OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Corb

El corb (Corvus corax) és un ocell de l'ordre dels passeriformes, de la família dels còrvids, amb plomatge de color negre lluent, bec gruixut, potes amb ungles fortes i cua acabada en punta.

## Citacions

* La crítica perdona els corbs i maltracta els coloms.
    (en llatí) Dat ueniam coruis, uexat censura columbas.
       Saturae II. — Juvenal

## Dites populars

* Àliga al corb, que el rei és mort.
* Corb marí, dóna una sota per mi.
* Corb, menja carn de burro mort.
* Corbs amb corbs, no es piquen.
    (var.) Corbs amb corbs no es treuen els ulls
* Cria corbs, i et trauran els ulls.
* Crieu fills, crieu corbs.
* De mal corb, mal ou.
* Del mal que fan els llops, molt se n'alegren els corbs.
* El corb diu a la garsa: comare, molt negra sou.
    (var.) En temps de farsa, el corb diu negra a la garsa.
* El corb no s'aparia mai amb cap cadernera.
* El corb, quan el tanques es fa el mort.
* No pot ser el corb més negre que les ales.
* Quan el corb ens visita és que sent ferum de mort.
* Reunió de corbs o de gralles, senyal d'aigua.
* Si el corb canta al cim de la roca, fred porta.
* Un corb no treu l'ull a un altre corb.

## Frases fetes i locucions

* Fer l'anada del corb.
          No tornar a un lloc on calia tornar. Fa referència al corb que Noè deixà anar després del Diluvi i que no va retornar a diferència del colom.
* Més negre que un corb.
    (var.) Negre com un corb.
          És diu de les persones que són molt negres.
* Pic de corb!
          Exclamació antiga de sorpresa i enuig.

## Cançons populars

* El corb li diu a la gralla: Fes-te arrere, que em mascares. —I la gralla li contesta: Més valdria que callares.(Alcoi)

## Referències

* ↑ Peris i Juan, 2001.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Corb». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Fontana, 2016, p. 25.
* ↑ Amades, 2006, p. 24.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «gralla». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Refranys i dites (Ed. facsímil) (en català). Tarragona: L'Agulla de cultura popular, 2006 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 32). ISBN 8496294218.
* Fontana, Joan; Gargallo, José Enrique; Pàmies, Víctor; Ugarte, Xus. Els refranys més usuals de la llengua catalana (en català). Barcelona: Llibres de l'Índex, 2016. ISBN 978-84-942889-9-9.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Peris i Juan, Antoni. Diccionari de locucions i frases llatines. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2001. ISBN 8441208786.
# Corbera d'Ebre

Corbera d'Ebre és una vila i municipi de la comarca de la Terra Alta.

## Dites populars

* A Corbera són dimonis i a Vilalba no ho són tant, a la Pobla el purgatori i a Nonasp ja estic al cel.
* Corbera, la foradada; Gandesa, la flor del món; les costes de la Fontcalda per mi ben planes són.
* De Corbera, ni boig ni ximple.
* De Corbera, ni dona ni somera.
* Per cireres, la Torre; per rovellons, lo Port, i per xiques guapes Gandesa, Corbera i Bot.

## Referències

* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor. «Paremiologia tòpica». L'autor, cop. 2010-. [Consulta: 29 setembre 2024].
* 1 2 Aragonés Salvat, Albert (ed.) «Les "Notes folklòriques" (1924-1928) recollides i anotades per Ramon Sedó Borrell». Beceroles, lletres de llengua i literatura, 5, (2012), pàg. 113-135.$^{[Enllaçnoactiu]}$
* 1 2 Diversos autors «Recull de refranys a Villalba dels Arcs». Butlletí del Centre d'Estudis de la Terra Alta, 14, (1989), pàg. 15. ISSN: 2385-3166 [Consulta: 31 gener 2017].

## Enllaços externs

* Pàgina web de l'Ajuntament de Corbera
# Lliçà d'Amunt

Lliçà d'Amunt és un municipi de Catalunya situat a la comarca del Vallès Oriental.

## Auques

* L'hostaler de Lliçà d'Amunt, com que no ho va tenir mal gaire per la mà, i no savia el que havia de coure l'endemà, no tenia mal l'àpat apunt.

## Referències

* ↑ Sindreu Arbós, 1976, p. 66-70.

## Bibliografia

* Sindreu Arbós, Joan. La Història festiva de Mollet. Mollet del Vallès: [s.e.], 1976.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Lliçà d'Amunt - Lloc web oficial
# Llobregat

El Llobregat és un dels principals[1] rius de Catalunya. Neix a les fonts del Llobregat, a una altitud de 1.295 m sobre el nivell del mar a Castellar de n'Hug (Berguedà) i desemboca al Mar Mediterrani al Prat de Llobregat, prop de Barcelona.

## Dites populars

* A Gironella, la perla del Llobregat
* Si Montserrat els núvols han tapat, aigua del Llobregat.
* Si sents trons al Llobregat, agafa la capa i fuig aviat.

## Referències

* 1 2 Pàmies i Riudor, Víctor. «Llobregat» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.
* ↑ Pujol i Vila, 1999.

## Bibliografia

* Pujol i Vila, Josep (comp.). 5000 refranys de nostra terra (en català). Tarragona: Arola, 1999. ISBN 8495134292.
# Llonganissa

La llonganissa és un embotit elaborat farcint un budell llarg i prim amb carn magra de porc picada i adobada amb pebre i altres espècies, a diferència de la botifarra, hom la conserva crua i la deixa assecar durant un cert temps.

## Dites populars

* A Vic, llonganisses, frares i misses.
* A qui no mata porc, no se li dóna llonganissa.
* El porc, sigui xic o sigui gros, vint llonganisses duu al cos .
* Hi ha més dies que llonganisses i més setmanes que botifarres.
    (var.) Hi ha més dies que llonganisses i més setmanes que botifarres i més anys que capellans.
* Llonganissa i ous fregits fan cegos els marits.
    (var.) Llonganissa i ous fregits tornen bojos els marits.
* Llonganissa ves a missa, botifarró ves al sermó.
* Per Santa Madrona la botifarra i la llonganissa comença a ésser bona.
* Val més menjar ceba amb amor que llonganissa amb dolor.
* Vic, capellans, llonganisses, canaris i pa de pessic.

## Frases fetes

* Caure la llonganissa (botifarra) a la cendra.
          Desil·lusionar-se.
* Estirar la llonganissa.
          Estirar el llibant per poar.
* Lligar (fermar, estacar, nugar) els gossos (o els cans) amb llonganisses.
          Viure dins l'abundància.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 4 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «llonganissa». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 4 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 2 octubre 2024].
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Llorenç Villalonga i Pons

Llorenç Villalonga i Pons (Palma, Mallorca, 1 de març de 1897 — Palma, 27 de gener de 1980) fou un escriptor mallorquí.

## Citacions
### Mort de Dama (1931)

* Més fàcil que odiar és transigir.
* Tothom sap que una sufragista que té entre mans un llapis i un bloc de notes, no hi ha qui l'atur.
* La categoria d'un personatge sols es patentitza en la mort o les malalties.

### Bearn o La sala de les nines (1956)

* El deliri de grandesa ataca sobretot els petits.
* L'amor, com que és el més profund dels sentiments humans, resulta el més contradictori i damunt ell es poden bastir tota casta de teories.
* La consciència no diu sempre el mateix. Conec persones que tenen remordiments de no haver pecat un poc més, quan encara era hora.
* Així són moltes de vegades, fins i tot els qui se tenen per justs, els poderosos del món: freds i durs com la pedra.
* El present no existeix, és un punt entre la il·lusió i l'enyorança.
* Els moments de sinceritat passen com els altres: eternitzar-los depèn sols d'un mateix.

## Referències

* ↑ Villalonga, 1993, p. 19.
* ↑ Villalonga, 1993, p. 81.
* ↑ Villalonga, 1993, p. 97.
* 1 2 3 4 5 6 Villalonga, Llorenç. Bearn. Barcelona: Club editor, 1961.

## Bibliografia

* Villalonga, Llorenç. Mort de dama. 11. ed. Barcelona: Ed. 62, 1993. ISBN 84-297-1735-8.

## Enllaços externs

* Casa Museu Llorenç Villalonga
# Lloret de Mar

Lloret de Mar és un municipi català de la comarca de la Selva.

## Citacions

* De Llorà a Lloret, l'aigua venia, de Llorà a Lloret, amb la tinta a la mà. De Costoja a Costuix, com qui es troba la llengua de Costoja a Costuix, i la fa petar.
       «El món n'ha fetes fer obres», Obreda, 2003. — Perejaume

## Dites populars

* A la platja de Fanals, rics i pobres són iguals.
          La platja de Fenals és una platja situada a Lloret de Mar.
* Barco de Blanes o de Lloret, barco complet.
* Entre Blanes i Lloret no en farem un pam de net.
          Fa referència a la rivalitat entre les dues viles.
* Lloret de Mar, terra a l'Havana.
* Sant Quirze de Lloret, al malalt posa bonet.
          Ermita del segle XI del municipi.
* Santa Anna és nostra, Santa Cristina és vostra.
          La saviesa popular diu que els habitants de Blanes van vendre Santa Cristina a Lloret per un grapat de cargols.

## Referències

* ↑ Perejaume, 2003, p. 94.
* 1 2 3 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Trepat, Josep-Anton. Refranys de vora mar. Barcelona: Noray, 1995. ISBN 8474860881.
* 1 2 Sola i Ramos, Elisa. «Proverbis, dites i frases fetes de Blanes», 1999. Arxivat de l'original el 1460947601. [Consulta: 1443692242].

## Bibliografia

* Perejaume. Obreda. 1. ed. Barcelona: Ed. 62, 2003. ISBN 9788475965345.
# Lluc

Lluc és un nucli de població del municipi d'Escorca, a Mallorca, aglutinat a l'entorn del santuari de Lluc.

## Dites populars

* Qui va a Mallorca i no va a Lluc, se'n va matxo i torna ruc.(Eiv.)
* Buc per buc, se casen a Lluc.(Mall.)
          Al·ludint a la multitud de matrimonis que se celebren en el santuari de Lluc

## Frases fetes i locucions

* Haver de mester més temps que un caragol per anar a Lluc.
          Ésser molt lent.
* No ho duria a Lluc.
    (var.) No ho duria a estampar a Lluc.
          Fa referència a una cosa que es considera molt dubtosa.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «lluc». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
# Llorenç (sant)

Sant Llorenç (? — Roma, 258) fou un diaca romà, potser d'ascendència hispànica. Se celebra la seva festivitat el 10 d'agost.

## Dites populars

* De Sant Llorenç a Santa Rosa, desempolsa la filosa; de Santa Rosa a Sant Gil, comença a fer fil.
* El bon nap, per Sant Llorenç ha d'ésser nat.
* El bon nap, per Sant Llorenç ha d'ésser nat; jo el farè per Sant Bartomeu i serà millor que el teu.
* El fred de Sant Vicenç i la calor de Sant Llorenç no fan reganyar les dents.
* Fred de Sant Vicenç i calors de Sant Llorenç no duren gens.
* Gelades per Sant Antoni, ruixades per Sant Llorenç.
* L'endemà de Sant Llorenç comença l'hivern.
* La nit de Sant Llorenç, els estels cauen del cel.
* La setmana de sant Llorenç, molt torradora i poc ventadora.
* Per Sant Antoni fredura i per Sant Llorenç calura, ni l'una ni l'altra dura.
* Per Sant Antoni gelades, i per Sant Llorenç, calorades.
* Per Sant Llorenç, el dia més calurós de l'any.
* Per Sant Llorenç, el sol toca pels torrents, i allà on no tocarà, ni casa ni vinya vagis a plantar.
* Per Sant Llorenç, es cremen els ocells.
* Per Sant Llorenç, figues a querns.(Mall., Men.)
* Per Sant Llorenç, l'avellana es menja sense dents.
* Per Sant Vicenç fred i per Sant Llorenç calor són de poca duració.
* Per Santa Magdalena l'avellana és plena, i per Sant Llorenç ja no n'hi ha gens.
* Pluja de Sant Llorenç, pluja de bon temps.
* Pluja de Sant Llorenç, sempre arriba a temps.
* Pluja de Sant Llorenç a l'Assumpció, no fa mal ni remor.
* Quan Sant Llorenç porta capa, la pluja no s'escapa.
* Sant Llorenç banyat és ben arribat.
* Sant Llorenç, escura els torrents.
* Sant Llorenç duu la filera pel davant o pel darrere, i si no comences a fer fil, te n'hauràs de penedir.
* Sant Llorenç mullat és ben arribat.

## Referències

* 1 2 Correas Martínez; Gargallo Gil, 2003.
* 1 2 3 4 5 6 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Llorenç». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 4 Amades, 1982, p. 766-776.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 4 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 4 octubre 2024].
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any (en català). Vol. IV. Estiu. Barcelona: Salvat, 1982. ISBN 9788434536739.
* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Correas Martínez, Miguel; Gargallo Gil, José Enrique. Calendario romance de refranes. Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 2003. ISBN 8483383942.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Lloro

El lloro és un ocell de la majoria de zones càlides i tropicals, dins l'ordre dels psitaciformes, de mida mitjana, cap rodó, bec curt, robust i punxegut, ales arrodonides i cua curta.

## Frases fetes i locucions

* Ésser la xocolata del lloro.
          Ésser una cosa molt poc important o molt secundària.
* Fer es lloro.(Palma)
          Estar en el balcó.
* Fúmer-se de lloros.
          Caure, ensopegar.
* Passar la nit del lloro.
          Nit plena de malestar, de desfici, de dolor.
* Ser un lloro de repetició.
          No tenir criteri propi.
* Xerrar com un lloro.
          Xerrar molt.

## Referències

* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 24 setembre 2024].
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «lloro». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 4 Blanch; Espot, 1999, p. 96.
* ↑ «nit». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Barcelona : Institut d'Estudis Catalans.

## Bibliografia

* Blanch, Xavier; Espot, Laura. Fer l'animal : bestiari popular il·lustrat. Barcelona: La Galera, 1999. ISBN 842465806X.
# Incendi

Un incendi és una ocurrència de foc no controlada que pot abrasar alguna cosa que no està destinat a cremar-se. Pot afectar estructures i éssers vius.

## Citacions

* Ja que sóc rodejat pels enemics i m'estimbo, apagaré el meu incendi amb un munt de ruïnes.
    (en llatí) Quoniam quidem circumuentus ab inimicis praeceps agor, incendium meum ruina restinguam.
       La conjuració de Catilina, § 31. — Luci Sergi Catilina
          Resposta enfurismada de Luci Sergi Catilina després de l'acusació de conspiració del cònsol Marc Tul·li Ciceró, el 8 de novembre de 63 aC
* Sovint una petita espurna, de la qual no s'ha fet cas, ha aixecat un gran incendi.
    (en llatí) Parva saepe scintilla contempta magnum excitavit incendium
       Historiae Alexandri Magni Macedonis. Llibre VI. — Quint Curci Ruf

## Frases fetes i locucions

* Abrandar l'incendi.
          Posar discòrdia.
* Foc mata foc.
    (var.) Un foc treu l'altre.
          Hi ha incendis de pous petrolífers que s’apaguen mitjançant una explosió, i incendis forestals que s’apaguen sols quan s’ha cremat controladament una franja forestal per davant del front de foc i, per tant, l’incendi no pot avançar.
* Fotre foc.
          Incendiar.
* Per un cabellet fi s'apega el foc al llit.
          Adverteix que el menor motiu pot ser origen d’un incendi.
* Toc de foc.
          Fer sonar un instrument d'alarma per a avisar que hi ha un incendi.
* Tocar a foc.
          Fer sonar un instrument d'alarma per avisar que hi ha un incendi.

## Referències

* ↑ Sal·lusti Crisp, 1963.
* ↑ Peris i Juan, 2001.
* 1 2 3 4 5 6 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 5 octubre 2024].
* ↑ «Foc». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 24 maig 2012].

## Bibliografia

* Peris i Juan, Antoni. Diccionari de locucions i frases llatines. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2001. ISBN 8441208786.
* Sal·lusti Crisp, Gai. La Conjuració de Catilina. Barcelona: Fundació Bernat Metge, 1963.
# Informàtica

La Informàtica és la ciència o tècnica relativa a la tecnologia que estudia el tractament automàtic de la informació utilitzant dispositius electrònics i sistemes computacionals.

## Citacions

* El hardware és el que fa ràpida una máquina ràpida; el software és el que fa que una màquina ràpida esdevingui lenta.
       1990. — Craig Bruce
* La millor manera d'obtenir informació correcta en els fòrums d'Usenet és enviar quelcom incorrecte i esperar les correccions
       — Matthew Austern
* Si penses que els teus usuaris són idiotes, només els idiotes faran servir els teus programes.
    (en anglès) If you think your users are idiots, only idiots will use it.
       Correu electrònic de Linus Torvalds a Till Kamppeter, 12 de desembre de 2005. — Linus Torvalds
          Opinió en relació a la usabilitat dels programes de format lliure.
* UNIX és simple. Només necessita un geni per entendre la seva simplicitat.
       — Denius Rotchie
* En realitat no intento destruir Microsoft: això serà només un efecte colateral no intencionat.
       — Linus Torvalds - creador de Linux
* Llei de L'alzheimer de la programació: si llegeixes un codi que vas escriure fa més de dues setmanes és com si el veiessis per primer cop.
       — Dan Hurvitz

## Referències

* 1 2 3 4 «Frases célebres del mundo de la informática». Softonic. Arxivat de l'original el 1392276743. [Consulta: 1 febrer 2014].
* ↑ Torvalds. «[Usability Re: [Desktop_architects] Printing dialog and GNOME]». Gnome Mail Services, 12-12-2005. Arxivat de l'original el 1387865275. [Consulta: 1 febrer 2014].
* ↑ Diamond, David «The Sharer». New Yor Times, (28-09-2003) [Consulta: 1 febrer 2014].
# Immaculada Concepció

La Immaculada Concepció de la Verge Maria, també anomenada Puríssima Concepció, és la creença del catolicisme que es basa en què la Verge Maria, mare de Jesús de Natzaret, va néixer sense pecat del ventre estèril de Santa Anna. És una festivitat que se celebra el 8 de desembre des del segle IX.

## Dites populars

* De la Mare de Déu de setembre a la de la Concepció, tres mesos hi compto jo.
* De la Puríssima a Nadal desset dies de cabal.
          de cabal fa referència a que són disset dies exactes.
* Hivern per la Concepció? Ja en tendrem dos!
          En referència al fred primerenc abans de l'arribada de l'hivern. Atribuïda al municipi de Sóller.
* La festa de la Puríssima dura fins a Santa Llúcia.
* Quan trona entre dues festes de Déu, un mes més d'hivern.
    (var.) Si trona entre dues maresdedéu, un mes més d'hivern.
          En referència al període comprès entre la Concepció i la Candelera.
* Per la Concepció, a caçar el tudó.
* Per la Concepció, el fred major.
* Per la Mare de Déu de l'Advent, naps i cols, tot ben calent.
* Per Sant Sever, para el llaç pel gat mesquer; per Santa Caterina, per la feixina; per Sant Andreu, per la guineu; i per la Concepció pel teixó.
* Santa Llúcia festes i fires ens envia, però li diu la Concepció: —Primer vull ésser jo.
* Si naix en barba Sant Antoni i sinó la Puríssima.
* Si plou per la Puríssima Concepció, plou per Carnaval, Setmana Santa i Ressurrecció.
* Tronada entre la Puríssima i la Candelera, cinquanta dies més d'hivern.
    (var.) Tronada entre la Concepció i la Candelera, mal any se'ns espera.

## Referències

* ↑ Amades, 1982, p. 16-94.
* 1 2 3 4 5 «Concepció (Immaculada)». ParemioRom. Paremiologia romànica: refranys meteorològics i territori. [Consulta: 6 desembre 2016].
* 1 2 3 4 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 24 setembre 2024].
* ↑ Parés, 1999, p. 165.
* 1 2 Amades, 1982, p. 861-873.
* ↑ Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Amades, 1982, p. 875-889.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any (en català). Vol. V. Tardor. Barcelona: Salvat, 1982. ISBN 84-345-3673-0.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Immanuel Kant

Immanuel Kant (Königsberg, avui Kaliningrad, 22 d'abril de 1724 — Königsberg, avui Kaliningrad, 12 de febrer de 1804) fou un filòsof alemany.

## Citacions

* Sovint jutgem les coses segons el gust o disgust que causen.
* ... ningú no pot ni deu determinar quin és el grau suprem en què s'ha d'aturar la humanitat ni per tant, quina és la distància que necessàriament separa la idea i la seua realització. Ningú no pot ni deu fer-ho, perquè es tracta precisament de la llibertat, que és capaç de franquejar tota frontera predeterminada.
       Introducció a Crítica de la raó pura, 1781.
* La guerra és dolenta perquè fa més homes dolents que els que mata.
    (en alemany) Der Krieg ist darin schlimm, daß er mehr böse Leute macht, als er deren wegnimmt.
       Zum ewigen Frieden, 1795.
* Només per l'educació pot l'home arribar a ser home.
    (en alemany) Der Mensch kann nur Mensch werden durch Erziehung.
       Über Pädagogik, 1803.

## Referències

* 1 2 Arróniz Hidalgo, José-Guillermo. Diccionari de citacions i frases de renom. Barcelona: Claret, DL 1997. ISBN 8482971379.
* ↑ Kant, Immanuel. Crítica de la Raó Pura. València: Universitat de València, 1991. ISBN 84-370-0688-0.
* ↑ «Kant, Immanuel: Über Pädagogik. Königsberg, 1803.». Deutsches Textarchiv. Akademie der Wissenschaften. Arxivat de l'original el 1542528949. [Consulta: 19 febrer 2017].
# Ingeborg Bachmann

Ingeborg Bachmann (Klagenfurt, 25 de juny de 1926 - Roma, 17 d'octubre de 1973) poeta i autora austríaca, una de les més destacades escriptores en llengua alemanya del segle XX.

## Citacions

* La història ensenya constantment, però no troba alumnes.
    (en alemany) Die Geschichte lehrt dauernd, aber sie findet keine Schüle
          Reflexió sobre la importància de l’educació i del saber

## Referències

* ↑ Universitat Pompeu Fabra «Exposició "Sapere aude"». Catàleg de l'exposició Sapere Aude, (30-06-2016).$^{[Enllaçnoactiu]}$
# Incerta glòria

Incerta glòria és una novel·la de l'escriptor i editor Joan Sales publicada per primer cop el desembre de 1956 i ampliada en les successives edicions posteriors fins a l'edició definitiva l'any 1971.

## Citacions

* Un home sol a peu sembla un maniàtic; a cavall, es guanya el respecte general.
       Incerta glòria, 1a part, cap. I.
* Quan una dona té un passat, és que és vella sense remei.
       Incerta glòria, 1a part, cap. II.
* Tots els homes estimen les seves dones per més que es facin il·lusions.
       Incerta glòria, 1a part, cap. IV.
* L'amor és sublim per qui el fa i obscè per qui s'ho mira.
       Incerta glòria, 1a part, cap. IV.
* La guerra és una fulana que t'emmetzina la sang per sempre; tota altra cosa queda pàl·lida en comparació
       Incerta glòria, 1a part, cap. VI.
* Una persona no es veu mai tan sol com quan es confon entre la gent.
       Incerta glòria, 2a part.

## Bibliografia

* Sales, Joan. Incerta glòria. Barcelona: Club editor, 2007. ISBN 9788473291194.
# Museros

Museros és un municipi valencià que es troba en la comarca de l’Horta Nord.

## Dites populars

* De Museros, pillos, lladres i embusteros.
* Els de Museros, pocs i cicateros.
* Els de Museros, pocs i punyeteros, i els que queden, embusteros.

## Referències

* 1 2 3 Sanchis Guarner, 1983, p. 57-58, Vol. 4. Sector central litoral.

## Bibliografia

* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Museros - Lloc web oficial