OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Zygmunt Bauman

Zygmunt Bauman (Poznań, 19 de novembre de 1925 - Leeds, 9 de gener de 2017) fou un sociòleg polonès de prestigi internacional, un dels màxims representants de la modernitat i la postmodernitat.

## Citacions

* Qüestionar les premisses que semblen inqüestionables del nostre mode de vida és el servei prioritari dels que hem de prestar als nostres descendents i a nosaltres mateixos.
       Globalització. Les conseqüències humanes, 2001, p. 37.
* En una època en que totes les grans idees han perdut credibilitat, la por d'un enemic fantasma és tot el que els queda als polítics per conservar el poder.
    (en anglès) In an age when all the grand ideas have lost credibility, fear of a phantom enemy is all the politicians have left to maintain their power.
       Temps líquids, 2007.
* La incertesa, principal causa d'inseguretat, és de lluny l'eina de poder més decisiva; de fet, és l'essència del poder.
       Conferència al Centre de Cultura Contemporània de Barcelona, 23 d'octubre de 2010.
* Cap cultura no pot exigir ni tenir dret a la subordinació, humilitat o submissió d'altra pel simple fet de la seva superioritat o caràcter progressiu.
    (en anglès) No culture can demand or be entitled to subservience, humility or submission on the part of any other simply on account on its own superiority or 'progressiveness'.
       Culture in a Liquid Modern World, 2011.
* Per assolir una convivència pacífica has de dialogar amb les persones que divergeixen de les teves idees, fins i tot amb les que odies. L'alternativa són les bales.
       Centre Cultural El Born (Barcelona), 6 de març de 2014.
* L'hospitalitat significa el dret d'un estranger a no ser tractat com un enemic quan arriba a la terra d'un altre [...]. Mentre l'estranger ocupi el seu lloc pacíficament, l'altre no pot tractar-lo amb hostilitat.
       Desconeguts a la porta de casa, 2016.

## Referències

* ↑ Sort, Josep; Boixareu, Rosa M.; Gomis, Clara; Navarro, Ángel-Jesús; Camacho, Antonio «Recensions». Ars Brevis, Núm. 7, (2001), pàg. 411–431. ISSN: 2339-9775 [Consulta: 9 gener 2017].
* ↑ Bauman, 2007.
* ↑ «El destí de la desigualtat social en la fase líquida de la modernitat / The Fate of Social Inequality in Liquid-Modern Times». Publicacions. Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CCCB). [Consulta: 10 gener 2017].
* ↑ Bauman, 2013, p. 37.
* ↑ Serra, Catalina «Bauman celebra la diversitat de la identitat europea». Ara, (07-03-2014) [Consulta: 5 gener 2017].
* ↑ «Bauman crida a la interdependència i a l’hospitalitat». Valors, actualitat. Associació Cultural Valors. [Consulta: 31 desembre 2016].

## Bibliografia

* Bauman, Zygmunt. La cultura en el mundo de la modernidad líquida. Madrid: Fondo de Cultura Económica, 2013. ISBN 9788437506975.
* Bauman, Zygmunt. Temps líquids. Barcelona: Viena Edicions, 2007. ISBN 9788483304433.
# Àgata de Catània

Santa Àgata o Santa Àgueda (Catània, Sicília, segle III — ?, segle III) fou una jove sicíliana, màrtir durant els primers temps del cristianisme a causa de la seva fe cristiana. És venerada com a santa per l'Esglèsia Catòlica. Se celebra la seva festivitat el 5 de febrer.

## Dites populars

* A Santa Àgueda, se planta l'alfàbrega; la xica garrida la té eixida; i la galana, trasplantada.
* Àgueda, vols venir a missa amb mi? No; d'ací tres dies, si.
* Broma baixa per Santa Àgata, senyal de pedregades a l'estiu.
* Neu per Santa Àgueda, al camp agrada.
* On per Santa Àgata hi ha boira, hi cauen pedregades.
* Per què no creixes, alfàbrega? Perquè no em va veure plantada Santa Àgata.
* Per Santa Àgata, cuida les arnes.
* Per Santa Àgata entra el sol a l'aigua.
* Per Santa Àgata planta l'alfàbrega; dama espavilada, ja la té sembrada; dama garrida, ja la té sortida, i la galana, trasplantada.
* Per Santa Àgata, pon l'ànega.
* Per Santa Àgata, sembra l'alfàbrega; dama polida ja la té eixida.
* Per Santa Àgueda, es casen els ocells, ells amb elles i elles amb ells.
* Per Santa Àgueda, l'hivern s'enfada.
* Per Santa Àgueda, la ceba sembrada ni que sigui dins la gelada.
* Per Santa Àgueda planta l'alfàbrega, que per Santa Margarida ja serà florida.
* Per Santa Àgueda, sembra l'alfàbrega; dama garrida, ja la té eixida.
* Per Santa Aguedeta, palpa el cul de la polleta; si no li trobes l'ou, torna-hi el dia nou.
* Per Santa Aguedeta, pren la boteta i vés a la vinyeta; si no hi vas a treballar, vés-hi a disfrutar.
* Per Santa Aguedeta, toca l'ou de l'oqueta; si no en té i ous no fa, ja te la pots menjar.
* Santa Àgata porta el fred dintre una saca.
* Si per Santa Àgata plou, el blat de moro creix tot sol.
* Si per Santa Àgueda plou, quaranta dies més d'hivern; si hi ha boira baixa, hi haurà pedregada.
* Si plou per Santa Àgata, plourà sis setmanes.
* Si vols tenir bon tomacar, per Santa Àgata l'has de sembrar.
* Talla la llenya per Santa Àgata, i mai més la veuràs cremada.

## Referències

* 1 2 3 4 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Agueda». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 Amades, 1982, p. 736-738.
* 1 2 3 Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 Correas Martínez; Gargallo Gil, 2003.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any (en català). Vol. I. Hivern. Barcelona: Salvat, 1982. ISBN 84-345-3673-0.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Correas Martínez, Miguel; Gargallo Gil, José Enrique. Calendario romance de refranes. Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 2003. ISBN 8483383942.
# Zhuo Wenjun

Zhuo Wenjun (en xinès 卓文君; fl. 150-115 aC) fou una poetessa xinesa de la dinastia Han, autora del Baitou yin (白头吟, Cançó de la Vellesa).

## Citacions
### Baitou yin (segle II aC)

* El nostre amor com la neu a les orgulloses muntanyes Brillava com la lluna enmig dels núvols.
    (en xinès) 皑如山上雪 皎若云间月。
* Bevem avui una copa de vi Demà anirem cadascú pel nostre camí Caminarem i anirem pel fossat reial Com les aigües que flueixen cap a l'est o l'oest.
    (en xinès) 今日 斗酒 会, 明 旦 沟 水头. 躞 蹀 御沟 上, 沟 水 东西 流.
* Per què he de sentir-me tan trista i desconsolada? I com una núvia apunt de plorar? Si em casés amb un sol cor, Fins i canós, no ens separaríem.
    (en xinès) 凄凄 复 凄凄, 嫁娶 不 须 啼. 愿 得 一心 人, 白头 不 相 离.
* Llargs, llargs poden ser els teus fils de pesca No pots agafar la cua de peix que brilla.
    (en xinès) 竹竿 何 袅袅, 鱼尾 何 筛 筛.
          «Cua de peix» refereix a una cosa que es bifurca.

## Referències

* 1 2 3 4 Minford, 2002, p. 957.

## Bibliografia

* Minford, John; Lau, Joseph S.M.. Classical Chinese literature : an anthology of translations.. New York; Chichester: Columbia University Press, 2002. ISBN 9789629960483.
# Zuzana Licko

Zuzana Licko, nascuda Zuzana Ličko, (Bratislava, Txecoslovàquia, 1961) és una dissenyadora gràfica i tipògrafa estatunidenca eslovaca.

## Citacions

* [...] jo era estudiant en el Departament de Disseny del Medi Ambient i Rudy era estudiant de fotografia. [...] Després de la universitat, tots dos vam fer tot tipus de treballs relacionats amb el disseny [...], quan el 1984 va ser llançada Macintosh, en vam comprar una i tot va començar a caure al seu lloc. [...] Ens va forçar a qüestionar tot el que havíem après sobre el disseny. [...] Rudy és més intuïtiu, jo sóc més metòdica. És com el Ying i el Yang. Aparentment va funcionar, i segueix funcionant.
    (en anglès) [...] I was an undergraduate at the College of Environmental Design and Rudy was a graduate student in photography. [...] After college we both did all sorts of design-related odd jobs. [...], in 1984 the Macintosh was introduced, we bought one, and everything started to fall into place. [...] It forced us to question everything we had learnt about design. [...] Rudy is more intuitive; I'm more methodical. Yin and yang. It seemed to click, and still does.
       Eye magazine, juny de 2002.
          Licko descriu la seua relació creativa amb el seu marit

## Referències

* ↑ Rubenstein, Rhonda «Zuzana Licko». Eye magazine, 11, 43, (juny, 2002) [Consulta: 11 desembre 2016].
# Àger

Àger és una vila i municipi de la comarca de la Noguera.

## Dites populars

* A Àger, galtes de beceroles i panxa de guitarró.
* A Àger, qui no tingui feina que no hi vagi.

## Referències

* 1 2 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 12 octubre 2024].

## Enllaços externs

* l'Ajuntament d'Àger - Lloc web oficial
# Pontils

Pontils és un municipi català de la comarca de la Conca de Barberà.

## Dites populars

* A Sant Magí s'hi ha d'anar de fadrí, a Montserrat de casat.
          En al·lusió al santuari de Sant Magí de Brufaganya

## Referències

* ↑ Arasa i Ferrer, Josep. «Paremiologia Tópica Penedesenca». El Barrinaire. l'autor. [Consulta: 28 gener 2019].

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Pontils - Lloc web oficial
# Pontós

Pontós és un municipi català de la comarca de l'Alt Empordà.

## Dites populars

* A Pontós tots són lladres i traïdors, fóra un, fóra dos, fóra l'Àngel de Pontós.
* Al poble de Pontós, bon menjar i alè espantós.

## Referències

* ↑ Vila i Medinyà, 2010, p. 481-495.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 13 setembre 2024].

## Referències

* Vila i Medinyà, Pep «Un recull de modismes empordanesos recollits pel folklorista reusenc Cels Gomis Mestres (Figueres, 1883)». Annals de l'Institut d'Estudis Empordanesos, 41, (2010), pàg. 481-495. DOI: 10.2436/20.8010.01.46.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Pontós - Lloc web oficial
# Pontons

Pontons és una localitat i municipi de la comarca de l'Alt Penedès.

## Dites populars

* A Vilafranca panarres, a Torrelles són les belles, a Pontons són els collons.

## Referències

* ↑ Arasa i Ferrer, Josep. «Paremiologia Tópica Penedesenca». El Barrinaire. l'autor, 19-10-2012. [Consulta: 8 abril 2017].

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Pontons - Lloc web oficial
# Pop

Un pop o polp és un cefalòpode de l'ordre Octopoda que habita en diferents hàbitats dels oceans, especialment en esculls coral·lins.

## Dites populars

* Benissa, polp o llissa.
* Es pop se torna a ses cames.(Mall.)
* Es pop mor a sa colàrsega.(Men.)
* Sa dona i es pop, tots dos, ben ablanits, són millors.(Mall.)
* Xàbia, poble de mar, qui no menga polp, menja calamar.

## Frases fetes i locucions

* Aferrar-se com un pop.(Bal.)
    (var.) Esser més aferradís que un pop.(Bal.)
          Ésser molt pesat, inoportú, etc.
* Estar més tupat que un pop.
          Estar molt cansat.
* Lleig com un pop
          Es diu d'una persona lletja
* Posar com un pop.
          Donar cops ben forts a algú.
* Tenir la cara com un pop.
          Tenir la cara molt grossa.

## Referències

* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 68, Vol. 3. Sector meridional.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «pop». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Bertran Calvo, Vicent «Els pobles de la Marina parlen els uns dels altres: gentilicis i renoms». Butlletí Interior de la Societat d'Onomàstica, Núm. 94-95, (Octubre 2003), pàg. 62-63.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.
# Poma

La poma és el fruit comestible de la pomera (Malus domestica), subglobós i poc o molt umbilicat a l'indret de la cua, de dimensions diverses, amb la pela groga, verda, vermellenca o bruna, i la polpa blanca, més o menys dolça i acídula, i amb el cor coriaci, que enclou les llavors. És un dels fruits d'arbre més cultivats del món.

## Dites populars

* Amb una poma cada dia, els metges s'estalviaria.
* De les peres i les pomes, les que callen són les bones.
* Filla d'hostaler i poma recadora maduren abans d'hora.
* Les pomes, totes cauen al seu temps.
* Menjar en dejú una poma, salut dóna.
* Pel setembre cull les pomes abans no vinguin les bromes.
* Perquè el dimoni la poma va ponderar, Eva se la va menjar.
* Qui menja pomes abans de Sant Joan, o les plora, o les plany, o les porta al ventre un any.
* Una poma cada dia, la millor medecina.
* Una poma mai és bona per tothom.
* Una poma podrida en fa podrir d'altres.
* Val més un gínjol a la mà que una poma a l'arbre.

## Frases fetes i locucions

* Estar sà com una poma.
          Estar molt sa
* Fer cara de pomes agres.
          Fer mala cara, estar malhumorat
* Guardar-se una poma per a la set
          Guardar-se les coses per a un cas de necessitats
* La poma de la discòrdia.
          Qualificat allò que pot ser origen d'una baralla.

## Endevinalles

* En què li sembla la poma al tren?
          En que no és pera (no espera)

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 4 5 6 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Poma». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Viladot-Puig, 2003.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «gínjol». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ «Poma». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 10 juny 2012].
* ↑ Amades, 2006, p. 39.
* ↑ Martí i Adell, 1991.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Refranys i dites (Ed. facsímil) (en català). Tarragona: L'Agulla de cultura popular, 2006 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 32). ISBN 8496294218.
* Martí i Adell, Cristòfol. Les nostres endevinalles. València: Edicions del Bullent, 1991 (Esplai juvenil, 5). ISBN 84-86390-40-0.
# Ponent

El ponent és el vent de l'oest i el punt cardinal per on es pon el Sol.

## Dites populars

* Any de ponent, any dolent.
    (var.) Vent de ponent, vent dolent.
    (var.) De ponent, ni gent ni vent.
    (var.) De ponent, ni bon vent ni bona gent.
    (var.) Amb vent ponent, no troba redossa sa gent.(Men.)
    (var.) Vent ponent, fa fugir tota sa gent.(Men.)
    (var.) El ponent, va deixar morir sa mare de talent.
    (var.) De ponent, ni aigua ni vent.
    (var.) De ponent, ni dona ni vent.
* Arc de Sant Martí a ponent, amarra la barca i vine-te'n.
* Calçada a ponent, si tarda no ment.
* De llevant o de ponent, de la dona sies parent.
* De ponent no hi corre torrent, i si hi corre, corre violent.
* El vent de ponent, mai és sa com la tramuntana.
* El vent de ponent, si triga, no ment.
* En vent ponent no troba redós sa gent.
* La mar de ponent és com el plor de les dones: manca el vent, manca la mar.
* Llevant té una filla casada a ponent, quan ell la va veure se'n torna plorant.
    (var.) Ponent té una filla casada a llevant, quan ell la va a veure se'n torna plorant.
* Ponent, aigua i vent.
* Ponent de vetllada, aigua assegurada.
* Ponent en terra banyada, pluja una altra vegada.
* Ponent, l'aigua freda i el vi calent.
* Ponent, pluja corrent.
* Ponent la mou, i llevant la plou.
* Si de ponent plou, les pedres mou.
* Sol en rogent, vent al ponent.(Altea)
* Vent de ponent de matí, trons a la tarda se sol dir.
* Vent de ponent, post el sol, post el vent.(La Garriga)
* Vent de ponent, vent de la fam.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «ponent». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 Rocas; Angelats, Vila, p. 43.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 Amades, 1938.
* ↑ Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Farnés, 1992-1999.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Llibre del temps que fa. Barcelona: La Neotípia, 1938 (Primer llibre de les set sivelles).
* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Farnés, Sebastià. Paremiologia catalana comparada. Barcelona: Columna, 1992-1999. ISBN 847809427X.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Rocas, Irene; Angelats, Rosa (ed.); Vila, Pep (ed.). Refranys i dites populars de Llofriu, recollides per Irene Rocas. [Palafrugell]: Arxiu Municipal de Palafrugell, 2004. ISBN 8492343249.
# Porco Rosso

Porco Rosso (紅の豚 , Kurenai no Buta)[1] és una pel·lícula japonesa d'anime dirigida per Hayao Miyazaki l'any 1992 sobre un pilot d'avions veterà de la I Guerra Mundial, que es dedica a fer de caça-recompenses atrapant pirates a la Mar Adriàtica.

## Citacions

[El capità Ferrari es retroba amb Porco Rosso al cinema veient una pel·lícula d'animació]
* Capità Ferrari: Marco, has de reintegrar-te al cos de l'aire. Si ho fas, nosaltres t'ajudarem, de debò. Porco Rosso: M'estimo més ser porc que no pas feixista. Capità Ferrari: (enutjat, li agafa la bossa de fruits secs) Ja no és temps d'aviadors aventurers. Ara s'ha de volar pel compte de la nació o d'un amo qualsevol. Porco Rosso: Jo només volo pel meu compte. Capità Ferrari: Encara que voli, un porc sempre serà un porc. Porco Rosso: Gràcies, Ferrari, dona molts records a tothom. Capità Ferrari: Aquesta pel·lícula és molt bona. Vigila ells no tenen gens d'interès de portar un porc a judici. Porco Rosso: Aha... Capità Ferrari: Adeu, camarada.
# Matemàtiques

La matemàtica (encara que, per a referir-se a l'estudi i ciència, s'acostuma a utilitzar el plural matemàtiques) és aquella ciència que estudia patrons en les estructures de cossos abstractes i en les relacions que s'estableixen entre ells.

## Citacions

* Eureka! (Ho he trobat!)
    (en grec) εὕρηκα!
       — Arquimedes
          Expressió que pronuncià quan va solucionar el calcul de la densitat d'un objecte de forma irregular, enunciant el principi d'Arquimedes. Emocionat sortí nu de la banyera, corrent despullat pels carrers de Siracusa cridant Eureka!
* Els matematics són una mena de francesos: un om els parla, ells ho tradueixen al llur llenguatge, i desseguida resulta tot una altra cosa.
       Pensaments den Goethe, 1910. — Johann Wolfgang von Goethe
* Com pot ser que les matemàtiques, essent després de tot un producte humà, independent de l'experimentació, s'adaptin admirablement als objectes de la realitat?
       — Albert Einstein
* No gosaria dir que hi ha una relació directa entre les matemàtiques i la bogeria, però no hi ha cap dubte que els grans matemàtics pateixen d'actituds maniàtiques, deliri i símptomes d'esquizofrènia.
    (en anglès) I would not dare to say that there is a direct relation between mathematics and madness, but there is no doubt that great mathematicians suffer from maniacal characteristics, delirium and symptoms of schizophrenia.
       — John Forbes Nash
{{Cita | cita = Les matemàtiques són formidables i encisadores. Sé el que em dic. Apassionants. Apassionants i esclavitzants. Tiranes. Com certes dones: si no t'hi dediques del tot -tot el temps, amb tota la intensitat- les perds. | autor = Marcel·lí Perelló i Valls | notes = Cita expressada a la seva pàgina d'usuari de la Viquipèdia en català | data = 3 de gener de 2011 | refs =

## Referències

* ↑ Arróniz Hidalgo, José-Guillermo. Diccionari de citacions i frases de renom. Barcelona: Claret, DL 1997. ISBN 8482971379.
* ↑ Goethe, Johann Wolfgang von; Maragall, Joan (trad.). Pensaments den Goethe. Barcelona: Biblioteca Popular de L'Avenç, 1910.
* ↑ Gasull i Embid, Armengol (ed.). Fes matemàtiques!. Bellaterra: Universitat Autònoma de Barcelona, Departament de Matemàtiques, 2000.
* ↑ O'Connor, J.J.; Robertson, E.F. «John Forbes Nash». School of Mathematics and Statistics. University of St Andrews, 2015-. [Consulta: 16 setembre 2016].
# Mata Hari

Mata Hari (Ljouwert, Països Baixos, 7 d'agost de 1876 - Vincennes, França, 15 d'octubre de 1917) era el nom artístic de la ballarina Margaretha Geertruida Zelle, coneguda per les seves tasques d'espionatge durant la Primera Guerra Mundial.

## Citacions

* La mort no és res, ni tampoc la vida. Morir, dormir, no fer res, quina diferència hi ha? Tot és una il·lusió
    (en neerlandès) Dood is niets, leven trouwens ook niet. Sterven, slapen, overgaan in niets, wat maakt het uit? Alles is een illusie.
* Prostituta? Potser sí. Però traïdora? Mai!
    (en neerlandès) Prostituee? Wel. Maar verrader? Nooit!

## Referències

* ↑ «Mata Hari (1876-1917) – Exotisch danseres (en spion?)» (en neerlandès). Historiek. [Consulta: 25 agost 2020].
* ↑ «Mata Hari (1876-1917) – Exotisch danseres (en spion?)» (en neerlandès). Historiek. [Consulta: 25 agost 2020].
# Matamon

El Matamon és una muntanya de 506,4 metres sobre el nivell del mar, situat a Catadau a la comarca de la Ribera Alta. Es troba dins del Paratge Natural Municipal Matamon, declarat el 2016 per la Generalitat Valenciana.

## Dites populars

* Quan Matamon s'emborrasca i la Murta fa capell, llaurador vés-te'n a casa, pica espart i fes cordell.
    (var.) Quan Matamon porta capell, pica espart i fes cordell.
    (var.) Si la Murta s'emborrasca i el Matamón fa capell, llaurador, ves-te'n a casa, pica espart i fes cordell.
    (var.) Si Matamon s'encabota i Corbera fa capell, llaurador que vas a l'horta, pica espart i fes cordell, també de la Ribera.
          Quan fa mal oratge és temps de romandre i fer coses a casa (la Murta: muntanya d’Alzira)

## Referències

* ↑ «Dites», 23-06-2008. [Consulta: 9 desembre 2016].
* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor. «Top ten dels refranys catalans: País Valencià». Raons que rimen, 27-10-2010. [Consulta: 9 desembre 2016].
* ↑ Piera, Emili. «Simplemente, Benimodo». El Mercantil Valenciano, 13-02-2013. [Consulta: 9 desembre 2016].$^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ Chiva, Ismael. «El vocabulari de la natura: Capell». Camins en la natura, 30-12-2014. [Consulta: 9 desembre 2016].
# Matalasser

Matalasser és un treballador que construeix i repara matalassos.

## Dites populars

* La faena del matalafer: fer i desfer.(val.)

## Endevinalles

* Quin és l'ofici que s'entreté a matar lletres?

## Referències

* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «matalasser». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Amades, 1982.
* ↑ Salvà, 1983.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Folklore de Catalunya. Vol. 2. Cançoner, cançons, refranys, endevinalles. 3a edició. Barcelona: Selecta, 1982. ISBN 84-298-0452-8.
* Salvà, Francesc. Recull d'endevinalles. Barcelona: Salvatella, 1983 (Una mica de tot).