OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Castelldefels

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
Castelldefels és una ciutat i municipi de la comarca del Baix Llobregat.

## Citacions

* Las principals poblacions que comprén lo plá del Llobregat, son Hospitalet, Prat, Gavà, Viladecans, Castelldefels, S. Boy, Cornellà, S. Joan Despí y San Feliu, totas ellas del partit judicial de San Feliu de Llobregat.
       La agricultura en lo plá del Llobregat, 1888. — Felip d'Hita i Morros

## Dites populars

* A Castelldefels són grocs.
    (var.) A Castelldefels són grocs i Sitges són gitanos.
    (var.) A Vilanova són boters, i a Sitges són gitanes, a Castelldefels són grocs, i a Barcelona les dames.
          Fa referència a la febre groga que era típica de Castelldefels, i al caràcter comercial dels habitants de Sitges.
* Els de Castelldefels, en tot troben pèls.
* Trons a Morros de gos, pluja segura.
          El «Morro del gos» era un antic topònim costaner del terme de Castelldefels.

## Referències

* ↑ Piñeiro Costán; Ramos Ruiz; Puigmalet, 2013, p. 266.
* ↑ Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Campmany i Guillot, Josep «Recull de folclore gavanenc». Centre d’Estudis de Gavà, (desembre 1998).$^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ Piñeiro Costán; Ramos Ruiz; Puigmalet, 2013, p. 292.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Piñeiro Costán; Ramos Ruiz; Puigmalet, 2013, p. 272.

## Bibliografia

* Piñeiro Costán, Montserrat; Ramos Ruiz, Jordi; Puigmalet, Joan. Beca Jaume Codina de Recerca d’Història Local (en català). El Prat de Llobregat: Ajuntament del Prat de Llobregat, 2013 (Col·lecció de textos locals). ISBN 978-84-87486-30-2 [Consulta: 21 febrer 2017].

## Enllaços externs

* Portal de l'Ajuntament de Castelldefels
# Castell i Platja d'Aro

Castell i Platja d'Aro (oficialment Castell-Platja d'Aro, també denominat la Vall d'Aro) és un municipi català de la comarca del Baix Empordà, amb capital a Platja d'Aro.

## Dites populars
### Castell d'Aro

* A Santa Cristina nyerros, a Castell d'Aro cadells, a Calonge roba-sogues i a Sant Feliu ganxonells.

### S'Agaró

S'Agaró és una entitat de població del municipi baixempordanès de Castell-Platja d'Aro. Se situa entre els pobles de Sant Feliu de Guíxols i Platja d'Aro, en el litoral de la Costa Brava.
* A S'Agaró, figues de dol de bacó, de tot l'Empordà és la millor.
* A S'Agaró, figues en abundor.
* A S'Agaró, no hi fa cap res de bo.
    (var.) A S'Agaró, no n'hi ha cap de res de bo.
* A S'Agaró, pa i figues i no te'n rigues.

## Referències

* ↑ Torres, Xavier «Nyerros i cadells: bàndols i bandolerisme a la Catalunya moderna (1590-1640)» (PDF). Reial Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona. Quaderns Crema, (1993).
* 1 2 3 4 5 Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Castell i Platja d'Aro - Lloc web oficial
# Castellar del Vallès

Castellar del Vallès (antigament Sant Esteve de Castellar) és una vila de de la comarca del Vallès Occidental.

## Dites populars

* A Castellar del Vallès, ni dona ni res.
* Castellar del Vallès, molts hi anomenen i no saben on és.
* La Mare de Déu de les Arenes, cura el mal de totes menes.
          La Mare de Déu de les Arenes és una església del municipi de Castellar del Vallès.
* A Terrassa mala raça, a Sabadell mala pell, a Castellar són gitanos i a Caldes bona gent.

## Referències

* 1 2 Pàmies i Riudor, Víctor. «Castellar del Vallès» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Amades, 2001, p. 77.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Geografia popular (Ed. facsímil) (en català). Barcelona: Edicions El Mèdol, 2001 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 6). ISBN 8495559293.
* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.

## Enllaços externs

* Castellar del Vallès - Lloc web oficial
# Castelldans

Castelldans és un municipi de la comarca de les Garrigues.

## Dites populars

* A Castelldans, mataases.

## Referències

* ↑ Amades, Joan «Refranys personals». Butlletí del Centre Excursionista de Catalunya, Núm. 504-511, (maig-desembre 1937) [Consulta: 27 juliol 2023].
# Castellbisbal

Castellbisbal és un municipi català del Vallès Occidental.

## Dites populars

* A Castellbisbal, gitanos.
* Als de Castellbisbal els diuen camaroges.
* Castellbisbal, vi, oli i pa de ral.
          Segons la font consultada, la dita fou una mena d'eslògan d'una campanya comercial de venda d'oli i de vi.
* Els de Castellbisbal, tot ho miren des de molt alt.
* Els de Castellbisbal, potes roges.

## Referències

* 1 2 3 4 Pàmies i Riudor, Víctor. «Castellbisbal» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.

## Enllaços externs

* Castellbisbal - Lloc web oficial
# Castelló (la Ribera Alta)

Castelló (la Ribera Alta) és un municipi del País Valencià, a la comarca de la Ribera Alta.

## Dites populars

* Castelló més llarg que redó.
* De Castelló, ni dona ni pimentó, ni meló, que et robaran a muntó.
* Els de l'Ènova són bolos, en Rafelgorap, rifenyos, en Manuel, abellotes, i en Castelló, formatgeros.
* Els morruts de Castelló tenen molta vanitat, porten la grenyeta al front i el sombrero de costat.
* Mos redó, les xiques de Castelló; mos tancat les xiques de Montserrat.
* Quan vages a la Ribera, no vages a Castelló, que en lo temps de faena uns treballen i altres no.
* Sóc nascut a la Ribera, batejat a Castelló, els ous me pesen un quilo i el pitxorro un quarteró.

## Referències

* 1 2 3 Sanchis Guarner, 1983, p. 126, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 123-126-127, Vol. 5. Sector central interior.
* 1 2 Sanchis Guarner, 1983, p. 127, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 112, Vol. 5. Sector central interior.

## Bibliografia

* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Castelló de la Ribera - Lloc web oficial
# Futur

El futur és el temps a venir, la porció de la línia temporal que encara no ha succeït.

## Citacions

* Hem de fer amb el passat només el que sigui útil amb el present i el futur.
    (en anglès) We have to do with the past only as we can make it useful to the present and the future.
       The Life and Writings of Frederick Douglass. — Frederick Douglass
* El futur — és la pitjor de totes les abstraccions.
    (en rus) Будущее — это худшая из всех абстракций.
       — Borís Pasternak
* Sense biblioteques, què tenim? No tenim passat ni futur.
    (en anglès) Without libraries what have we? We have no past and no future.
       — Ray Bradbury
* En el futur, tothom serà famós mundialment durant quinze minuts.
    (en anglès) In the future everybody wil be world famous for fifteen minutes.
       Moderna Museet (Estocolm), 1968. — Andy Warhol
* El futur no està escrit perquè només el poble pot escriure'l.
    (en castellà) El futuro no está escrito, porque sólo el pueblo puede escribirlo.
       Presentació del projecte de llei de Reforma Política, 10 d'octubre de 1976. — Adolfo Suárez
* El futur és de l'amor o no hi haurà futur.
       Doctor Caparrós, medicina general. Capítol 12. El dia de Nadal, 19 de desembre de 1979. — Joan Capri
* El futur no pertany als pusil·lànimes, pertany als valents.
    (en anglès) The future doesn't belong to the fainthearted; it belongs to the brave.
       Casa Blanca (Washington, DC), 28 de gener de 1986. — Ronald Reagan
          Discurs del president Ronald Reagan anunciant el desastre del transbordador espacial Challenger on va morir tota la tripulació

## Vegeu també

* Passat
* Present
* Temps

## Referències

* ↑ Rawson; Miner, 2006.
* ↑ «Выставка «Москва Пастернака в событиях и лицах»». Культура, Новости. ИНТЕРМОНИТОР. Arxivat de l'original el 1502347899. [Consulta: 11 febrer 2017].
* ↑ «"No pensis. Pensar és l'enemic de la creativitat". 10 frases cèlebres de Ray Bradbury». Ara.cat. Barcelona: ARA, 06-06-2012. Arxivat de l'original el 1371421684. [Consulta: 25 juliol 2012].
* ↑ «GreenLight - Andy Warhol». The Andy Warhol Foundation, cop. 2012. Arxivat de l'original el 1404864079. [Consulta: 16 maig 2013].
* ↑ «Las mejores frases de Adolfo Suárez». elEconomista.es. [Madrid]: Ecoprensa, 25-09-2012. Arxivat de l'original el 1376436930. [Consulta: 26 juny 2013].
* ↑ «Dr. Caparrós, medicina general - El dia de Nadal». Barcelona: Radiotelevisió Espanyola, 19-12-1979. [Consulta: 31 març 2012].
* ↑ Reagan, Ronald. «Challenger Disaster». Washington, DC: The Ronald Reagan Presidential Library and Museum, 28-01-1986. [Consulta: 11 novembre 2012].

## Bibliografia

* Rawson, Hugh; Miner, Margaret (eds.). The Oxford dictionary of American quotations. Oxford ; New York: Oxford University Press, 2006. ISBN 9780195168235.
# Félix Lope de Vega y Carpio

Félix Lope de Vega y Carpio (Madrid, 25 de novembre 1562 — Madrid, 27 d'agost 1635) fou un poeta, prosista i autor dramàtic castellà.

## Citacions

* Que jo sàpiga no hi ha al món paraules més eficaces ni oradors més eloqüents que les llàgrimes.
    (en castellà) No sé yo que haya en el mundo palabras tan eficaces ni oradores tan elocuentes como las lágrimas.
* Quan a una dona l'avorreix allò que en algun temps li va agradar, és molt pitjor que si sempre ho hagués avorrit.
    (en castellà) Cuando a la mujer le aborrece lo que algún tiempo le agradó, es mucho peor que si siempre lo hubiera aburrido.

## Referències

* ↑ Arróniz Hidalgo, José-Guillermo. Diccionari de citacions i frases de renom. Barcelona: Claret, DL 1997 (Pompeu Fabra ; 13). ISBN 8482971379.
* ↑ Ortega Blake, Arturo. El Gran libro de las frases célebres. México, D.F.: Random House Mondadori; Grijalbo, 2013. ISBN 9789707803510 [Consulta: 1544442001].
# Félix de Azúa

Félix de Azúa Comella (Barcelona, 30 d'abril de 1944), és un poeta i novel·lista català en castellà. Des del 18 de juny del 2015, ocupa el seient H de la Reial Acadèmia Espanyola.

## Citacions

* Pablo Iglesias hauria d'estar prenent el pèl a nois de 18 anys que no tenen ni idea de per on va el món, que és la seva clientela. Una persona madura i amb una mica de cultura no pot escoltar-lo més de cinc minuts sense posar-se a riure
       Entrevista a Efe, 11 de març de 2016.
* L'educació a Catalunya està en mans de talibans. Consisteix a ensenyar odi a Espanya i a allò que és espanyol.
       Entrevista a Europa Press, 14 de març de 2016.
* [Ada Colau és] una dona que hauria d'estar servint en una peixateria.
    (en castellà) Una mujer que debería estar sirviendo en un puesto de pescado
       Entrevista a la revista Tiempo, 1 d'abril de 2014.

## Referències

* 1 2 «Félix de Azúa en 10 frases: "L'educació a Catalunya està en mans de talibans"». Ara. Arxivat de l'original el 1459831954. [Consulta: 30 març 2016].
* ↑ Travieso, Jesús. «El académico de la RAE Félix de Azúa: "Ada Colau debería estar sirviendo en un puesto de pescado"». Eldiario.es. Arxivat de l'original el 1459733267. [Consulta: 3 abril 2016].
# Fèlix Cucurull i Tey

Fèlix Cucurull i Tey (Arenys de Mar, Maresme, 12 de gener de 1919 - Arenys de Mar, 4 de febrer de 1996) fou un escriptor i polític català.

## Citacions

* El dret d'autodeterminació no s'exerceix ni, per tant, es decideix amb un referèndum: és un plebiscit diari que ningú no està moralment facultat per a impedir o per a mediatitzar.
       Consciència nacional i alliberament, 1978.
* Cal que vencem la dificultat d'aprendre la nostra història per tal de no caminar, mai més, amb una bena als ulls.
       El fet nacional català a través de la història, 1980.
* És que els catalans som o no som espanyols? Si és que els catalans som espanyols, la llengua catalana és tan espanyola com la castellana i, per tant, els catalans, parlant en català, hem de tenir exactament els mateixos drets que els castellans parlant en castellà. Ara bé, si és que resulta que els catalans no som espanyols, si és que diuen que el català no ha de tenir els mateixos drets que el castellà, llavors és que som un poble colonitzat i, en aquest cas, el que cal és que ens descolonitzin.
       El fet nacional català a través de la història, 1980.

## Referències

* 1 2 3 «Cucurull i Tey, Fèlix». Espais Escrits. [Consulta: 2 desembre 2019].
# Física

La física és aquella ciència natural que estudia les partícules fonamentals que conformen l'univers —nuclis, àtoms, molècules, ...—, les interaccions entre elles, i les interaccions dels objectes formats per elles.

## Citacions

* Tan aviat com ens aventurem en els camins del físic, aprenem a pesar i mesurar, a tractar amb el temps i l'espai i la massa i els seus conceptes relacionats, i a trobar més i més els nostres coneixements expressats i les nostres necessitats satisfetes a través del concepte de número, com en els somnis de Plató i Pitàgores.
    (en anglès) As soon as we venture on the paths of the physicist, we learn to weigh and measure, to deal with time and space and mass and their related concepts, and to find more and more our knowledge expressed and our needs satisfied through the concept of number, as in the dreams of Plato and Pythagoras.
       On growth and form, 1917. — D'Arcy Wentworth Thompson
* Els físics teòrics viuen en un món clàssic, mirant fora cap a un món de la mecànica quàntica. Aquest darrer es descriu subjectivament, en termes de procediments i resultats en el nostre nostre àmbit clàssic.
    (en anglès) Theoretical physicists live in a classical world, looking out into a quantum-mechanical world. The latter we describe only subjectively, in terms of procedures and results in our classical domain.
       Speakable and unspeakable in quantum mechanics: collected papers on quantum philosophy, 1971. — John Stewart Bell
* Es pot caracteritzar la física com la doctrina d'allò que es repeteix, ja sigui una successió en el temps o la coexistència en l'espai.
    (en anglès) One may characterize physics as the doctrine of the repeatable, be it a succession in time or the co-existence in space.
       Between rationalism and empiricism: selected papers in the philosophy of physics, 1972. — Friedrich Hund
* La bellesa de la física rau en la mida en què fenòmens complexes i aparentment no relacionats poden ser explicats i relacionats mitjançant un alt nivell d'abstracció per un conjunt de lleis que són impressionants en la seva simplicitat.
    (en anglès) The beauty of physics lies in the extent which seemingly complex and unrelated phenomena can be explained and correlated through a high level of abstraction by a set of laws which are amazing in their simplicity.
       Principles of electrodynamics, 1987. — Melvin Schwartz

## Referències

* ↑ Thompson, 1945, p. 2.
* ↑ Bell, 2004, p. 29.
* ↑ Scheibe, 2002, p. 276.
* ↑ Schwartz, 1987, p. 105.

## Bibliografia

* Bell, J.S.. Speakable and unspeakable in quantum mechanics: collected papers on quantum philosophy. Rev. ed.. Cambridge: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0521818621.
* Scheibe. Between rationalism and empiricism : selected papers in the philosophy of physics. New York [u.a.]: Brigitte Falkenburg, 2002. ISBN 9780387985206.
* Schwartz, Melvin. Principles of electrodynamics. [Repr.].. New York: Dover Publications, 1987. ISBN 978-0486654935.
* Thompson, D'Arcy Wentworth. On growth and form. Cambridge ; New York: University Press; Macmillan, 1945.
# Fèlix Millet i Tusell

Fèlix Maria Millet i Tusell (Barcelona, 8 de desembre de 1935) és un empresari català, fundador de la Fundació Orfeó Català i Palau de la Música Catalana el 1990 i el seu president fins a ser-ne destituït el 2009, poc després de confessar públicament la seva involucració en el que s'ha anomenat Cas Millet.

## Citacions

* No sóc jo, vaig molt medicat.
       Barcelona, 10 de març de 2014.

## Referències

* ↑ «Millet nega cap cobrament irregular de comissions en el projecte de l'hotel del Palau». 324.cat [Consulta: 11 març 2014].
# Gabriel Josipovici

Gabriel Josipovici (Niça, 8 d'octubre del 1940) és un novel·lista, crític literari, teòric de la literatura i dramaturg britànic.

## Citacions
### Moo Pak (1996)

* No és cert que primer formulem els pensaments, que després els polim i que finalment els deixem anar, va dir. Si fos així mai no arribaríem a parlar.
* Abans pensava, va dir, que si hi havia un problema hi havia una solució. Sé que el que això vol dir en realitat és que sempre pots trobar una manera de convèncer-te que has resolt un problema quan no has fet res que s’hi assembli. Mentre ets jove, va dir, trobes la manera d’endormiscar l’esperit crític per facilitar-te la vida.
* Quant de temps pot durar, una societat, quan l’impulsa aquesta mena de mecanisme?, va dir. Quant de temps pot sobreviure si els únics valors que reconeix són el poder i els diners? Hem de desviar els ulls de tot això, va dir, i continuar fent les coses en què creiem. Però es fa més i més difícil quan sembla que les coses en què creiem cada vegada estan més renyides amb la manera com va el món.

## Referències

* 1 2 3 Josipovici, Gabriel; Ràfols, Ferran (trad.). Moo Pak. Barcelona: Raig Verd, 2012. ISBN 9788415539407.

## Enllaços externs

* Gabriel Josipovici (anglès)
# Gabriel Alomar i Villalonga

Gabriel Alomar i Villalonga (el segon cognom també escrit Vilallonga; Palma, 7 d'octubre de 1873 — el Caire, 7 d'agost de 1941) fou un poeta, prosista, assagista i polític mallorquí.

## Citacions

* Alcem els cors, tot elevant les copes, / per Catalunya i per la llibertat, / i que el sol dels nous dies ens embaumi / l'altivesa del front!
       «Brindis», a La columna de foc, 1911.
* La acceptació silenciosa del domini és, per a molts esperits, l'ideal del ciutadà, i per a mi la font de l'estacionament i de la rutina, quan no del retrocés.
    (en castellà) ... la aceptación silenciosa del dominio, que es, para muchos espíritus, el ideal del ciudadano y para mí la fuente del estacionamiento y de la rutina, cuando no del retroceso.
       A l'article «Un aspecto del regionalismo», a Nova Palma.
* Sóc català de Mallorca. Com es pot ser català de València. Proclamar-se català no és un acte de servitud a Barcelona, és eixamplar l'ecumene d'un poble.
    (en castellà) Soy catalán de Mallorca. Como se puede ser catalán de Valencia. Proclamarse catalán no es un acto de servidumbre a Barcelona, sino ensanchar el ecúmeno de un pueblo.
       A una entrevista a El Sol, 1 d'agost de 1931.

## Citacions sobre Gabriel Alomar

* Ens trobam davant un artista que aspira a exercir el seu domini sobre la natura o la societat, contra la influència determinista de les quals lluita amb l'objectiu d'alliberar-se'n.
       «L'afirmació de la individualitat en l'obra inicial de Gabriel Alomar» a Revista de Catalunya, 1997. — Damià Pons Pons

## Referències

* ↑ Alomar, Gabriel. La columna de foc. Palma: Moll, 1973 [Consulta: 1549412009].
* ↑ Pomar, 1976, p. 88-89.
* ↑ «Entrevista de Víctor de la Serna a Gabriel Alomar». El Sol. Arxivat de l'original el 1340277835. [Consulta: 20 setembre 2017].
* ↑ Pons, Damià. «L'afirmació de la individualitat en l'obra inicial de Gabriel Alomar». Revista de Catalunya. Arxivat de l'original el 1457640264. [Consulta: 20 setembre 2017].

## Bibliografia

* Pomar, Jaume. L'aventura de "Nova Palma", 1976.
# Te

El te (Camellia sinensis) és un arbre robust de la família de les teàcies, de fulles coriàcies i dentades, flors blanques o rosades i fruits en càpsula. L'ús principal i més conegut arreu del món d'aquesta planta és la preparació d'infusions amb les fulles.

## Citacions

* Crec que és costum d'una bona societat prendre un lleuger refrigeri a les cinc en punt.
    (en anglès) I believe is it customary in good society to take some slight refreshment at five o'clock.
       — Oscar Wilde
* Estimat, si pots donar-me una tassa de te per aclarir la meva confusió del cap podré entendre millor els teus assumptes.
    (en anglès) My dear, if you could give me a cup of tea to clear my muddle of a head I should better understand your affairs
       Mrs Lirriper's Legacy, 1864. Chap. I. «Mrs. Lirriper relates how she went on and went over». — Charles Dickens
* L'amor i l'escàndol són els millors edulcorants del te.
    (en anglès) Love and scandal are the best sweeteners of tea.
       — Henry Fielding
* L'art del te és una força espiritual que podem compartir.
    (en anglès) L'art of tea is a spiritual force for us to share.
       — Alexandra Stoddard
* L'èxtasi és una tassa plena de te i un tros de sucre a la boca.
    (en anglès) Ecstasy is a glass full of tea and a piece of sugar in the mouth.
       — Alexander Puskin
* No estic gens interessat en la immoralitat, nomès en el gust del te.
    (en anglès) I am i no way interested in immorality, but only in the taste of tea.
       — Lu Tung
* On hi ha te, hi ha esperança.
    (en anglès) Where there's tea there's hope.
       — Arthur Wing Pinero

## Dites populars

* Es millor te, és te de llençol.(Men.)
* Qui dóna vi dolent als seus hostes no beurà sinó te a casa d'ells.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 365 Things Every Tea Lover Should Know (en anglès). Eugene, Oregon: Harvest House Publishers, 2008. ISBN 9780736922500. $^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «te». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Viladot-Puig, 2003.
# Taverna

Una taverna és un establiment, botiga, on hom ven vi al detall i on gairebé sempre també serveixen algunes altres begudes alcohòliques.

## Dites populars

* A la taverna i a cal barber es diu mal d'en Pere i d'en Pau també.
* Aiguardent de tenda i vi de taverna.
* Brou de la taverna no beveu.
* En taverna i en hostal guarda el teu cabal.
* Hisenda de borratxo, para a la taverna.
* Mal va la taverna que de gent no és plena.
* Molt ven la taverna, però més la tavernera.
* No posis ram a on no hi ha taverna.
* Pa de fleca i vi de taverna ni atipa ni governa.
* Qui va per fleques i tavernes família d'altri el governa.
* Taverna que ven bon vi, tots els borratxos alli.
* Taverna que ven bon vi, ventura té prop de si.

## Frases fetes i locucions

* Dur sa taverna oberta.(Alaró)
          Dur la bragueta oberta
* El dimoni hi para taverna.(Mall.)
          Lloc o cosa on hi ha un gran desgavell
* Ésser un cul de taverna.
          Persona que freqüenta molt les tavernes.

## Referències

* 1 2 3 Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 4 5 6 7 Amades, 1936.
* 1 2 3 4 5 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «taverna». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Costums i tradicions d'hostals i tavernes. Barcelona: Tallers Gráfics P. Arnau, 1936.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Taverner

Un taverner és una persona que mena una taverna.

## Dites populars

* A l'hivern, forner i, a l'estiu, taverner.
* Aiguaders i taverners de l'aigua fan diners.
* Del taverner nou, tothom en vol un sou.
* El taverner assenyat, d'ara i de l'antiguitat, sempre té el pou al costat del carretell encetat.
* L'home borratxo que no sigui taverner i que vi no culli.
* Molt ven la taverna, però més la tavernera.
* Quan et convida el taverner, et convida amb el teu diner.
* Qui convida al taverner, està gat o no té diner
* Taverner i apotecari, del pou treuen el salari.
* Taverner que ven bon vi ventura té prop de si.
* Tavernera guapa, taverna plena.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 4 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 13 setembre 2024].
* 1 2 Amades, Joan. Costums i tradicions d'hostals i tavernes. Barcelona: Tallers Gráfics P. Arnau, 1936 [Consulta: 1546502008].

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.