per ella es revoluciona el món.
    (var.) Soldats de marfil la guarden en una humida presó, i malgrat això, per ella es revoluciona el món.

## Referències

* 1 2 3 4 Amades, 1982.
* 1 2 3 Castellví, 1956.
* ↑ Escoles Nacionals de Sant Josep, 1985.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Folklore de Catalunya. Vol. 2. Cançoner, cançons, refranys, endevinalles. 3a edició. Barcelona: Selecta, 1982. ISBN 84-298-0452-8.
* Castellví, Joan. Cinc-centes endevinalles / recollides, traduïdes, originals i versificades per Joan Castellví Cerdà (en català). 3a edició. Barcelona: Eler, 1956.
* Escoles Nacionals de Sant Josep. Endevinetes (en català). 1a edició. Eivissa: IEE, 1985 (Col·lecció "Nit de Sant Joan").
# Llençol

Un llençol és una peça del llit gran. Els llençols són més grans que el llit i, per això, es poden posar sota del matalàs i mantenen la seva posició mentre s’utilitzen. La seva funció és oferir confort i higiene mentre dormim.

## Citacions

* Cap animal dormirà en un llit amb llençols.
    (en anglès) No animal shall sleep in a bed with sheets.
       La rebel·lió dels animals. Cap. 6, 1945. — George Orwell
* Sempre dormo amb el cul a l'aire, nua i amb els llençols de seda.
    (en castellà) Yo siempre duermo con el culo al aire, desnuda y con las sábanas de seda.
* El sexe és més excitant a la pantalla i en les pàgines que en els llençols.
    (en anglès) Sex is more exciting on the screen and between the pages than between the sheets.
       Philosophy of Andy Warhol, 1975. — Andy Warhol

## Dites populars

* A cada bugada es perd un llençol.
* Es millor te, és te de llençol.(Men.)
* La cura del constipat vol calor i ungüent de llençol.
* Llençol apedaçat serveix com nou.
* Llençols calents fan menjar la sopa freda.
* Qui té bo amb s'hostaler, jeu amb sos llençols nets.(Mall.)
* Qui s'allarga més que es llençol, mostra es peus(Mall., Men.)
* Val més espanyar sabates que llençols.

## Frases fetes i locucions

* Aferrar-se, enganxar-se o apegar-se-li a algú el llençol a les anques.
          Aixecar-se tard, no despertar-se d'hora.
* Agradar-li a algú el suc de llençol.(Vallès)
          Ésser molt dormilega.
* Allargar més els peus que el llençol.(Mall., Men.)
          Tenir moltes despeses.
* Entregar es llençol.(Mall.)
          Acomiadar-se.
* Panxa plena i llençol net.(Mall.)
          Alimentació i habitació de franc.
* Xarop de llençol.(Mall., Men.)
          Repòs al llit per guarir-se d'una malaltia.

## Referències

* ↑ Orwell, George. La Rebel·lió dels animals. Barcelona: Edicions 62, 2003 (Balancí; 47). ISBN 8429752986.
* ↑ «Sara Montiel muere a los 85 años: sus mejores frases (FOTOS)». El Huffington Post. Madrid: España Prisa Noticias, 2013. Arxivat de l'original el 1374280290. [Consulta: 28 setembre 2013].
* ↑ Ratcliffe, 2018.
* ↑ Pàmies; Palou, 2012, p. 156.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «llençol». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «te». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 12 octubre 2024].
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «hostaler». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Pàmies, Victor; Palou, Jordi. Els 100 refranys més populars (en català). Valls: Cossetània, 2012 (Col·lecció de cent en cent, núm. 16). ISBN 9788490340325.
* Ratcliffe, Susan (ed.). Oxford Essential Quotations (en anglès). Oxford University Press, 2018 [Consulta: 12 octubre 2024].
# Llentilla

La llentilla o llentia (Lens culinaris) és una planta anual de la família de les papilionàcies, de fulles paripinnades, flors blavenques en raïms axil·lars i llegums curts amb una o dues llavors, cultivada per les seves granes.

## Dites populars

* Les llentilles es mengen set vegades, perquè menjades es fan senceres i es poden tornar a sembrar.
* Llentilles, menjar de velles.
* Per a triar les llenties has de passar-hi tres dies.
* Qui menja llentilles no les mastega totes.

## Frases fetes i locucions

* Passar amb llentilla i mitja.
          Subsistir amb les mínimes despeses; gastar molt poc.
* Tenir un coret com una llentia.
          Tenir molta por, ser un covard.

## Referències

* 1 2 3 Parés i Puntas, 1999, p. 307-333.
* ↑ Viladot-Puig, 2003.
* ↑ Castells, 2016.
* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «llentilla». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Castells, Marta. Vegana i catalana: la cuina de tota la vida sense ingredients d'origen animal. Barcelona: Viena, 2016. ISBN 9788483308868.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Viladot-Puig, Joan. El Refranyer de Joan Viladot (en català). Lleida: Pagès Editors, 2003 (Història. Monografies; 23). ISBN 9788497790741.
# Breda

Breda és una vila i municipi de la comarca de la Selva.

## Citacions

* Breda és «el poble que ha remenat més fang» de Catalunya.
       — Marian Burguès i Serra
          Paraules del terrissaire i ceramista sabadellenc
* A Fuirosos hi ha un alè que té rels als fangs de Breda, floreix a Hortsavinyà i glana en ser a Pineda.
       «Part de taula de Grimola», Obreda, 2003. — Perejaume

## Dites populars

* A Arbúcies són gent d'astúcies, a Breda tenen mala art, a Sant Celoni dimonis, i a Hostalric són cremats.
* Per fer olles, la millor terra és la de Sant Salvador de Breda.

## Referències

* ↑ Vila, 1978, p. 243.
* ↑ Perejaume, 2003, p. 55.
* ↑ Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* ↑ Pàmies, Víctor. «Refranyer temàtic». L'autor. Arxivat de l'original el 1509242800. [Consulta: 11 gener 2017].

## Bibliografia

* Perejaume. Obreda. 1. ed. Barcelona: Ed. 62, 2003. ISBN 9788475965345.
* Vila, Pau. Aspectes geográfics de Catalunya. Barcelona: Curial, 1978. ISBN 9788472561403.

## Enllaços externs

* Breda - Lloc web oficial
# Bru de Colònia

Sant Bru de Colònia (Colònia, 1035 — La Torre, Calàbria, 1101) fou un canonge a Colònia, fundador de la cartoixa de La Torre (1094). Se celebra la seva festivitat el 6 d'octubre.

## Dites populars

* El convit de Sant Bru que se'l paga cadascú.
* Per Sant Bru, no reposa ningú.
* Per Sant Bru, que s'ho pagui cada u.
* Sant Bru i Sant Bartomeu, que cada u es pagui el seu.
* Sant Bru, tant per u (o tant a cada u).

## Frases fetes

* Fer Sant Bru.(Men.)
          Pagar una cosa entre tots.

## Referències

* 1 2 3 4 Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Bru». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Braveheart

Braveheart és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Mel Gibson que retrata la figura històrica de William Wallace, guerrer, patriota escocès i heroi medieval.

## Citacions

[A l'inici de la pel·lícula en Robert Bruce fa de narrador.]
* Robert Bruce: Us parlaré d'en William Wallace. Els historiadors anglesos diran que sóc un mentider però la història la escriuen aquells qui han penjat herois.
[Després de la mort del seu pare, en William Wallace se'l troba en un somni.]
* Malcolm Wallace: El teu cor és lliure. Cal que tinguis el valor de seguir-lo.
[El rei anglès Eduard I manté una reunió amb els seus consellers sobre la situació d'Escòcia.]
* Eduard I d'Anglaterra: Escòcia, el meu domini. Els francesos s'humiliarien davant d'un rival fort. Però com creuran que som fots si no som capaços de dominar tota l'illa?
[El rei anglès Eduard I instaura el ius primae noctis a tota Escòcia.]
* Eduard I d'Anglaterra: La pega d'Escòcia és que és plena d'escocesos. (Riure general) Potser ha arribat el moment d'instaurar una vella tradició ben arrelada, brandir-los al ius primae noctis. (La princesa Elisabet de França el mirà desconcertadament). La primera nit. És a dir, quan una plebea de les seves terres es casi els nostres nobles tindran dret a unió carnal la nit del casament. Si no podem fer-los fora, ens hi haurem d'unir. Així tindrem tants senyors com voldrem per Escòcia, amb impostos o sense, oi? Conseller A: És un idea excel·lent, senyor. Eduard I d'Anglaterra: Ja ho sé.
[Escena final on els escocesos dirigits per Robert Bruce carreguen contra l'exèrcit anglès. En William Wallace fa de narrador final.]
* William Wallace: L'any del Senyor de 1314, patriotes escocesos morts de gana i en inferioritat van llençar-se a la batalla als camps de Bannockburn. Van lluitar com poetes guerrers. Van lluitar com escocesos. I van guanyar la llibertat.