OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Thubten Wangchen

Thubten Wangchen (Tibet, 1954) és un monjo budista, fundador de la Casa del Tibet a Barcelona, representant del Tibet a Espanya i membre del Parlament tibetà a l'exili, on hi representa Europa.

## Citacions

* El budisme és molt més que una moda. La gent del segle XXI busca, no para de buscar alguna cosa que li doni suport o una mica de felicitat, o que l'ajudi a pensar.
       A El Convidat a TV3, 2 d'octubre de 2012.
* Carles Puyol ha vingut a visitar la Casa del Tibet i ens truquem i parlem de tant en tant, però res més. No pretenc que sigui fanàtic del budisme i del Tibet.
       A El Convidat a TV3, 2 d'octubre de 2012.
* La religió és un dogma, tenir una creença i no pensar gaire. El budisme no és només una religió, és una filosofia sobre la vida quotidiana, sobre com actuar millor en el dia a dia. Buda no demana que et passis el dia resant. Demana que siguis bona persona.
       A El Convidat a TV3, 2 d'octubre de 2012.
* És important cuidar la salut, però no només la física, sinó la mental. A Occident preocupa més la salut física que la mental, i ha de ser el revés, és més important una ment sana que un cos sa.
       A El Convidat a TV3, 2 d'octubre de 2012.
* Fins i tot el Dalai Lama ho diu. Una persona pot viure dignament sense religió, però amb moral i ètica. És molt important, perquè ara no hi ha moral, no hi ha ètica, no hi ha ni justícia, tot funciona mitjançant el poder i les influències.
       A El Convidat a TV3, 2 d'octubre de 2012.
* Un monjo budista ha de mantenir el celibat. Estàs sol però ets lliure com un ocell. El sexe és com beure aigua salada, cada vegada tens més set i no la pots controlar.
       A El Convidat a TV3, 2 d'octubre de 2012.
* Buda no va dir res sobre l'homosexualitat. Jo ho accepto tot, però natural del tot no n'és. Ara, cada vegada és més normal, i si veig una parella d'home i dona tot el dia discutint i, en canvi, una parella homosexual amb amor i feliç, penso que dolent no n'és.
       A El Convidat a TV3, 2 d'octubre de 2012.
* Quan hi ha problemes, ens recordem de Déu. Quan tot va bé, ningú es recorda de Déu. I amb la crisi passa això. No hi ha només crisi econòmica, també hi ha crisi espiritual. La gent té coses però no està contenta, en volen més. I ningú fabrica la felicitat, l'has de buscar al teu interior.
       A El Convidat a TV3, 2 d'octubre de 2012.
* Al Tibet o a la Índia hi ha molta gent pobra, però surten al carrer, parlen amb la gent i la conviden a dinar a casa. Són pobres però més feliços. Aquí hi ha molta soledat. La gent parla amb el gat o el gos. Per això la gent ve a veure'm. No tinc gens de poder, però tinc un cor calentó.
       A El Convidat a TV3, 2 d'octubre de 2012.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 «"El sexe és com beure aigua salada": el Lama Wangchen a 'El Convidat', en 10 frases». Ara.cat. Arxivat de l'original el 1459814773. [Consulta: 30 agost 2014].
# Théodore de Banville

Théodore de Banville (Molins, França, 14 de març de 1823 — París, 13 de març de 1891) fou un poeta francès, considerat un dels representants més destacats del moviment parnassianista.

## Citacions

* Potser sota les branques / Una fada blanca a la llum del dia / em besarà el cabell / i la boca boja d'amor.
    (en francès) Peut-être que sous la ramure / Une blanche Fée en plein jour / Viendra baiser ma chevelure / Et ma bouche folle d'amour.
       'Sieste', «Les Cariatides», Poésies complètes, abril 1842.
* No anirem més al bosc, van tallar els llorers [...] / Van tallar els llorers, i els cérvols del bosc / S'estremeixen al so de la corneta: no anirem més al bosc.
    (en francès) Nous n'irons plus aux bois, les lauriers sont coupes [...] / Les lauriers sont coupes, et le cerf aux bois / Tressaille au son du cor: nous n'irons plus aux bois.
       Les Cariatides. Llibre IV, 1842.
* No tinc a ma llibrets d'òpera; / La meva simfonia és curta, un sospir de brisa, / És això el que voldreu, o Al vostre gust / Com la comèdia en els temps del bon Shakespeare.
    (en francès) Je n'ai pas à la main de cahiers d'opéra; / Ma courte symphonie, où la brise soupire, / «C'est Ce que vous voudrez», ou «Comme il vous plaira» / Comme la comédie au temps du bon Shakespeare.
       La Muse des chansons, 1854.
* I, el cor ple a vessar d'amor, / Rodola entre les estrelles.
    (en francès) Et, le coeur dévoré d'amour, / Alla rouler dans les étoiles.
       Odes funambulesques, 1857.

## Citacions sobre Théodore de Banville

* Théodore de Banville no és pas precisament materialista; és lluminós. / La seua poesia representa les hores felices.
    (en francès) Théodore de Banville n'est pas précisément matérialiste: il est lumineux. / Sa poésie représente les heures heureuses.
       «Fusées», XIII, a Journaux intimes, 1851. — Baudelaire

## Referències

* ↑ Banville, 1878-1879, p. 197.
* ↑ Banville, 1864, p. 209.
* ↑ Banville, 1854, p. 1.
* ↑ Banville, 1892, p. 291.
* ↑ Baudelaire, 2014, p. 12.

## Bibliografia

* Charles, Baudelaire. Journaux intimes. Saint Julien en Genevois: Arvensa editions, 2014. ISBN 9782368418994.
* Banville, Théodore de. La Muse des chansons. Paris: Chabal, 1854.
* Banville, Théodore de. Les Cariatides (Nouvelle édition). Paris: J. Tardieu, 1864.
* Banville, Théodore de. Poésies complètes. Tome 1. Paris: G. Charpentier, 1878-1879.
* Banville, Théodore de. Odes funambulesques: suivies d'un commentaire. Paris: A. Lemerre, 1892.
# Thomas Paine

Thomas Paine (Thetford, Norfolk, 28 de gener de 1737 — Nova York, 8 de juny de 1809) fou un escriptor i polític revolucionari anglès.

## Citacions

* La causa dels Estats Units és en gran mesura la causa de tota la humanitat.
    (en anglès) The cause of America is in a great measure the cause of all mankind.
       Common Sense, 1776.
* El caràcter és molt més senzill mantenir-lo que recuperar-lo.
    (en anglès) Character is much easier kept than recovered.
       The American Crisis. No. XIII, 1776-1783.
* On el coneixement és un deure, la ignorància és un crim.
    (en anglès) Where knowledge is a duty, ignorance is a crime.
       Public Good, 1780.

### The Age of Reason (1793)

* És necessari per la felicitat de l'home que sigui mentalment lleial a si mateix.
    (en anglès) It is necessary to the happiness of man that he be mentally faithful to himself.
       The Age of Reason. Part I, 1793.
* Només per l'exercici de la raó, l'home pot descobrir Déu.
    (en anglès) It is only by the exercise of reason that man can discover God.
       The Age of Reason. Part I, 1793.

## Referències

* ↑ Knowles, 1999.
* 1 2 Khurana, Simran. «Thomas Paine Quotations». About education. Arxivat de l'original el 1442639150. [Consulta: 17 setembre 2015].
* ↑ Paine, Thomas. «Public Good». A: The political writings of Thomas Paine, secretary to the Committee of Foreign Affairs in the American Revolution. Charlestown [Mass.]: G. Davidson, 1824, p. 267-302.
* ↑ Paine, Thomas. Age of Reason. New York: G.N. Devries, 1827.

## Bibliografia

* Knowles, Elizabeth (ed.). The Oxford Dictionary of Quotations. 5th ed. Oxford ; New York: Oxford University Press, 1999. ISBN 0198601735.
# Tiana

Tiana és un municipi català de la comarca del Maresme.

## Dites populars

* A Tiana males cares, a Premià són gafarrons i a Vilassar pengen ases.

## Referències

* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor. «Paremiologia tòpica». L'autor, cop. 2010-. [Consulta: 12 octubre 2024].

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Tiana - Lloc web oficial
# Thomas Stearns Eliot

Thomas Stearns Eliot (Saint-Louis, Missouri, 26 de setembre de 1888 — Londres, 4 de gener de 1965) fou un poeta, dramaturg i crític anglès. Va rebre el premi Nobel de literatura l'any 1948.

## Citacions

* El propòsit de la literatura és convertir la sang en tinta.
    (en anglès) The purpose of literature is to turn blood into ink.
* L'home que obra no pateix.
* La mateixa existència de les biblioteques ofereix la millor evidència que encara podem tenir esperança en el futur de l'home.
    (en anglès) The very existence of libraries affords the best evidence that we may yet have hope for the future of man.
* Les nostres accions obren sobre nosaltres, tant com nosaltres sobre elles.
* Sigui el que pensis, estigues segur del que penses; sigui el vulguis, estigues segur del que vols; sigui el que sentis, estigues segur del que sents.
    (en anglès) Whatever you think, be sure it is what you think; whatever you want, be sure that is what you want; whatever you feel, be sure that is what you feel.
* Els poetes immadurs imiten; els poetes madurs roben.
    (en anglès) Immature poets imitate; mature poets steal.
       Philip Massinger, 1920.
* L'autèntica poesia pot comunicar abans de ser entesa.
    (en anglès) Genuine poetry can communicate before it is understood.
       Dante, 1929.
* Només aquells que s'arrisquen molt, poden descobrir fins a on es pot arribar.
    (en anglès) Only those who will risk going too far can possibly find out how far one can go.
       Pròleg del llibre Transit of Venus: Poems de Harry Crosby, 1931.
* L'èxit és relatiu.
    (en anglès) Success is relative.
       The Family Reunion, 1939.
* No hem de deixar d'explorar / i al final de la nostra exploració / arribarem allà on hem començat / i coneixerem el lloc per primera vegada.
    (en anglès) We shall not cease from exploration / and the end of all our exploring / will be to arrive where we started / and know the place for the first time.
       Four Quartets. Little Gidding, 1942.

## Referències

* ↑ R. Meyers, Robin. With Ears to Hear: Preaching as Self-Persuasion. Wipf and Stock Publishers, 2007, p. 117. ISBN 9781556356308.
* 1 2 Arróniz Hidalgo, 1997.
* 1 2 3 4 5 «11 Beautiful T.S. Eliot Quotes». The Huffington Post, 26-09-2013. Arxivat de l'original el 1380416415. [Consulta: 18 desembre 2013].
* 1 2 3 Rawson; Miner, 2006.

## Bibliografia

* Arróniz Hidalgo, José-Guillermo. Diccionari de citacions i frases de renom. Barcelona: Claret, 1997. ISBN 8482971379.
* Rawson, Hugh; Miner, Margaret (eds.). The Oxford dictionary of American quotations. Oxford ; New York: Oxford University Press, 2006. ISBN 9780195168235.
# Tibi

Tibi és un municipi del País Valencià, de la comarca de l'Alcoià.

## Dites populars

* El ferrer de Tibi, ferrant ferrant perdé l'ofici.(Val., Alcoi)
* Els de Tibi sols pecaren baix pena de quaranta fesos.
* Ibi, Tibi i Castalla, tots són una canalla.
* Ibi, Tibi, Onil i Castalla, els quatre pobles de la faramalla (o de la morralla).(val.)
    (var.) Ibi, Tibi, Onil i Castalla, gent de mala calanya.(val.)
    (var.) Ibi, Tibi, Onil i Castalla, quatre pobles de mala canalla.(val.)
* Mateix té Ibi que Tibi.
* Primer és Ibi que Tibi.(val.)
* Tibi, Tibi, carreret i mig, magranetes agres i farinetes de panís.

## Frases fetes i locucions

* Semblar el ferrer de Tibi, que ferrant, ferrant, va perdre l'ofici.
          Estar aturat sense fer cap activitat.

## Referències

* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «ferrer». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 4 Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 4 5 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Ibi». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 6 octubre 2024].

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Tibi - Lloc web oficial
# Tigre

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
El tigre (Panthera tigris) és un mamífer de la família dels felins, dels quatre "grans felins" del gènere Panthera.

## Citacions

* O, més cruel que tigre, més superba que leona! Si de tu no has piatat, com te doldràs dels estranys? Si a la tua bellea no perdones, qui trobarà en tu misericòrdia? E, si de dos mals lo menor és de elegir, qual serà l'altre, si la mort per menor elegexes?
       Lamentació de Mirra, filla de Cínaras, vers 1458-1465. — Joan Roís de Corella
* Quan un home vol matar un tigre, l'anomena esport; quan el tigre el vol matar, en diu ferocitat. La diferència entre Crim i Justícia no és tan gran.
    (en anglès) When a man wants to murder a tiger he calls it sport: when the tiger wants to murder him he calls it ferocity. The distinction between Crime and Justice is no greater.
       Maxims for Revolutionists, 1903. — George Bernard Shaw
* En el passat, aquells que insensatament cercaven el poder cavalcant al llom d'un tigre acabaren dins d'ell.
    (en anglès) In the past, those who foolishly sought power by riding the back of the tiger ended up inside.
       Discurs inaugural com a president dels Estats Units d'Amèrica, 20 de gener de 1961. — John Fitzgerald Kennedy

## Embarbussaments

* Tres tristos tigres corren per la selva.
* Un tigre, dos tigres, tres tigres.

## Frases fetes i locucions

* Tenir cor de tigre.
          Esser molt cruel

## Referències

* ↑ Martos, 2001, p. 179.
* ↑ Shaw, Bernard. Maxims for Revolutionists. Cambridge, Mas.: The University Press, 1903 [Consulta: 28 setembre 2014].
* ↑ Kennedy, John F. «John F. Kennedy's Inaugural Address» (en anglès). Washington: United States Federal Government, 20-01-1961. [Consulta: 12 abril 2012].
* 1 2 Quan dic, dic, dic: recull d'embarbussaments. Barcelona: Salvatella, 1993. ISBN 8472107396.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Tigre». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Martos, Josep Lluís. Les proses mitològiques de Joan Roís de Corella. Alacant: Institut Interuniversitari de Filologia Valenciana, 2001. ISBN 9788484152798.
# Campos

Campos és una vila i municipi mallorquí situat al sud de l'illa, a la comarca de Migjorn.

## Dites populars

* A Campos, campanes noves i es campanar esbucat i Son Julià espadat perquè robava garroves.
    (var.) A Campos, campanes noves i es campanar, esbucat, o esquerdat.
* A Campos, quan hei ha eixut se comanen a Sant Blai, i noltros en aquest ball encara no hem begut.
* A Campos ses campaneres que no han on fer es jornal se tanquen dins es corral i bramen com a someres.

## Referències

* 1 2 3 Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.
* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor «Refranys dels pobles dels Països Catalans». Estudis Romànics, Vol. 38, (2016), pàg. 269-274 [Consulta: 31 març 2024].

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Campos - Lloc web oficial
# Camí

Un camí, via, viaró, sender, corriol, caminal, callís, tirany o carrerany és una línia de terreny més o menys ample que va d’un indret a un altre i que permet (de manera natural o construïda) transitar-hi.

## Dites populars

* A camí llarg, pas de pardalet.
* A poc a poc anirem lluny.
* Abans de la casa mira el veí, i el company, abans del camí.
* Alls i vi fan fer bon camí.
* Amb escudella i bon vi, no et faci por el camí.
* Amb pa i vi es fa camí, amb sal i aigua una muntanya.
* Fent camí s'arriba a la fi.
* No hi ha camí que no tingui fi.
* No sempre la drecera és el camí més curt, ni el millor camí és el més curt.
* Passa la gent pel camí, com l'aigua pel vent del molí.
* Qui caminant porta pressa, en camí pla ensopega.

## Referències

* 1 2 3 4 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 1 octubre 2024].
* 1 2 3 4 5 Víctor Pàmies i Riudor. «300 dites i refranys que faran història». Arxivat de l'original el 1568014282. [Consulta: 27 gener 2015].
* ↑ Pàmies, Víctor. «Refranyer temàtic». L'autor. Arxivat de l'original el 1482295780. [Consulta: 31 gener 2017].
* ↑ Vila i Medinyà, 2010, p. 481-495.

## Bibliografia

* Vila i Medinyà, Pep «Un recull de modismes empordanesos recollits pel folklorista reusenc Cels Gomis Mestres (Figueres, 1883)». Annals de l'Institut d'Estudis Empordanesos, 41, (2010), pàg. 481-495. DOI: 10.2436/20.8010.01.46.
# Canals (Costera)

Canals és una població de la comarca de la Costera, al País Valencià.

## Dites populars

* Els de l'Alcúdia, morralla, i els de Canals, canalla.
* En Canals hi ha Sant Antoni, el la Torre, Santa Creu, en Muntesa, Santa Espina, i en Vallés, Sant Bartomeu.
* En Quatretonda, la ronda, i Benigani el pollós, Xàtiva la socarrada i Canals el mentirós.
* En vano és en Montesa que làigua reste, mentre siga empresari en Canals el mestre, que si no plou, arredant el teatre rega el Pla Nou.
* L'Alcúdia de Crespins, poquets i roïns, Canals, bords i criminals.

## Referències

* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 161, Vol. 5. Sector central interior.
* 1 2 3 Sanchis Guarner, 1983, p. 162, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 6 octubre 2024].

## Bibliografia

* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Canals - Lloc web oficial
# Canelons

Els canelons és un plat de pasta d'origen italià que deu el seu nom a la forma en la que es presenta. L'ingredient principal és la pasta de forma quadrada, que un cop cuita s'enrotlla entorn del farcit triat (carn, verdures, peix, i altres) adoptant una forma tubular.

## Dites populars

* Més canelons i menys tovallons.

## Referències

* ↑ Castells, 2016.

## Bibliografia

* Castells, Marta. Vegana i catalana: la cuina de tota la vida sense ingredients d'origen animal. Barcelona: Viena, 2016. ISBN 9788483308868.
# Campins

Campins és un municipi de la comarca del Vallès Oriental.

## Dites populars

* Els de Campins, dels diables són cosins.
* El sastre de Campins cosia de franc i hi posava el fil.

## Referències

* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Sevilla Muñoz, J.; Zurdo Ruiz-Ayúcar, M.I.T. (dir.). «Refranero multilingüe». Madrid: Instituto Cervantes (Centro Virtual Cervantes), 2009. [Consulta: 12 octubre 2024].

## Enllaços externs

* Portal de l'Ajuntament de Campins
# Canari

El canari (Serinus canaria) és un petit ocell cantador, membre de la família Fringillidae. És originari de les Illes Canàries (d'on prové el seu nom) i de l'Arxipèlag de Madeira i les illes Açores.

## Dites populars

* A Vic capellans, llonganisses, canaris i pa de pessic.
    (var.) Vic, la ciutat de les quatre ces: canaris, coloms, capellans i campanes.
* Qui cria fills, cria canaris.

## Frases fetes i locucions

* Cantar com un canari.(Mall., Men.)
          Cantar amb molt de delit
* Engabiar el canari.
          Copular.
* (Ésser) més xalest que un canari.
          (Ésser) molt alegre i delitós.
* Menys carn que un ditet de canari.
          Ésser una persona molt prima, també s'utilitzen per descriure els animals que no tenen molta carn.
* Mudar l'aigua al canari.(Val., Mall.)
    (var.) Canviar l'aigua al canari.
          Orinar
* No cantar-li (a un home) el canari.
          Ésser impotent.
* Tenir un cervell de canari.
          (Ésser una) persona gairebé sense enteniment.
* Tenir uns collons de canari.
          Ésser covard.
* Treure el canari a la fresca.
          Preparar-se per orinar o copular.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 Carretero Serra, 2022.
* 1 2 3 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Canari». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 24 setembre 2024].
* ↑ Espinal, 2006.

## Bibliografia

* Carretero Serra, Andreu. Els Noms dels ocells en el llenguatge popular català. Barcelona: Cossetània, 2022 (El Tinter (Cossetània) ; 174). ISBN 9788413562308.
* Espinal, Maria Teresa. Diccionari de sinònims de frases fetes (en català). 2a ed. Barcelona: Universitat Autònoma de Barcelona. Servei de Publicacions; Publicacions de la Universitat de València; Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2006. ISBN 84-490-2441-2.
# Canet de Mar

Canet de Mar és un municipi català de la comarca del Maresme.

## Citacions

* A Calella, la botella, a Sant Pol el flabiol, a Canet el tamborino i a ballar de sol a sol.
* A Canet bé s'hi està, si s'hi està poquet.
* A Canet, com a tot indret, no hi ha un pam net.
* A Canet, la casa bruta i el carrer net.
* Misericòrdia de Canet, providència del mariner.

## Referències

* 1 2 Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.
* 1 2 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Trepat, Josep-Anton. Refranys de vora mar. Barcelona: Noray, 1995. ISBN 8474860881.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Canet de Mar - Lloc web oficial
# Campmany

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
Campmany, oficialment i impròpiament anomenat Capmany, és un municipi català de la comarca de l'Alt Empordà.

## Dites populars

* A Campmany emboten pega.
* A Capmany se fan naps; a Peralada, carbasses, y a Vilabertran, pebrots, auberginies y tomàtechs.
* A Campmany són pegueters, vesc i pega, vesc i pega; a Campmany són pegueters, vesc i pega i no res més.

## Referències

* 1 2 Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.
* ↑ Vila i Medinyà, 2010, p. 481-495.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Vila i Medinyà, Pep «Un recull de modismes empordanesos recollits pel folklorista reusenc Cels Gomis Mestres (Figueres, 1883)». Annals de l'Institut d'Estudis Empordanesos, 41, (2010), pàg. 481-495. DOI: 10.2436/20.8010.01.46.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Campmany - Lloc web oficial
# Camprodon

Camprodon és un municipi català de la comarca del Ripollès.

## Dites populars

* A Camprodon, fan el burro i no en són.
    (var.) Els de Camprodon fan el toix i no ho són.
* A Camprodon, tots en són.
          Segons la font, el mot elidit és lladres.
* A Llanars toquen a missa, a Camprodon ja han tocat, Vilallonga l'ha mig dita, Setcases ja han acabat.
* A Setcases tots són lladres, a Tragurà algun n'hi ha, a Vilallonga tot en ronda, a Llanars a cada pas, a Camprodon tots en són i a Molló fins el rector.
    (var.) A Setcases tots són lladres, a Molló fins el rector, a Vilallonga tot en ronda i a Camprodon tots ne són.
* Bon dia tot el món menos els de Camprodon, que tots són gitanos.
* Camprodon, la millor terra del món.
* Llampecs a Camprodon, pluja abundor.
    (var.) Llampecs a Camprodon, pluja a trompons.

## Corrandes

* Corrandes son corrandes / Y corrandes son cansons / Val mès una nina d'Arles / Que quatre de Camprodon.

## Referències

* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Camprodon». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 4 5 Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.
* 1 2 Amades i Gelats, 2001, p. 72-73.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Amades i Gelats, 1938, p. 30-31.
* ↑ Vidal, 1885, p. 8.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Amades, Joan. Llibre del temps que fa. Barcelona: La Neotípia, 1938 (Primer llibre de les set sivelles).
* Amades, Joan. Geografia popular (Ed. facsímil) (en català). Barcelona: Edicions El Mèdol, 2001 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 6). ISBN 8495559293.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Vidal, Pierre. Cansoner catala de Rosselo y de Cerdanya. Corrandes. Perpignan: A. Julia, 1885.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Camprodon - Lloc web oficial