OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Sogorb

Sogorb (oficialment en castellà, Segorbe) és un municipi valencià, capital de la comarca de l'Alt Palància.

## Dites populars

* En Sogorb tots són beatos, en Castelló lliberals, en Vila-rel són carlistes, i en la Vall, republicans.
* Segorbina, puta fina. Si es Altura, más segura.

## Referències

* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 30 setembre 2024].
* ↑ Sanchis Guarner, Manuel «Locucions tòpiques valencianes» (PDF). Bolletí del diccionari de la llengua catalana: revista de lingüística, folklore i literatura, Vol. XVIII, Núm. 1, (juliol-agost 1936).

## Enllaços externs

* Sogorb - Lloc web oficial
# Soledad Becerril Bustamante

Soledad Becerril Bustamante (castellà: Soledad Becerril) (Madrid, 16 d'agost de 1944) és una política espanyola, Ministra de Cultura i Benestar entre 1981 i 1982 i alcaldessa de Sevilla entre 1995 i 1999.

## Citacions

* Pobre cultura si estigués en mans de polítics i funcionaris.
    (en castellà) Pobre cultura si estuviera en manos de políticos y funcionarios.
* La vestimenta de les dones a la vida pública se segueix observant amb una atenció excessiva. No som models que estem a una passarel·la.
    (en castellà) La vestimenta de las mujeres en la vida pública se sigue observando con una atención excesiva. No somos modelos que estamos en una pasarela.
       Entrevista al Diario Sur, 15 d'octubre de 2018.

## Referències

* ↑ Albaigès i Olivart; Hipólito, 1999.
* ↑ Soto, Álvaro. «Soledad Becerril, la pionera que batalló por no ser la única». Diario Sur, 15-10-2018. [Consulta: 27 juliol 2023].

## Bibliografia

* Albaigès i Olivart, Josep M.; Hipólito, M. Dolors. Un Siglo de citas. Barcelona: Planeta, 1999. ISBN 9788408017325.
# Solitud

La solitud és l'estat del qui és sol, del qui viu sol o gairebé sol.

## Citacions

* Si viu sol, o bé és un Déu o bé una bèstia.
       — Aristòtil
* Soledat, tot l'infern cap en aquesta paraula!
       — Victor Hugo
* Per molts de nosaltres estar sol és una misèria.
    (en anglès) For most of us to be alone is misery.
       Definició del concepte solitud. — Marlene Dietrich
* Els passos més importants per arribar a concentrar-se és aprendre a estar sol amb un mateix.
       — Erich Fromm
* El secret d'una bona vellesa no és altre cosa que un pacte honrat amb la soledat.
    (en castellà) El secreto de una buena vejez no es otra cosa que un pacto honrado con la soledad.
       — Gabriel García Márquez
* El silenci és el germà cridaner de la soledat.
       — Josep Maria Espinàs
* Estar sol és molt difícil.
    (en anglès) Being alone is very difficult.
       — Yoko Ono

## Frases fetes

* Sol, com el noi Cabra.
          S'aplica a les persones amigues d'estar soles.

## Referències

* 1 2 Torralba, Francesc. L'art de saber estar sol. Lleida: Pagès, 2009. ISBN 9788497798341 [Consulta: 1358016875].
* ↑ Dietrich, Marlene. Marlene Dietrich’s ABC : wit, wisdom & recipes. New York: Open Road Media, 2012 [Consulta: 1544402009].
* ↑ «Camí a la felicitat». Barcelona: Catalunya Ràdio S.R.G. Arxivat de l'original el 1354974711. [Consulta: 23 juny 2012].
* ↑ Honores, Crystal. «Citas de Gabriel García Márquez». About.com, 2013. Arxivat de l'original el 1368472066. [Consulta: 21 maig 2013].
* ↑ «Josep Maria Espinàs: 85 anys, 85 frases». Ara llegim. Barcelona: Ara, 07-03-2012. Arxivat de l'original el 1331160419. [Consulta: 13 gener 2013].
* ↑ «Yoko Ono Quotes On Art, Life And Love». El Huffington Post. Londres: AOL (UK), 2013. Arxivat de l'original el 1409765597. [Consulta: 28 setembre 2013].
* ↑ Amades i Gelats, 1980.

## Bibliografia

* Amades i Gelats, Joan. Refranys personals (en català). Barcelona: Selecta, 1980 (El tresor popular de Catalunya, núm. 5). ISBN 8476670486.
# Sogra

La sogra és la mare del marit o de la muller.

## Dites populars

* A tu t'ho dic, sogra; entén-t'hi, nora.
* Caseu-la i poseu-la amb sogra, i sabrà el que és bo.
* El que no prova, no dorm amb la sogra.
* L'escorpra, la sogra i les cunyades tenen punxes metzinades.
* La dona ben casada, no té sogra ni cunyada.
    (var.) La millor casada, és la que no té sogra ni cunyada.
    (var.) Per bona que sigui la sogra, millor qui no en troba.
    (var.) Bona sogra o mala sogra, venturós qui no n'hi troba.
    (var.) Bona és la sogra, però millor si la terra la cobra.
    (var.) No hi ha millor fusada que la sogra enterrada.
    (var.) La sogra, mal foc la coga.
    (var.) A la sogra, bon foc la coga.
* Els enemics de l'home són tres: sogra, cunyada i muller.
* Encara que de sucre fos la sogra no seria dolça.
    (var.) La sogra, ni de sucre és bona.
    (var.) Una sogra feren de sucre, i encara amargava.
    (var.) Una sogra que feren de sucre, encara el cap del nas li amargava.
* La sogra no es recorda de quan era nora.
* Mare i filla caben en una camisa; sogra i nora, ni en tota la casa.
* Sa sang de sa sogra i sa nora, la remenaren set anys i no es mesclà.
* Sogres i nores, legum de mal coure.
    (var.) Sogra i nora, gos i gat, no mengen mai amb un mateix plat.
    (var.) Entre sogra i nora, ni el dimoni es posa.
    (var.) Sogra i nora, l'una riu i l'altra plora.
* Tu que te'n vas a València; tu que te'n vas i no véns, digues-li a la meua sogra que se'n vaja en tu corrents.
* Una sogra, l'ha de dir petita i l'entenen grossa.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «sogra». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 30 setembre 2024].
* ↑ Pujol i Vila, 1999, p. 128.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «sang». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 65-72, Vol. 4. Sector central litoral.

## Bibliografia

* Pujol i Vila, Josep (comp.). 5000 refranys de nostra terra (en català). Tarragona: Arola, 1999. ISBN 8495134292.
* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.
# Sopa d'all

La sopa d'all és una sopa senzilla que es menja a tota la península Ibèrica i gran part d'Occitània.

## Dites populars

* Sopa d'all, per esperar el tall.

## Frases fetes i locucions

* Descobrir la sopa d'all.
          Pensar que s'ha descobert quelcom nou però ja és coneguda per tothom.

## Referències

* ↑ Fàbrega, 1921.
* ↑ «Sopa». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 7 abril 2014].

## Bibliografia

* Fàbrega, Jaume. 100 refranys sobre el menjar i el beure. La saviesa popular a taula. Cossetània Edicions, 2021. ISBN 9788413560595.
# Freixe

El freixe (Fraxinus) és un gènere d'arbres.

## Frases fetes i locucions

* Xarop de freixe.
          Càstig corporal.
* Curar un mal amb xarop de freixe.
          Vol dir curar-lo amb cops de bastó.

## Referències

* ↑ Raspall; Martí i Castell, 1986, p. 207.
* ↑ Gomis i Mestre, 1986, p. 235.

## Bibliografia

* Raspall, Joana; Martí i Castell, Joan. Diccionari de locucions i frases fetes. Tercera edició (corregida i ampliada). Barcelona: Edicions 62, 1986. ISBN 8429721878.
* Gomis i Mestre, Cels. Botànica popular catalana. Barcelona: Edicions Sidillà scp., 2015. ISBN 9788494256462.
# Fructuós de Tarragona

Sant Fructuós o Sant Fruitós (?, ? — Tarragona, 259) fou un bisbe de Tarragona, cremat viu el 21 de gener de 259 amb els seus diaques Auguri i Eulogi. Venerat com a sant per l'Església Catòlica, se celebra la seva festivitat el 21 de gener.

## Citacions

* Em cal tenir al pensament l'Església Catòlica, de llevant fins a ponent.
          Resposta que donà a Fèlix, un soldat cristià que li va demanar que es recordés d'ell.

## Dites populars

* Per Sant Fruitós, fan els freds majors.
* Per Santa Agnès i Sant Fruitós, fa el fred més rigorós.
* Sant Fructuós serè, any de fruita.
* Sembre l'all per Sant Fruitós i serà ben rabiós.
* Si està núvol el dia de Sant Fruitós, any de poca fruita.
* Si per Sant Fruitós fa sol, any de fruita, si Déu vol.
* Si Sant Fruitós passa núvol, els sarments no carreguen.

## Referències

* ↑ «Sant Fructuós». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 26 desembre 2013].
* 1 2 3 4 5 6 Amades, 1982.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Fructuós de Tarragona». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any (en català). Vol. I. Hivern. Barcelona: Salvat, 1982. ISBN 84-345-3673-0.
# Fruita

La fruita és el conjunt de fruits comestibles d'alguns arbres o plantes, normalment de gust dolç, que se sol prendre com a postres.

## Dites populars

* A maig murta, i a setembre fruita.
    (var.) P'es maig, murta; i p'es setembre, fruita.
    (var.) Pel maig, murtra; pel setembre, fruita.
* Aigua clara per Sant Vicenç, fruita bona per tota la gent.
* Alba clara per Sant Vicenç, molta fruita per tots indrets.
* De fruita, poca.
* Dels colors la grana i de les fruites la magrana.
* Formatge, fruita i pa, menjar de vilà.
* Fruita tocada, fruita menjada.
* Fruita verda amussa.
* La fruita que no es cull per Sant Miquel, se la menja el gel.
* La magrana i la taronja primer que altra fruita.
* La magrana i la taronja, les fruites més bones.
* Les tres fruites millors: el préssec, la figa i el meló.
* Massa fruit trenca la branca.
* Per Sant Silvestre, poca fruita a la cistella.
* Quan la fruita és prou madura, per ella cau.
* Quan se'n va Santa Coloma, la darrera fruita i la primera flor ens dóna.
          Fa referència a l'oliva (darrera fruita) i l'ametller (primera flor)
* Sant Fructuós serè, any de fruita.
* Tota fruita té un corc.

## Frases fetes

* Anar-se'n com fruita.
          Gastar-se molt aviat.
* Anar a la fruita
          Anar a vendre fruita.
* Ésser fruita.
          Ésser una cosa fàcil de perdre o desaparèixer.

## Vegeu també

* Arbre
* Natura

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «fruita». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* 1 2 3 Amades, 1982.
* 1 2 3 4 5 Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Sevilla Muñoz, J.; Zurdo Ruiz-Ayúcar, M.I.T. (dir.). «Refranero multilingüe». Madrid: Instituto Cervantes (Centro Virtual Cervantes), 2009. [Consulta: 1 octubre 2024].
* ↑ Font, 1898.
* ↑ Correas Martínez; Gargallo Gil, 2003.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any (en català). Vol. I. Hivern. Barcelona: Salvat, 1982. ISBN 84-345-3673-0.
* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Correas Martínez, Miguel; Gargallo Gil, José Enrique. Calendario romance de refranes. Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 2003. ISBN 8483383942.
* Font, Ramón. Bons consells: ab la traducció castellana. Gerona: Estampa de'n Tomás Carreras, 1898.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Frida Kahlo

Frida Kahlo (Coyoacán, 6 de juliol de 1907 — Coyoacán, 13 de juliol de 1954) fou una pintora mexicana.

## Citacions

* Pinto autoretrats perquè sovint estic sola i perquè sóc la persona que millor conec.
    (en castellà) Pinto autorretratos porque a menudo estoy sola y porque soy la persona mejor conozco.
* Pinto flors perquè mai morin.
    (en castellà) Pinto flores para que nunca mueran.
* Vaig intentar ofegar les meves penes, però les molt bastardes van aprendre a nedar.
    (en castellà) Traté de ahogar mis penas, pero las muy bastardas aprendieron a nadar.
* Peus per a què els vull si tinc ales per volar.
    (en castellà) Pies para qué los quiero si tengo alas pa'volar.
       Diari personal, 1953.
* Arbre de l'esperança, mantingues-te ferm.
    (en castellà) Árbol de la esperanza, mantente firme.
       Frase del títol del quadre pintat del mateix nom, 1927.

## Referències

* 1 2 3 Magro, Estefanía «Diez frases para recordar a Frida Kahlo». ABC.es, (06-07-2012) [Consulta: 12 juliol 2015].
* 1 2 Barba Pan, Montserrat. «25 frases destacadas de Frida Kahlo». About en español. Arxivat de l'original el 1441546948. [Consulta: 12 juliol 2015].

## Enllaços externs

* Pàgina oficial de Frida Kahlo història, filosofia, fotografies, obra, família Kahlo
* Museo Frida Kahlo
# Friedrich Engels

Friedrich Engels (Wuppertal-Barmen, Wuppertal, 28 de novembre de 1820 — Londres, 5 d'agost de 1895) fou un filòsof socialista alemany i co-fundador, conjuntament amb Karl Marx, de la teoria del comunisme modern.

## Citacions
### Manifest del Partit Comunista (1848)

Obra de Karl Marx i Friedrich Engels publicada en alemany a Londres poc abans de la revolució de 1848
* Un fantasma ronda per Europa: el fantasma del comunisme.
    (en alemany) Ein Gespenst geht um in Europa – das Gespenst des Kommunismus.
          Introducció del Manifest del Partit Comunista
* La història de totes les societats que han existit fins avui, és la història de les lluites de classes.
    (en alemany) Die Geschichte aller bisherigen Gesellschaft ist die Geschichte von Klassenkämpfen.
* El poder estatal modern no és més que un comitè que administra els afers col·lectius de tota la classe burgesa.
    (en alemany) Die moderne Staatsgewalt ist nur ein Ausschuß, der die gemeinschaftlichen Geschäfte der ganzen Bourgeoisklasse verwaltet.
* Proletaris de tots els països, uniu-vos!
    (en alemany) Proletarier aller Länder vereinigt Euch!
          Frase final del Manifest del Partit Comunista

## Referències

* 1 2 3 4 Marx, Karl; Engels, Friedrich. Manifest der Kommunistischen Partei. London: Office der "Bildungs-Gesellschaft für Arbeiter", 1848.
* 1 2 3 4 Marx, Karl; Engels, Friedrich. Manifest comunista. [S.l.]: [s.e.], [1930?]).
* ↑ Friedrich, Carl Joachim. La filosofía del derecho. Madrid: Fondo de Cultura Económica de España, 1982, p. 211. ISBN 8437502241.
# Friedrich Schiller

Johann Christoph Friedrich von Schiller (Marbach, 10 de novembre de 1759 — Weimar, 9 de maig de 1805) fou un escriptor alemany.

## Citacions

* El temps és l'àngel de l'home.
    (en alemany) Des Menschen Engel ist die Zeit.
       Wallensteins Tod, 1799.
* El dolor és breu i l'alegria dura per sempre.
    (en alemany) Kurz ist der Schmerz und ewig währt die Freude.
       Die Jungfrau von Orleans, 1801.
* La llibertat només és al regne dels somnis.
    (en alemany) Freiheit ist nur in dem Reich der Träume.
       Poema Der Antritt des neuen Jahrhunderts, 1801.
* Només la fantasia es manté sempre jove; el que no ha succeït mai no envelleix.
    (en alemany) Ewig jung ist nur die Phantasie, / Was sich nie und nirgends hat begeben, / Das allein veraltet nie!
       Poema Oda a l'Alegria (Ode an die Freude), 1785.
* Tots els homes seran germans.
    (en alemany) Alle Menschen werden Brüder.
       Poema Oda a l'Alegria (Ode an die Freude), 1785, revisat 1803.
          El poema sencer forma part de l'últim moviment de la 9a simfonia de Ludwig van Beethoven

## Referències

* 1 2 Bolinches, Antoni. Mil pessics de saviesa : antologia de citacions que inviten a pensar. Barcelona: Mina, 2005. ISBN 8496499340.
* 1 2 Malnati, Isabella; Montel, Alessandro. Frases célebres. Barcelona: De Vecchi, 2000. ISBN 8431525312 [Consulta: 1546442006].
* ↑ Hamermann, Nora «An Early Setting of Schiller's ‘Ode to Joy’». Fidelio, Vol. II, No. 1, Spring 1993, pàg. 65-67 [Consulta: 12 octubre 2014].
# Frederik Willem de Klerk

Frederik Willem de Klerk (Johannesburg, 18 de març de 1936) és un polític sud-africà que fou President del Govern sud-africà entre 1989 i 1994. El 1993 li fou atorgat el Premi Nobel de la Pau juntament amb Nelson Mandela.

## Citacions

* El temps de la negociació ha arribat.
    (en anglès) The time for negotiation has arrived.
       Discurs inaugural al Parlament (Pretòria), 2 de febrer de 1990.
          En el seu discurs inaugural com a President de Sud-àfrica, va anunciar mesures i canvis en la política del apartheid del país, entre d'altres l'alliberament de Nelson Mandela.
* Els blancs creuen que els seus fills seran discriminats.
       El País, 25 de juny de 1999.
          Pel fet d'haver abolit, ell mateix, el règim de l'apartheid
* Hi ha racistes blancs i racistes negres. [...] No és el racisme un problema a tot el món?
       El País, 25 de juny de 1999.
* Culpar els EUA de tot el terrorisme no és realista.
       A la XV Cimera Mundial dels Premis Nobel de la pau a Barcelona, 13 al 15 de novembre de 2015.
* El perdó és molt important i ha d'acollir a totes les parts involucrades. [...] Ara bé, el perdó no és l'oblit.
       El País de Colòmbia, 21 de febrer de 2016.

### Discurs Premi Nobel de la Pau 1993

Recull de frases del discurs d'entrega del Premi Nobel de la Pau 1993 (Oslo) el 10 de desembre de 1993, compartit conjuntament amb Nelson Mandela:
* La pau no significa simplement l'absència de conflicte.
    (en anglès) Peace does not simply mean the absence of conflict.
* No pot haver-hi una autèntica pau sense justícia o consentiment.
    (en anglès) There can thus be no real peace without justice or consent.
* La pau no funciona bé allà on la pobresa i la depravació regna.
    (en anglès) Peace does not fare well where poverty and deprivation reign.
* És molt significatiu que mai hi ha hagut una guerra entre democràcies genuïnes i universals. Hi ha hagut innumerables guerres entre estats totalitaris i autoritaris. Hi ha hagut guerres entre democràcies i dictadures, molt sovint en defensa dels valors democràtics o en resposta d'agressions.
    (en anglès) It is highly significant that there has never been a war between genuine and universal democracies. There have been countless wars between totalitarian and authoritarian states. There have been wars between democracies and dictatorships - most often in defence of democratic values or in response to aggression.

## Referències

* ↑ Palabras que cambiaron el mundo : 50 discursos que han hecho historia. Barcelona: El Lector Universal, 2007, p. 293-300. ISBN 9788493554514.
* 1 2 Martínez de Rituerto, Ricardo «"Los blancos creen que sus hijos serán discriminados"». El País, (25-06-1999) [Consulta: 11 març 2017].
* ↑ «Nobels de la pau demanen a BCN reduir l'excessiva despesa militar». El Periódico de Catalunya, (14-11-2015) [Consulta: 11 març 2017].
* ↑ «El perdón debe cobijar a todas las partes involucradas: Frederik Willem de Klerk». El País, (21-02-2016) [Consulta: 11 març 2017].
* 1 2 3 4 «F.W. de Klerk - Nobel Lecture». nobelprize.org. Nobel Media. [Consulta: 11 març 2017].
# Friedrich Hölderlin

Friedrich Hölderlin (Lauffen am Neckar, Württemberg, 20 de març de 1770 — Tübingen, 6 de juny de 1843) fou un poeta alemany del romanticisme. Se'l considera un dels més grans poetes lírics en llengua alemanya. Les seves obres barregen elements del classicisme i temes cristians.

## Citacions

* L'home és un déu quan somia, un captaire quan reflexiona.
    (en alemany) O ein Gott ist der Mensch, wenn er träumt, ein Bettler, wenn er nachdenkt.
       Hyperion. Vol I, Llibre I. «Hyperion an Bellarmin», 1797.
* Després de tot, allò que fa el món un infern és la voluntat de l'home de convertir-lo en el seu paradís.
    (en alemany) Immerhin hat das den Staat zur Hölle gemacht, daß ihn der Mensch zu seinem Himmel machen wollte.
       Hyperion. Vol I, Llibre I. «Hyperion an Bellarmin», 1797.

## Referències

* 1 2 Hölderlin, Friedrich. «Hyperion». Projekt Gutenberg. [Consulta: 8 desembre 2016].
# Friedrich Schelling

Friedrich Wilhelm Joseph Schelling (Leonberg, Baden-Württemberg, 27 de gener de 1775 - Ragaz, 20 d'agost de 1854) fou un filòsof alemany, considerat un dels màxims exponents de l'idealisme i del romanticisme d'Alemanya.

## Citacions

* El principi i el fi de tota la filosofia és —la llibertat!
    (en alemany) Der Anfang und das Ende aller Philosophie ist –Freiheit!
       Vom Ich als Prinzip der Philosophie oder über das Unbedingte im menschlichen Wissen (Del Jo com principi de la filosofia o Sobre allò incondicionat en el saber humà), 1795.
* La tendència necessària per totes les ciències, per tant, és anar des de la natura fins a l'inici de la intel·ligència.
    (en alemany) Die notwendige Tendenz aller Naturwissenschaft ist also, von der Natur aufs Intelligente zu kommen.
       Transzendentaler Idealismus —Sistema de l'idealisme transcendental—, 1800.
* El saber com a unitat del pensar i el intuir, és consciència.
    (en alemany) Das Wissen als Einheit des Denkens und Anschauens ist Bewußtsein.
       Bruno oder über das göttliche und natürliche Prinzip der Dinge, 1802.
* Totes les regles formulades per a l'estudi es resumeixen en una de sola: aprendre només per a crear.
    (en alemany) Alle Regeln, die man dem Studieren vorschreiben könnte, fassen sich in der einen zusammen: Lerne nur, um selbst zu schaffen
       Vorlesungen über die Methode des akademischen Studiums, 1803.

## Referències

* ↑ «Schelling, Friedrich Wilhelm Joseph, Vom Ich als Prinzip der Philosophie». Zeno.orgeditor=Zeno. [Consulta: 11 desembre 2016].$^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ «Transzendentaler Idealismus». Projecte Gutemberg. [Consulta: 11 desembre 2016].$^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ Schelling, 2016, p. 37.
* ↑ «Friedrich Wilhelm Joseph Schelling, Vorlesungen über die Methode des akademischen Studiums». Projecte Gutenberg. Arxivat de l'original el 1463057481. [Consulta: 11 desembre 2016].
* ↑ Schelling, 1813, p. 66.

## Bibliografia

* Schelling, Friedrich Wilhelm Joseph von. Vorlesungen über die Methode des academischen Studium. Stuttgart: Cotta, 1813.
* Schelling, Friedrich Wilhelm Joseph. Bruno, oder über das göttliche und natürliche Prinzip der Dinge: Ein Gespräch. Berlin: BoD, 2016. ISBN 9783843071829.
# Tuïr

Tuïr (oficialment i en francès Thuir) és una vila i municipi del Rosselló i comuna francesa dels Pirineus Orientals.

## Corrandes

* Les minyones de Tuhir / diuen que estimen pas el vi; / l'altre dia en vaig veure una, / que s'hi feia amb un tupí!(català arcaic)
       Les minyones de Tuhir.

## Referències

* ↑ Gual, 1973, p. 44.

## Bibliografia

* Gual, Raymond «Chansons Populaires Catalanes (2a sèrie)». Terra Nostra, 9, (1973).

## Enllaços externs

* Tuïr - Lloc web oficial
# Tsering Woeser

Tsering Woeser (Lhasa, 21 de juliol de 1966) és una activista, bloguera, poeta i assagista tibetana.

## Citacions

* Teniu les armes, jo tinc la ploma.
* A la carretera, caminant sola. Un llibre antic sense mapes, Una ploma, no gaire per menjar, Balades d'una terra estrangera: Són suficients. A la carretera.
       «A la carretera», maig 1995.
* Hi ha gent, només uns quants, que s'estenen [...]Que veuen un temps fugaç i lluminós Una piscina on s'enfonsa l'ego posturejat. Il·lusions innombrables, seductores.
       «Nits de Lhasa», 1996.
* Un tros de paper es pot convertir en un ganivet —i força afilat.
       «El paper pot ser un ganivet», 16 d'octubre de 2007.
* On hi ha opressió, hi ha resistència.
       (Immolacions al Tibet: La Vergonya del Món), 2013.
* La gent ha d'entendre que l'autoimmolació és una forma de protesta.
       (Immolacions al Tibet: La Vergonya del Món), 2013.
* Els ciutadans amb consciència de tot el món poden donar-se les mans per tal de redreçar totes les injustícies, alliberar a tots els que pateixen, i restablir tots els drets d'igualtat, llibertat i dignitat.
       Voices from Tibet: Selected Essays and Reportage, novembre de 2013.

## Referències

* ↑ Haas, Michaela «The Government Has Guns, She Has A Pen: Tibetan Poet Tsering Woeser». The Huffington Post, (03-07-2013) [Consulta: 16 novembre 2017].
* 1 2 «我的英文诗集». woesermiddleway.typepad.co.uk. [Consulta: 17 novembre 2017].
* ↑ «Papier może obrócić się w nóż». hfhrpol.waw.pl. Arxivat de l'original el 1301712781. [Consulta: 16 novembre 2017].
* 1 2 Mooney, Paul «Immolations In Tibet: The Shame Of The World». Forbes, (28-10-2013) [Consulta: 16 novembre 2017].
* ↑ Lixiong, Woeser, p. epíleg.

## Bibliografia

* Lixiong, Wang; Woeser, Tsering. Voices from Tibet:selected essays and reportage. Hong Kong University Press, 2014. ISBN 0824840089.

## Enllaços externs

* Blog de Woeser