OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Escombra

Una escombra o granera és una eina de neteja que consisteix en un feix de branquillons flexibles, de palmes, de bruc, de plàstic, etc., lligat generalment al cap d'un bastó o canya (dit mànec), que s'utilitza per a arreplegar i llevar la brossa, la pols o la brutícia d'una superfície.

## Dites populars

* Es mestral és sa granera del cel(Mall.)
* En Llanera acacen les dones amb la granera.
* Granera nova agrana net.(mall., men.)
    (var.) Granera nova agrana arreu.(mall., men.)
* L'espinac és l'escombra del ventre.
* La primera, la granera; la segona, la senyora.(Urgell, Segarra)
* Pel desig del margalló, rossegava la granera.

## Endevinalles

* Faig música pel carrer, vaig d'un cotxe acompanyat, i les dones, al sentir-me, llur present em fan aviat, que jo prenc i me ne'n torno fent ma via sens parar.
          Escombriaire

## Frases fetes i locucions

* Fer tant de paper com sa granera(mall.)
          Tenir molt poca importància.
* Semblar una granera.
          No tenir gràcia en les formes o en el vestir.
* Tenir tant de seny com la granera
    (var.) Tenir tant de suc com la granera
          Ésser molt ruc.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «granera». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 164, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Viladot-Puig, 2003.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 11 octubre 2024].
* ↑ Bassols, 1994.

## Bibliografia

* Bassols, Maria Margarida. Endevinaller. València: Tres i Quatre, 1994 (L'Estel). ISBN 978-84-7502-376-2.
* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.
* Viladot-Puig, Joan. El Refranyer de Joan Viladot (en català). Lleida: Pagès Editors, 2003 (Història. Monografies; 23). ISBN 9788497790741.
# Esbarzer

L'esbarzer és una planta del gènere Rubus i la família de les rosàcies. Té flors blanques o rosades i el seu fruit és la móra.

## Dites populars

* Ben amanits, fins tanys de romeguera són bons.
* D'un esbarzer ix una rosa.
* En febrer, fulla ha d'haver; si no de morera, d'esbarzer.
* Fruita d'esbarzer, bé està qui no la té.
* Móres a l'esbarzer, sastres i modistes al carrer.

## Frases fetes i locucions

* Amorós com una romaguera de dos caps.
    (var.) Amorós com una romeguera.
          Es diu d'una persona adusta, poc amable.
* Enganxar-se [o agarrar-se] com una romeguera.
          Es diu d'una persona pesada, que un no se la pot traure de damunt de cap manera.
* Haver-hi poca llana, i pels esbarzers.
          Haver-hi poc d'una cosa, dolenta o que es fa malbé.
* Trobar una romeguera.
          Tindre un destorb per arribar amb puntualitat.

## Notes i referències

* ↑ (Al)barzer, abatzer, arça, roma, romeguer, romeguera o morera salvatge
* ↑ Angelats; Vila, 2004, p. 18.
* 1 2 3 4 5 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 12 octubre 2024].
* ↑ Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Vila i Medinyà, 2010, p. 481-495.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «romeguera». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Llana». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Angelats, Rosa; Vila, Pep. Refranys i dites populars de Llofriu, recollides per Irene Rocas. Palafrugell: Arxiu Municipal de Palafrugell, Diputació de Girona, 2004. ISBN 8492343249.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Vila i Medinyà, Pep «Un recull de modismes empordanesos recollits pel folklorista reusenc Cels Gomis Mestres (Figueres, 1883)». Annals de l'Institut d'Estudis Empordanesos, 41, (2010), pàg. 481-495. DOI: 10.2436/20.8010.01.46.
# Escala

L'escala és un element constructiu que permet de salvar una distància vertical mitjançant un seguit d'esglaons o graons.

## Endevinalles

* Em fan els paletes, fusters i enginyers, músics i arquitectes, marins i barbers.
    (var.) Em fan els paletes, fusters, enginyers, músics, arquitectes, marins i barbers.
    (var.) En fa els paletes, fusters i enginyers, músics i arquitectes, marins i barbers.
          Escala / escales
* Quan construeixen una casa, què fan els paletes per Nadal (per-anar-a-dalt)?
          S'ha de declamar fent ús de l'afèresi *nar.

## Referències

* ↑ Salvà, 1983.
* 1 2 Bassols, 1994.
* ↑ Castellví, 1956.

## Bibliografia

* Salvà, Francesc. Recull d'endevinalles. Barcelona: Salvatella, 1983 (Una mica de tot).
* Bassols, Maria Margarida. Endevinaller. València: Tres i Quatre, 1994 (L'Estel). ISBN 978-84-7502-376-2.
* Castellví, Joan. Cinc-centes endevinalles / recollides, traduïdes, originals i versificades per Joan Castellví Cerdà (en català). 3a edició. Barcelona: Eler, 1956.
# Escarabat

L'escarabat és un insecte coleòpter de la família dels escarabeids.

## Dites populars

* A Ferran són uns tinyosos; a Tamarit, uns inflats; a Altafulla, mosquitreba, i a la Torre, escarabats.
* A Tamarit ballen coques, a Ferran pelen gats, a Altafulla, mosquitalla, i a la Torre escarabats.
* En la Pobla, escarabats, Vassuar, carabassots, en Benimodo, cuquellos, i en Carcaixent, els guixots.
          Són els malnoms dels habitants d'aquests pobles.
* En temps de delobí, ets escarabats neden(Men.])
* L'escarabat a son fill li diu perla.
* No hi ha escarabat que no se pensi esser rei.(Mall.])
* Qui segueix l'escarabat, alè pudent l'abat.
* Qui d'escarabat fa son guior, anar vol a la pudor.

## Frases fetes i locucions

* Anar com els escarabats.
          Retrocedir en comptes de progressar.
* D'un escarabat en fa corrida.(Olot)
          Donar molta importància a coses que en tenen poca.
* Ésser escarabat en borra.
          Ésser impertinent.
* Fer l'escarabat.
          Embolicar una cosa innecessàriament.
* Parar taula als escarabats.(Campos)
          Anar amb el pany darrera de la camisa fora dels calçons.
* Semblar un escarabat entre borres(Mall.)
    (var.) Semblar un escarabat dins estopa.(Men.)
          Estar molt perdut, sense poder trobar una sol·lució.

## Referències

* 1 2 Marrugat Cuyàs, Ramon «El parlar del Penedès i Torredembarra» (PDF). Recull de treballs, Núm. 15, (2014), pàg. 311–346. ISSN: 2385-4618 [Consulta: 29 març 2017].
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 106, Vol. 5. Sector central interior.
* 1 2 3 4 5 6 7 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «escarabat». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 Gomis i Mestre, 2014, p. 415-417.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «taula». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Gomis i Mestre, Cels. Zoologia popular catalana. La Bisbal d'Empordà: Sidillà, 2014. ISBN 9788494256400.
* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.
# Navarcles

Navarcles és un poble cap del municipi del mateix nom, de la comarca del Bages.

## Dites populars

* A Moià, putes hi ha, i a Calders, encara més
    (var.) A Moià, putes hi ha, a Calders encara més, a Navarcles en són les barques, a Sallent tota la gent, i a Santpedor n'és la flor.
* A Tuxent, mala gent, a Navarcles uns y altres.

## Referències

* 1 2 Pàmies i Riudor, Víctor. «Navarcles» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.
* ↑ Amades, 2001, p. 51.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Geografia popular (Ed. facsímil) (en català). Barcelona: Edicions El Mèdol, 2001 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 6). ISBN 8495559293.

## Enllaços externs

* Navarcles - Lloc web oficial
# Navata

Navata és un municipi de la comarca de l'Alt Empordà, de la qual pràcticament constitueix el límit occidental

## Dites populars

* A Navata són penjamarrans.
    (var.) Penja-marrons a Navata.
* A Navata, un lladre toca a l'altre.
* A Terrades tots són lladres, i a Navata l'un toca l'altre.
* De Navata en avall els carros van sense tenda.
* Farem la profesó de Navata; l'un darrera l'altre.
* Lledó és el poble vila, Navata la vila poble.
* Processó de Navata, l'un darrere l'altre.

## Frases fetes

* Anar d'esquena al sol com els de Navata.
          Els de Navata estaven indignats amb el sol perquè, tant quan anaven a mercat a Figueres al matí, com quan en tornaven a la tarda, el sol mai no els volia mirar la cara i sempre els sortia per l'esquena. Van acudir a un advocat, disposats a entaular un plet al sol. El lletrat va mitjançar i, després de moltes consultes, els digué que el sol estava disposat a donar-los sempre la cara amb la condició absoluta que canviessin de fer: que anessin a Figueres a la tarda i que en tornessin el matí. Els de Navata s'hi van avenir i des d'aleshores així ho fan i el sol sempre més els ha donat la cara.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 Parés i Puntas, 1999, p. 475-524.
* 1 2 Vila i Medinyà, Pep «Un recull de modismes empordanesos recollits pel folklorista reusenc Cels Gomis Mestres (Figueres, 1883)» (PDF). Annals de l'Institut d'Estudis Empordanesos, Vol. 41, (2010), pàg. 481-496. DOI: 10.2436/20.8010.01.46 [Consulta: 27 gener 2017].

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Navata - Lloc web oficial
# Nawal al-Sa'dawi

Nawal al-Sa'dawi (en àrab نوال السعداوي, Nawāl as-Saʿdāwī; Kafr Tahla, Egipte, 27 d'octubre de 1931- 21 de març de 2021) fou una metgessa, escriptora i activista feminista egípcia.

## Citacions

* Escriure ens manté vius i llegir ens fa savis...
       Solidaris, 26 de març de 2010.
* Per ser feminista, no n'hi ha prou amb ser dona.
       El País, 27 de setembre de 2015.
* Jo no divideixo a les persones pels seus òrgans genitals sinó pel que hi ha dins el seu cap.
       El País, 27 de setembre de 2015.
* Estic en contra de tots els Governs, perquè només donen suport a les dones que treballen per a ells.
       El País, 27 de setembre de 2015.
* Això és el feminisme: la valentia i la capacitat de criticar a Déu, de criticar al pare, a l'avi, al president, als poders, tant del cel com de la terra. Encara que jo no en dic feminisme, sinó humanisme.
       Discurs en recollir el premi Optimistas Comprometidos, 10 de maig de 2016.
* No crec en la democràcia. [...] no és llibertat.
       Discurs en recollir el premi Optimistas Comprometidos, 10 de maig de 2016.
* La ciència, l'art, la música, la medicina, la cirurgia, l'escriptura i la creativitat són sinònims de sentit comú.
       Discurs en recollir el premi Optimistas Comprometidos, 10 de maig de 2016.
* Vivim en una societat molt, molt injusta. [...] Vivim en un món, no en tres. Algunes persones diuen que vinc del tercer món i això és un insult: jo no vinc del tercer món.
       Discurs en recollir el premi Optimistas Comprometidos, 10 de maig de 2016.

## Referències

* ↑ Dalmases, Francesc de «Noms del món possible: Nawal Al-Sa'dawi». Solidaris, (06-03-2010) [Consulta: 8 març 2017].$^{[Enllaçnoactiu]}$
* 1 2 3 Blanco, Patricia R. «Nawal al Saadawi: “Para ser feminista, no basta con ser mujer”». El País, (27-09-2015) [Consulta: 8 març 2017].
* 1 2 3 4 Velasco, Marina «El potente discurso de la activista Nawal al Saadawi al recoger el premio Optimistas Comprometidos». The Huffington Post, (27-05-2016) [Consulta: 8 març 2017].
# Negoci

El negoci és un afer o activitat econòmica, duts a terme amb afany de lucre o de la qual s'obté guanys.

## Citacions

* Després de tot, el principal negoci del poble nord-americà és el negoci.
    (en anglès) After all, the chief business of the American people is business.
       Discurs adreçat a l'American Society of Newspaper Editors (Washington, DC), 17 de gener de 1925. — Calvin Coolidge
* El periodisme és el negoci del talent.
       Barcelona, 22/2/2014. — Xavier Bosch i Sancho

## Dites populars

* Negocis amb parents, resulten dolents.
* Qui té negoci i deu, està clavat en creu.
* Qui té negocis i no els veu, es fa pobre i no s'ho creu.
* Si et fiques en negoci que no entens, per bo que sigui hi deixaràs les dents.
* Una cosa és l'amistat i altra cosa el negoci.

## Referències

* ↑ Platt, Suzy (ed.). «Calvin Coolidge (1872–1933)». Respectfully Quoted: A Dictionary of Quotations. Bartleby.com, 2012. Arxivat de l'original el 1468860410. [Consulta: 29 juliol 2012].
* ↑ Nopca, Jordi «La corrupció ho impregna absolutament tot». Ara llibres (Diari Ara), (22-02-2014) [Consulta: 23 febrer 2014].
* 1 2 3 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Negoci». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
# Nazim Hikmet

Nâzım Hikmet Ran, més conegut com a Nâzım Hikmet, (Tessalònica, 15 de gener de 1902 – Moscou, 3 de juny de 1963) fou un poeta, novel·lista, assagista i dramaturg turc, considerat a Occident com el poeta més important en llengua turca del segle xx.

## Citacions

* No visquis en aquesta terra com un llogater o com qui passa l'estiu a la natura. Viu en aquest món com si fos la casa del teu pare, creu en els grans, en la terra, en el mar, però sobretot creu en l'home.
    (en turc) Dünyada kiracı gibi değil, yazlığına gelmiş gibi de değil, yaşa dünyada babanın eviymiş gibi... Tohuma, toprağa, denize inan, insana hepsinden önce.
       Poema "Tal vegada la meva última carta a Mehmet".
* El més bonic del mar és allò que no hem navegat.
    (en turc) En güzel deniz: henüz gidilmemiş olandır.
       Poema "24 de setembre de 1945".

## Referències

* ↑ Ordine, 2017, p. 72-73.
* ↑ Puigdemont, Carles. «Parlament del president Puigdemont en l'acte de presa de possessió com a 130è president de la Generalitat». Generalitat de Catalunya, 12-01-2016. [Consulta: 13 setembre 2023].

## Bibliografia

* Ordine, Nuccio. Clàssics per a la vida : una petita biblioteca ideal. Barcelona: Quaderns Crema, 2017. ISBN 9788477275800.

## Enllaços externs

* Nâzım Hikmet Culture and Art Foundation
# Navalla d'afaitar

Una navalla d'afaitar, ganivet de rasurar, raor o rasadora, és un ganivet de tall molt afilat, feta amb acer d'alt nivell de tremp, que serveix per a afaitar la barba. S'anomena també navalla barbera o navalla de barber.

## Endevinalles

* Amenaçant tots els dies vides de papes i reis, faç tornar joves ets veis amb ses meues moixonies.

## Referències

* ↑ Amades, 1982.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Folklore de Catalunya. Vol. 2. Cançoner, cançons, refranys, endevinalles. 3a edició. Barcelona: Selecta, 1982. ISBN 84-298-0452-8.
# Joanot Martorell

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
Joanot Martorell (Gandia, Safor, aprox 1410 - Gandia, Safor, 1465) fou un cavaller i escriptor medieval valencià en llengua valenciana, conegut per haver escrit Tirant lo Blanc, la seva obra més coneguda i considerada la primera novel·la moderna d'Europa.

## Citacions

* Cosa acostumada és que los cavallers jóvens llur delit és estar entre les dames.
       Tirant lo Blanc. Vol. II, p. 275.

### Tirant lo Blanc (2005)

Recull de citacions del llibre Tirant el Blanc, editat per Joan Sales:
    Pàgina principal: Tirant lo Blanc
* L'amor que aviat és vingut, aviat és perdut.
       Cap. 10. La infanta Ricomana.
* De vegades passen coses en una hora que no han passat en mil anys.
       Cap. 11. En Tirant a Rodes.
* Condició humana de la natura és l'amor.
       Cap. 13. En Tirant a Grècia.
* La ignorància no és digna de perdó.
       Cap. 18. Desfeta i mort del soldà de Babilònia.
* Com més s'estima una cosa, més es desitjar estimar.
       Cap. 20. Al castell de Malveí.

## Referències

* ↑ Martorell, Joanot; Galba, Martí Joan de; Capdevila, Josep Ma. (ed.). Tirant lo Blanc. Barcelona: Barcino, 1980.
* 1 2 3 4 5 Martorell; Sales, 2005.

## Bibliografia

* Martorell, Joanot; Sales, Joan (ed.). Tirant el Blanc. Barcelona: Columna, 2005. ISBN 9788466406710.
# Joaquim Torra i Pla

Joaquim Torra i Pla (Blanes, 28 de desembre de 1962) és un advocat, escriptor i editor català, 131è President de la Generalitat de Catalunya des del 17 de maig de 2018.

## Citacions

* Vergonya és una paraula que els espanyols fa segles que no han eliminat del seu diccionari.
       Missatge publicat al seu compte personal de twitter, 6 de juny de 2012.
* Els espanyols només saben espoliar.
       Missatge publicat al seu compte personal de twitter, 6 de juny de 2012.
* Qui va fer la revolució d'independència americana? Washington? Franklin? Jefferson? Tots! Va ser una generació, amb el suport del poble americà, la que va tirar endavant la independència. A nosaltres ens passarà igual. La independència no és un objectiu de partit, sinó de país.
       Entrevista a Vilaweb, 7 de setembre de 2012.
* A l'empara de l'article 155 de la Constitució espanyola, tunejat com la nova versió segle XXI del derecho de conquista, el Govern de Madrid va clausurar les portes d'aquest hemicicle, com si el nostre autogovern els pertanyés a ells, i no al poble.
       Sessió plenària al Parlament de Catalunya (Barcelona), 1 de març de 2018.
* Què li passa a l'Estat espanyol amb els presidents de Catalunya? Com pot ser que la majoria dels presidents catalans hagin estat jutjats, empresonats o exiliats?
       Sessió plenària al Parlament de Catalunya (Barcelona), 1 de març de 2018.
* És hora que encara hàgim d'escoltar un sol argument per seguir un dia més a Espanya, que no sigui el de la por, la porra, la legalitat o l'expulsió al cosmos o a illes desertes.
       Segona sessió d'investidura de Jordi Turull al Parlament de Catalunya (Barcelona), 24 de març de 2018.

### President de la Generalitat de Catalunya (2018-2021)

* Em podeu condemnar, però no canviareu la voluntat del poble de Catalunya. Em podeu condemnar, però no canviareu el destí d’aquest país.
       Al·legat final del President de la Generalitat de Catalunya, Joaquim Torra, davant el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, 18 de novembre de 2019.

## Referències

* 1 2 González, David «La cacera espanyolista per unes piulades de Quim Torra» (en català). VilaWeb, (10-05-2018) [Consulta: 11 maig 2018].
* ↑ Cardús i Cardellach, Pere «Quim Torra: 'La independència americana qui la va fer? Washington? Franklin? Jefferson? Tots!'» (en català). VilaWeb, (07-09-2012) [Consulta: 11 maig 2018].
* 1 2 3 González, David. «Vídeo: Què ha dit Quim Torra en les seves dues intervencions al Parlament?» (en català). ElNacional.cat, 10-05-2018. [Consulta: 11 maig 2018].
* ↑ Torra, Quim. «Al·legat final davant del TSJC». El Punt Avui, 19-11-2019. [Consulta: 17 febrer 2020].
# Joaquim Xicoy i Bassegoda

Joaquim Xicoy i Bassegoda (Barcelona, 15 de setembre de 1925 — Barcelona, 16 de novembre de 2006) fou un advocat i polític català. President del Parlament de Catalunya (1988-1995).

## Citacions
### President del Parlament de Catalunya (1988-1995)
#### Discurs inaugural com a President del Parlament de Catalunya (1988)

Recull de citacions del discurs inaugural de Joaquim Xicoy com a President del Parlament de Catalunya el 16 de juny de 1988:
* En començar la sessió, la Cambra, a proposta del seu President d'Edat, ha tributat merescut homenatge al Molt Honorable senyor Josep Tarradellas i Joan, recentment traspassat: cent catorzè President de la Generalitat, fou flama de l'esperança en la llarga nit de Catalunya, gran patriota, coratjós i eficaç negociador en els difícils moments del restabliment de la Generalitat en la transició democràtica. La història, en la qual definitivament ha entrat, li farà, sens dubte, justícia.
* En aquest moment en què inaugurem amb plena normalitat democràtica —i subratllo la paraula «normalitat»— una nova legislatura de la Generalitat restablerta, em permeto recordar els principis i valors superiors en què s'inspira el nostre Estatut i que figuren en el seu preàmbul: la llibertat, la justícia i la igualtat.
* Aquesta institució pertany a tots per igual, perquè pertany a tot el poble català; ningú no la pot fer seva, ni utilitzar ni instrumentalitzar-la per a finalitats alienes a les assenyalades en el nostre Estatut.
* En aquests moments de joia íntima que m'envaeix per l'immens honor que m'acabeu de concedir en designar-me per a la Presidència de la Cambra, només una preocupació projecta ombra al meu esperit: sabré estar al seu nivell? M'han posat el llistó molt alt, i demano a tots que m'hi ajudin.
* Hem de ser conscients que som hereus del nostre gloriós passat democràtic que s'endinsa en la llunyania dels temps: des de les Assemblees de Pau i Treva, de què el 1971 se n'enorgullia Pau Casals davant l'ONU, fins al Parlament de la legislatura recentment extingida, passant per la Generalitat republicana i per les Corts Generals, que ja en el segle XIII tingueren el que avui en diríem caràcter constitucional.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Sessió plenària núm. 1, de constitució» (PDF). Diari de Sessions del Parlament de Catalunya. Barcelona: Parlament de Catalunya, 16-06-1988. [Consulta: 24 setembre 2024].$^{[Enllaçnoactiu]}$

## Enllaços externs

* Presidents del Parlament - Joaquim Xicoy i Bassegoda (1988-1995)
# Joana Serrat i Tarré

Joana Serrat i Tarré (Vic, 1983) és una cantautora indie-folk amb tocs de pop que canta en català i anglès. El seu folk intimista i evocador, és de clares influències estatunidenques.

## Citacions

* Ara mateix tant els homes com les dones fan la música que saben fer o la que volen fer. És veritat que des de fa un temps sembla que hi ha un boom de noies cantautores que agafem un instrument i ensenyem les nostres cançons. Però bé, això no hauria de voler dir res més enllà que la música s'ha democratitzat. Podem dir que en el nostre àmbit cadascú es representa a ell mateix.
       Revista Enderrock número 207 dedicat a "Dones, cançons i violes. 25 dones de la cançó", gener de 2013.
* No m'interessa gens repetir patrons, sinó explorar, perquè obrir-me a nous camins és el que emp ermet créixer. No crec en l'artista que ja es considera fet.
       Revista Enderrock número 207 dedicat a "Dones, cançons i violes. 25 dones de la cançó", gener de 2013.

## Referències

* 1 2 AAVV (text: H.M.A) «Dones, cançons i violes. 25 dones de la cançó». Revista Enderrock i ICD, núm. 207, pàg. 17.
# Joaquim Amat-Piniella

Joaquim Amat-Piniella (Manresa, Bages, 22 de novembre de 1913 - l'Hospitalet de Llobregat, Barcelonès, 3 d'agost de 1974) fou un novel·lista català.

## Citacions

* Els sentiments fan nosa a l'hora de comprendre.
       La ribera deserta, 1966.
* Hauríem de dir la veritat, sempre, i els altres deixarien de ser-nos una nosa.
       La ribera deserta, 1966.

### K.L. Reich (1963)
#### Introducció

Recull de citacions del text de la introducció de la novel·la K.L. Reich, escrita entre 1945 i 1946, que mai s'havia publicat:
* A "la nova Europa" forjada amb sang innocent, devastacions i misèria, els espanyols anti-franquistes no tenien altra plaça que la d'un pot de cendres...
* Per si no n'hi havia prou amb les víctimes de la guerra civil, amb els assassinats pel falangisme, amb els centenars de milers que es podrien a les presons i camps espanyols, amb el paper gloriós dels voluntaris als exèrcits aliats i amb les sofrences pròpies de l'exili en la massa dels desterrats, els nostres milers de morts a les terres hostils del Reich constitueixen l'exponent més segur de l'esforç peninsular a la causa de la llibertat.
* Milions d'homes foren assassinats perquè estimaven la llibertat; moriren tots perquè la humanitat pogués viure...

#### Novel·la

* Som uns pàries, no tenim res de res, però conservem el que ningú no ens prendrà mai: ¡l'orgull de la nostra dignitat!
       K.L. Reich, 1963.

## Referències

* 1 2 Amat-Piniella, J. (Joaquim). La ribera deserta. Barcelona: Alfaguara, 1966.
* 1 2 3 «Introducció de K.L. Reich». Web de Joaquim Amat-Piniella. Arxivat de l'original el 1527938138. [Consulta: 14 març 2016].
* ↑ Amat-Piniella, J. (Joaquim). K.L. Reich. Barcelona: Club Editor, 1963.

## Enllaços externs

* Web de Joaquim Amat-Piniella