OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cosí

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
Un cosí o cosina és el fill/a dels oncles i les ties, és a dir, els descendents dels germans dels pares.

## Dites populars

* Com més cosins, més endins.
* Cosins tercers, a prop de res.
* El burro y el ignorant son fills de cosins germans.
* El raïm li diu al vi: vine cap ací, cosí
* Els de Campins, dels diables són cosins.

## Referències

* 1 2 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Cosí». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Alberola, Estanislau. Refraner Valencià. València: Arte y Letras, 1928.
# Corrupció

La corrupció és l'acció de corrompre, alterar, modificar un ideal o un estat.

## Citacions

* Hi ha dues classes de corrupció: quan el poble no respecta les lleis, i quan el poble és corromput per les lleis.
    (en francès) Il y a deux genres de corruption: l'un, lorsque le peuple n'observe point les lois; l'autre, lorsqu'il est corrompu par les lois.
       De l’esprit des Lois. Llibre VI. Cap. XII. De la puiſſance des peines., 1748. — Montesquieu
* La corrupció dels costums és mortal per a les repúbliques, i útil per a les tiranies i monarquies absolutes. Això sol és suficient per jutjar aquests dos sistemes de govern.
    (en italià) La corruttela de' costumi è mortale alle repubbliche, e utile alle tirannie e monarchie assolute. Questo solo basta a giudicare della natura e differenza di queste due sorte di governi.
       Zibaldone di pensieri, 1898-1900. — Giacomo Leopardi
* S'ha de resistir a la corrupció no solament abans de contemplar-la, sinó fins i tot abans de saber el que és.
       — William Faulkner

### Corrupció política

* El pitjor de les lleis dolentes és que contribueixen a formar homes, pitjor que elles, encarregats d'executar-les.
       — Aristòtil
* Un estat molt corrupte té moltes lleis.
    (en llatí) Corruptissima re publica plurimae leges.
       Annals. — Corneli Tàcit
* El dany que ve d'un mal príncep és incalculable: una, pel mal que fa; l'altra, pel bé que podria fer i que no fa.
       Llibre de les bèsties. — Ramon Llull
* En temps de corrupció és quan es fan més lleis.
       — Étienne Bonnot de Condillac
* La corrupció és inherent a tot estat.
       — Ralph Waldo Emerson
* La corrupció no és del sistema, sinó que és el sistema.
       Ara, 8 de febrer de 2013. — David Fernàndez i Ramos

## Referències

* 1 2 3 4 Arróniz Hidalgo, José-Guillermo. Diccionari de citacions i frases de renom. Barcelona: Claret, 1997. ISBN 8482971379.
* 1 2 Bolinches, Antoni. Mil pessics de saviesa : antologia de citacions que inviten a pensar. Barcelona: Mina, 2005. ISBN 8496499340.
* ↑ Peris i Juan, Antoni. Diccionari de locucions i frases llatines. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2001. ISBN 8441208786.
* ↑ Llull, Ramon. Llibre de les bèsties. Barcelona: Hermes, 1999 (Biblioteca Hermes. Clàssics catalans ; 1. Narrativa). ISBN 84-8287-400-4.
* ↑ «David Fernàndez, a Mònica Terribas: "La corrupció no és del sistema, sinó que és el sistema"». Ara, (08-02-2013) [Consulta: 9 febrer 2013].
# Corto Maltès

Corto Maltès (Corto Maltese, en la versió original) es un personatge de ficció creat pel dibuixant italià Hugo Pratt, el 1967.

## Citacions

* Un dia et mataré Corto Maltès.
          Font: Hugo Pratt. Corto Maltès La balada de la mar salada. Pàgina 60.
* El millor que podeu fer tu i Caïm, és quedar-vos al meu costat, porto bona sort.
          Font: Hugo Pratt. Corto Maltès La balada de la mar salada. Pàgina 91.
* Quina noia més maca, oi que sí? Llàstima que ja siguem una mica massa vells perquè ens prenguin seriosament, no ho veieu així?
          Font: Hugo Pratt. Corto Maltès La balada de la mar salada. Pàgina 96.
* Aturar-se així en el passat, és com guardar un cementiri.
          Font: Hugo Pratt. Corto Maltès La balada de la mar salada. Pàgina 165.
* Penso que les dones serien meravelloses si puguessim caure només en els seus braços sense caure també en les seves mans.
          Font: Hugo Pratt. Corto Maltès El mar d'or. Un aguila a la jungla. Pàgina 44.

## Diàlegs

* Monjo: I tu Corto Maltès, has perdut una goleta i l'autoritat sobre els teus homes! Per què?
Corto Maltès: Una qüestió de faldilles senyor!...I d'altra banda, l'autoritat es guarda fins al moment en que un es veu obligat a exercir-la...
          Font: Hugo Pratt. Corto Maltès La balada de la mar salada.
* Corto Maltès: Ei! però quin goig que fas! em fas pensar en un tango d'Arola que vaig sentir al cabaret "Parda Flora", a Buenos Aires.
Pandora: Que potser hi havia algú que s'assemblava a mi? Corto Maltès: No, es precisament perquè no t'assembles a ningú que hauria volgut trobar-te sempre... a qualsevol lloc... Pandora: No vindré amb tu Corto Maltès! Corto Maltès: Ja ho sé!... Adéu Pandora!
          Font: Hugo Pratt. Corto Maltès La balada de la mar salada.
* Marianna: Digues Rasputin, tu que el coneixes bé, no ha estat mai enamorat aquest home?
Rasputin: Si! Potser si, fa molt temps...D'una noia molt maca que patia de misoneisme. No va passar res. Diàleg descoratjador, parlaven poc, es miraven molt... i no es tocaven mai...
          Hugo Pratt. Corto Maltès La casa dorada de Samarkanda.

## Referències

* Pàgines oficial de Corto Maltès
# Teresa Boronat i Fabra

Teresa Boronat i Fabra, coneguda artísticament com a Teresina Boronat, (Sant Andreu de Palomar, 1904 - Sant Antoni de Calonge, 11 de març de 1983) fou una ballarina, coreògrafa i professora de dansa clàssica.

## Citacions

* No puc deixar de dansar perquè, a més a més de delectar-m'hi, les cames se me n'hi van... i el teatre ha d'ésser per a mi un complement de les meves aspiracions i un sedant per el meu esperit, qui admira i es complau en neguitejar-se davant d'aquells tipus i escenes que els mestres del nostre teatre han enriquit de racialitat.
       Revista d'Olot, juliol de 1928.

## Referències

* ↑ «Les nostres dansarines. Teresina Boronat». Revista d'Olot, Any III, Núm. 31-32-33, (juliol-agost-setembre 1928), pàg. 48-49 [Consulta: 7 desembre 2023].
# Teresa de Jesús

Teresa de Jesús (Gotarrendura, Àvila, 28 de març de 1515 — Alba de Tormes, 4 d'octubre de 1582), nom de religió de Teresa de Cepeda y Ahumada, fou una monja carmelita i escriptora mística castellana. També és coneguda com Santa Teresa de Jesús o Santa Teresa d'Àvila. Considerada com a santa per l'Església Catòlica, se celebra la seva festivitat el 15 d'octubre.

## Citacions

* Visc sense viure en mi, i tan alta vida espero, que moro perquè no moro.
    (en castellà) Vivo sin vivir en mí, / y tan alta vida espero, / que muero porque no muero.

## Dites populars

* Cera per Santa Teresa, porc i llard per Sant Martí i gallines per Nadal.
* Per Santa Teresa, lo blat estesa; per Santa Caterina, del blat que no sigui sembrat fes-ne farina.
* Per Santa Teresa, ocells a la vesca.
* Per Santa Teresa, planta l'ametlla.
* Per Santa Teresa, sembra a tesa.
    (var.) Per Santa Teresa, sembra o tesa.
* Per Santa Teresa, sembra de pressa.
* Per Santa Teresa, ton blat estesa.
* Santa Teresa, moixonera.

## Referències

* ↑ Teresa de Jesús. Escritos de Santa Teresa. Madrid: M. Rivadeneyra, 1861 [Consulta: 31 agost 2014].
* 1 2 3 Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 4 Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any. Vol. V. Tardor. Barcelona: Salvat, 1956.
* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Teresa de Jesús». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
# Terenci Moix

Terenci Moix, pseudònim de Ramon Moix i Meseguer, (Barcelona, 5 de gener de 1942 - Barcelona, 2 d'abril de 2003) fou un novel·lista en català i castellà. Era germà de la també escriptora Anna Maria Moix i Meseguer.

## Citacions

* De vegades, encara et desitjo. Potser ara mateix.
       El dia que va morir Marilyn, 1969.
* Quan vaig guanyar el Víctor Català era molt conscient que allò o m'ho inflava publicitàriament jo o no m'ho inflava ni Cristo [...] Aquí només es pot viure de la ploma amb les penques que tinc jo.
       Plomes catalanes contemporànies, 1980.
* Jo sempre m'envoltava de petites col·lectivitats femenines: les meves cosines, la meva mare, les meves ties, la meva iaia… I en canvi amb el meu germà i amb el meu pare, doncs no ho sé, tenia l'oportunitat d'anar al futbol. I una vegada que vaig anar al futbol me'n vaig anar a la meitat i em vaig clavar en un teatre.
       Entrevista concedida al programa Identitats de TV3, 8 de maig del 1985.
          Sobre la seva infantesa i la seva relació familiar.
* Tinc molt desenvolupat el sentit tràgic de la vida. El que passa és que soc una persona molt divertida i que m'agrada molt riure i passar-ho bé. Però el sentiment tràgic hi és molt arrelat.
       Entrevista concedida al programa Identitats de TV3, 8 de maig del 1985.
* La meva major influència humana ha estat Salvador Espriu. A nivell d'estructura [literària], sempre he tingut un pejant per la literatura anglosaxona. Es pot dir que la persona que més m'ha influït —i que naturalment els crítics no han notat perquè per això estan, per no notar les coses oi?— són Henry James i després Stendhal.
       Entrevista concedida al programa Identitats de TV3, 8 de maig del 1985.

## Referències

* ↑ «Postals literàries». Departament de Cultura. Arxivat de l'original el 1554159177. [Consulta: 1 abril 2019].
* ↑ Pagès Jordà, Vicenç «Els joves s'han fet grans». El Punt Avui (Cultura), (31-01-2014) [Consulta: 1 febrer 2014].
* 1 2 3 «Terenci Moix», 08-05-1985. [Consulta: 10 abril 2023].
# Teresa de Calcuta

Santa Teresa de Calcuta (Uskub, Imperi Otomà —actual Skopje, Macedònia—, 26 d'agost de 1910 — Calcuta, Índia, 5 de setembre de 1997), de nom secular Agnes Gonxha Bojaxhiu, fou una monja catòlica d'ètnia albanesa, naturalitzada índia, que fundà la congregació de les Missioneres de la Caritat a Calcuta el 1950. Va rebre el Premi Nobel de la Pau l'any 1979. És venerada com a santa per l'Església Catòlica Romana, se celebra la seva festivitat el 5 de setembre.

## Citacions

* És bonic veure els pobres acceptar la seva sort. Pateixen com Crist a la seva passió. El món guanya molt amb el seu sofriment.
    (en anglès) There is something beautiful in seeing the poor accept their lot, to suffer it like Christ's passion. The world gains much from their suffering.
* Per mi, les nacions que han legalitzat l'avortament són les nacions més pobres.
    (en anglès) To me the nations who have legalized abortion, they are the poorest nations.
       Discurs d'acceptació del Premi Nobel de la Pau (Universitat d'Oslo), 10 de desembre de 1979.
* El més gran destructor de la pau d'avui dia és és l'avortament, perquè és una guerra, una matança i un assassinat de la pròpia mare.
    (en anglès) The greatest destroyer of peace today is abortion, because it is a direct war, a direct killing – direct murder by the mother herself
       Conferència del Premi Nobel de la Pau (Universitat d'Oslo), 11 de desembre de 1979.
          Frase també citada al discurs del National Prayer Breakfast, el 3 de febrer de 1994
* L'amor comença a casa.
    (en anglès) Love begins at home.
       Conferència del Premi Nobel de la Pau (Universitat d'Oslo), 11 de desembre de 1979.
* La santedat no és un luxe d'uns quants; es tracta d'un deure, vostre i meu.
    (en anglès) Holiness is not the luxury of the few; it is a simply duty, for you and for me.
       Discurs al National Prayer Breakfast, patrocinat pel Senat dels Estats Units i la Cambra de Representants, 3 de febrer de 1994.

## Referències

* 1 2 Otero; Giménez, 2018, p. 53-57.
* ↑ «Transcript of Mother Teresa´s Acceptance Speech». Nobelprize.org. [Consulta: 29 abril 2017].
* 1 2 «Mother Teresa - Nobel Lecture». Nobelprize.org. [Consulta: 29 abril 2017].
* ↑ «An address at the National Prayer Breakfast». ewtn.com. Eternal Word Television Network. [Consulta: 29 abril 2017].

## Bibliografia

* Otero, Malcolm; Giménez, Santi. Il·lustres execrables. Barcelona: Rosa dels Vents, 2018. ISBN 9788416930722.
# Terenci

Publi Terenci Àfer [Publius Terentius Afer] (Cartago, ~195 aC — Estimfal, Arcàdia, ~159 aC) fou un comediògraf llatí.

## Citacions

* Ja que no és possible el que vols, vulgues el que és possible.
* Tot el que els amics tenen ho comparteixen.
    (en llatí) Amicorum communia omnia.
       Germans. § 804.
* Això escau al pare: acostumar el fill a obrar bé pel seu propi impuls, més que no pas per por dels altres.
    (en llatí) Hoc patrium est, potius consuefacere filium sua sponte recte facere quam alieno metu.
       Adelphoe.
* La complaença genera amics, la veritat genera odi.
    (en llatí) Obsequium amicos, veritas odium parit.
       Andria. Acte I.
* Quan tenim salut, donem bons consells als malalts fàcilment.
    (en llatí) Facile, cum ualemus, recta consilia aegrotis damus.
       Àndria. § 309.
* Les baralles dels amants són renovació de l'amor.
    (en llatí) Amantium irae amoris integratio est.
       Àndria. Acte 555.
* Sóc home, res del que és humà no m'és indiferent.
    (en llatí) Homo sum: humani nihil a me alienum puto.
       Heauton Timorumenos. Acte I.
* Tantes persones, tantes opinions.
    (en llatí) Quot homines, tot sententiae.
       Formias. Acte II, § 454.
* La fortuna ajuda els forts.
    (en llatí) Fortis fortuna adiuuat.
       Formias. § 203.

### Eunuc

* Sense Ceres ni Liber, Venus es refreda.
    (en llatí) Sine Cerere et Libero friget Venus.
       Eunuc. Acte IV.
          La cita equival a «Sense menjar ni beguda, no hi ha amor». Ceres és la deesa de la collita, Líber la denominació de Bacus, Déu del vi, i Venus, la deesa de l'amor
* El canvi és present en totes les coses.
    (en llatí) Omnium rerum uicissitudo est.
       Eunuc. § 276.
* Has confiat l'ovella al llop.
    (en llatí) Ovem lupo commisti.
       Eunuchus. Acte V.
* El que saps, no ho saps.
    (en llatí) Quod scis nescis.
       Eunuc. § 772.

## Referències

* ↑ Torralba, 2009.
* 1 2 3 4 Erasme de Rotterdam, 2018.
* 1 2 3 4 5 6 Peris i Juan, 2001.
* ↑ Escolà, 1997, p. 77-129.
* ↑ Gómez Llauger; Serra Casals, 2014, p. 35-36.

## Bibliografia

* Erasme de Rotterdam. No puc no parlar. Girona: Edicions de la ela geminada, 2018. ISBN 9788494856129.
* Escolà Tuset, Josep M. Diccionari de llatinismes i expressions clàssiques. Barcelona: Edicions 62, 1997 (El Cangur ; 235). ISBN 8429742786.
* Gómez Llauger, Núria; Serra Casals, Enric. 100 llatinismes més vius que mai. Barcelona: Cossetània Edicions, 2014. ISBN 9788490342299.
* Peris i Juan, Antoni. Diccionari de locucions i frases llatines. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2001. ISBN 8441208786.
* Torralba, Francesc. Paraules per ser feliç. Badalona: Ara Llibres, 2009. ISBN 9788492552702.
# Teresa Arroniz i Bosch

Teresa Arroniz i Bosch (Cartagena, 15 d'octubre de 1827-Madrid, 1890) va ser una escriptora i periodista espanyola.

## Citacions de l’autora

* «Faci-ho sempre amb tant d'encert, i farà fàcil l'impossible, segur el triomf i estable el poder.»
    (en castellà) «Hágalo siempre con tanto acierto, y hará fácil lo imposible, seguro el triunfo y estable el poder.»
       Fragment de “El testamento de D. Juan I”, 1855.
          El testamento de D. Juan I

## Citacions sobre l’autora

* «L'autora narra amb gran habilitat una apassionant història en la qual s'entrecreuen interessos polítics i amors desgraciats. El gran encert de Teresa Arróniz és haver creat una novel·la en la qual els fets històrics no són un mer pretext, sinó que formen part substancial de la mateixa i que s'expliquen per sobre de la informació documental, per les motivacions íntimes dels seus personatges. Fusió esplèndida, en definitiva, entre història i ficció. »
    (en castellà) «La autora narra con gran habilidad una apasionante historia en la que se entrecruzan intereses políticos y amores desgraciados. El gran acierto de Teresa Arróniz es haber creado una novela en la que los hechos históricos no son un mero pretexto, sino que forman parte sustancial de la misma y que se explican por encima de la información documental, por las motivaciones íntimas de sus personajes. Fusión espléndida, en definitiva, entre historia y ficción.»
       Fragment de la introducció de l'article de "El testament de D. Juan I", novel·la històrica d'una escriptora oblidada: Teresa Arróniz i Bosch de Mª dels Àngels Ayala.
          Edición digital a partir de Anales de Literatura Española, núm. 23 (2011), Alicante, Universidad, Departamento de Literatura Española, pp. 363-379

## Referències

* ↑ El testamento de Don Juan I / T. Arróniz y Bosch. Bublioteca Virtual Miguel de Cervantes
* ↑ "El testamento de D. Juan I", novela histórica de una escritora olvidada: Teresa Arróniz y Bosch / Mª de los Ángeles Ayala. Biblioteca Virtual Miguel de Cervantes .Consultat 23 d'abril de 2016
# Teresa Gimpera i Flaquer

Teresa Gimpera i Flaquer (Igualada, Anoia, 21 de setembre de 1936), coneguda en els seus inicis artístics com a Gim, és una exmodel i actriu de cinema, televisió i teatre catalana.

## Citacions

* Recordo les primeres eleccions. Poder votar, quina emoció. Jo ho vaig fer per Pujol: empenyia la família. Després sempre he votat socialista. Ara estic una mica decebuda, però cal seguir votant.
    (en castellà) Recuerdo las primeras elecciones. Poder votar, qué emoción. Yo lo hice por Pujol: empujaba la familia. Luego he votado siempre socialista. Ahora estoy un poco decepcionada, pero hay que seguir votando.
       29 juny 2010.
* Em deprimia despullar-me sense raó a pel·lícules casposes. No era per vergonya. Era per la merda de cinema que era. No em venia de gust ensenyar el cul tota l'estona en aquell cinema.
    (en castellà) Me deprimía desnudarme sin ton ni son en películas casposas. No era por pudor. Era por la mierda de cine que era. No me apetecía enseñar el culo todo el tiempo en aquel cine.
       29 juny 2010.
* Tenia un cos que llavors no existia a Espanya, amb aquell aire de nòrdica; era guapa i estava plena de complexos; Colita diu que quan entrava a un restaurant cruixien les vèrtebres de tots els homes.
    (en castellà) Tenía un cuerpo que entonces no existía en España, con aquel aire de nórdica; era guapa y estaba llena de complejos; dice Colita que cuando entraba en un restaurante crujían las vértebras de todos los hombres.
       29 juny 2010.
* Veure la independència seria una festassa, però això no serà tan ràpid.
       Entrevista diari Ara, 8 de novembre de 2012.
* […] un dia vaig anar a buscar al meu primer marit, que treballava a l'editorial Seix Barral i algú del departament de publicitat em va proposar fer una foto per un calendari. Vaig fer una prova i allà va començar tot.
    (en castellà) un día fui a buscar a mi primer marido que trabajaba en la editorial Seix Barral y alguien del departamento de publicidad me propuso hacer una foto para un calendario. Hice una prueba, les gustó y ahí empezó todo.
       Vanity Fair, 25 de març de 2016.
* Vaig acabar essent la noia de la tele: tothom em reconeixia pel carrer però ningú sabia com em deia.
    (en castellà) Acabé siendo la chica de la tele: todos me reconocían por la calle pero nadie sabía cómo me llamaba.
       Vanity Fair, 25 març 2016.
* Ni tan sols em veia guapa i ara quan miro fotos antigues meves reconec que era guapíssima, però llavors jo era molt insegura.
    (en castellà) Ni tan siquiera me veía guapa y ahora cuando miro fotos antiguas mías reconozco que era guapísima, pero entonces yo era muy insegura.
       Vanity Fair, 25 març 2016.

## Referències

* 1 2 3 «Teresa Gimpera: «Me deprimía desnudarme por eso dejé el cine» Leer más: Teresa Gimpera: «Me deprimía desnudarme por eso dejé el cine»». La Razón, (29-06-2010) [Consulta: 18 octubre 2016].
* ↑ «Teresa Gimpera: "Veure la independència seria una festassa, però això no serà tan ràpid"». Ara. [Consulta: 18 octubre 2016].
* 1 2 3 Alcón, Isabel «Teresa Gimpera: "Fuimos los rompedores en este país gris y feo"». Vanity Fair, (25-03-2016) [Consulta: 18 octubre 2016].
# Alboraia

Alboraia és un municipi valencià que es troba en la comarca de l'Horta Nord.

## Dites populars

* A Alboraia, filla meua, no vages a festejar, que et faran el dot en xufes i hauràs de rosegar.
* A Alboraia, mare meua, me'n tinc que anar a casar, que em paguen el dot en xufes i tindré què rosegar.
* Alboraia, gran com és, pareix un corral de vaques; Almàssera és xicoteta, però allí hi han xiques guapes.
* Alboraia, xufera.
          Es refereix al cultiu més característic de la zona: la xufa.
* D'Alboraia hasta Espioca, de Mislata al meu sequiol, va tocant una pavana Pep de l'Horta en caragol.
          Fa referència a Pep de l'Horta, un guerriller valencià durant la invasió de Napoleó que cridava a la sublevació als llauradors amb un caragol marí.
* De l'Horta soc llauradora, en Alboraia naixcuda, i cansada estic d'anar per als cucs a pelar fulla.
          fa referència a la industria domèstica tradicional del cuc de seda.
* Els d'Alboraia són granotes.
          Fa referència al treball als aiguamolls de la platja.
* Joano, cara de nano, ¿qui t'ha fet eixa muntera? - Una xixa d'Alboraia i una atra de l'Albufera.
* Llauradora d'Alboraia, torneu a vendre al Mercat, que l'alcalde diu que ara vos ho farà més barat.
          Fa referència a una vaga de venedors al mercat de València que es produí el 1882.
* Per a bons melons en Foios; en Alboraia, la col; Benimaclet per a peres, i per a raïm Puçol.
* Per arròs, en la Ribera; per a tomaques Gandia; per a un bon peix, en Altea, per a xufes, Alboraia.

## Referències

* 1 2 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 24 setembre 2024].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Sanchis Guarner, 1983, p. 50-51, Vol. 4. Sector central litoral.

## Bibliografia

* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* Web de l'Ajuntament d'Alboraia
# Alcalalí

Alcalalí, a voltes dit Alcanalí, és un municipi de la Marina Alta.

## Dites Populars

* A Alcanalí, beuen aigua i pixen vi.

## Referències

* ↑ Bertran Calvo, Vicent «Els pobles de la Marina parlen els uns dels altres: gentilicis i renoms». Butlletí Interior de la Societat d'Onomàstica, 94-95, (Octubre 2003), pàg. 62-63.

## Enllaços externs

* Alcalalí - Lloc web oficial