OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ofensiva de Catalunya

L'ofensiva de Catalunya, també anomenada campanya de Catalunya o batalla de Catalunya, va ser una campanya militar desenvolupada entre el 23 de desembre de 1938 i el 13 de febrer del 1939 al territori català sota control republicà durant la Guerra Civil Espanyola. Fou l'últim gran enfrontament del conflicte i va sentenciar la derrota republicana, que ja no seria capaç d'articular cap resistència.

## Citacions

Recull de frases del Boletín Oficial del Estado, Burgos, 8 d'abril de 1938, nº 534:
* Qualsevol concepció de la vida local que inspiri normes futures, l'Estatut de Catalunya, en mala hora concebut per la República, deixà de tenir validesa, en l'ordre jurídic espanyol.
    (en castellà) Cualquiera que sea la concepción de la vida local que inspire normas futuras, el Estatuto de Cataluña, en mala hora concebido por la República, dejó de tener validez, en el orden jurídico español.
* L'entrada de les nostres glorioses armes en territori català planteja el problema, estrictament administratiu, de deduir les conseqüències pràctiques d'aquella abrogació. Importa, per tant, restablir un règim de dret públic que, d'acord amb el principi d'unitat de la Pàtria, retorni a aquelles províncies l'honor de ser governades en peu d'igualtat amb les seves germanes de la resta d'Espanya.
    (en castellà) La entrada de nuestras gloriosas armas en territorio catalán plantea el problema, estrictamente administrativo, de deducir las consecuencias prácticas de aquella abrogación. Importa, por consiguiente, restablecer un régimen de derecho púbico que, de acuerdo con el principio de unidad de la Patria, devuelva a aquellas provincias el honor de ser gobernadas en pie de igualdad con sus hermanas del resto de España.

### Els darrers dies de la Catalunya republicana

Recull de citacions d'Els darrers dies de la Catalunya republicana, d'Antoni Rovira i Virgili:
* Tinc la visió claríssima del gran perill imminent: la setmana entrant, l’exèrcit franquista serà a Barcelona. Allò que temps ha pressentia, ja ve, s'acosta, és molt a prop.
       22 de gener de 1939.
* Ara que Catalunya ha caigut, trencada, esclafada, vençuda per la força; ara que volen esborrar el seu nom de la geografia, el seu idioma de la literatura, el seu amor dels cors; ara que Catalunya sembla que es desfaci i desaparegui en el clot negre de la persecució i de l'odi; ara que centenars de milers de catalans han de sortir de la pàtria envaïda pels vells enemics i per enemics nous; ara que és una hora de dolor i d'amargor, el meu pensament nacional s'afirma amb més vigoria.
       5 de febrer de 1939.

## Referències

* 1 2 Moliner Prada, Antonio. Documents de la història contemporània d'Espanya. Universitat Autònoma de Barcelona, 2004, p. 139. ISBN 978-84-490-2339-2.
* ↑ «I. La desfeta militar. I.1 La visió del perill». Blog d'Els darrers dies de la Catalunya republicana, 22-01-2014.
* ↑ Torra, Quim. «Els darrers dies de la Catalunya republicana». El Singular Digital, 10-10-2013. Arxivat de l'original el 1390186745. [Consulta: 1390392249].$^{[Enllaçnoactiu]}$
# Octavio Paz

Octavio Paz (Mixcoac, 31 de març de 1914 — Ciutat de Mèxic, 19 d'abril de 1998) fou un poeta, escriptor i diplomàtic mexicà. Fou guardonat amb el Premi Nobel de Literatura de 1990.

## Citacions

* El llenguatge es deteriora, però la funció dels poetes és revaloritzar les paraules.
    (en castellà) El lenguaje se deteriora, pero la función de los poetas es revalorizar las palabras.
* La societat liberal es paralitzarà si deixa de ser autocrítica.
    (en castellà) La sociedad liberal se paralizará si deja de ser autocrítica.
* No dic que vivim la fi de l'art; vivim la fi de la idea d'"art modern".
    (en castellà) No digo que vivimos el fin del arte; vivimos el fin de la idea de "arte moderno".
* No és poeta aquell qui no ha sentit la temptació de destruir o crear un altre llenguatge.
    (en castellà) No es poeta aquel que no ha sentido la tentación de destruir o crear otro lenguaje.
* No hi ha res més trist que l'escriptor sotmès al dictat del polític.
    (en castellà) No hay nada más triste que el escritor sometido al dictado del político.
* Només la comunicació té caràcter diví.
    (en castellà) Sólo la comunicación tiene carácter divino.
* Tota obra d'art és una possibilitat permanent de metamorfosi, oferida a tots els homes.
    (en castellà) Toda obra de arte es una posibilidad permanente de metamorfosis, ofrecida a todos los hombres.
* Els remordiments d'Occident s'anomenen antropologia, una ciència que, com recorda Lévi-Strauss, va néixer al mateix temps que l'imperialisme europeu i que l'ha sobreviscut.
    (en castellà) Los remordimientos de Occidente se llaman antropología, una ciencia que, como recuerda Lévi-Strauss, nació al mismo tiempo que el imperialismo europeo y que lo ha sobrevivido.
       Tiempo nublado, 1983.

### Atribuïdes

* La poesia és el punt d'intersecció entre el poder diví i la llibertat humana.
    (en castellà) La poesía es el punto de intersección entre el poder divino y la libertad humana.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Albaigès i Olivart, Josep M.; Hipólito, M. Dolors. Un Siglo de citas. Barcelona: Planeta, 1999. ISBN 9788408017325.
# Octubre

L'octubre és el desè mes de l'any i té 31 dies.

## Dites populars

* D'octubre la llunà, set atres cobrirà.
* De l'aigua d'octubre i del sol de maig, naix el blat.
* Lluna d'octubre, set ne descubre.
* Octubre el vanitós, cobrix set llunes enganyós.
* Per Sant Francesc sembra el blat, si no el tenies sembrat.
* Per Sant Narcís, de sis a sis.
* Per Sant Narcís, cada mosca en val sis.
* Quan l'octubre és arribat, ten el camp ben afemat.
* Quan l'octubre és arribat, sembra el segle, l'ordi i el blat.
* Quan l'octubre fa la fi, Tots-Sants és al dematí.
* Quan s'octubre està finit, mor sa mosca i es mosquit.
* Si vols tenir un bon favar, sembra'l per la Mare de Déu del Pilar.

### Dites relacionades amb la meteorologia

* De l'aigua d'octubre i del sol de maig, en neix el blat.
* El fred d'octubre mata l'oruga.
* L'octubre fred, mor el cuquet.
* L'octubre, molt suc i poc bruc.
* Per l'octubre, caliuet.
* Per l'octubre, del foc, ni massa lluny ni massa prop.
* Per l'octubre fuig de l'ombra i busca el sol.
* Pluja d'octubre, ni una gota perduda.
* Quan a l'octubre es fa fosc, busca la vora del foc.
* Quan a l'octubre plou, el rovelló és mou.
    (var.) Si a l'octubre plou, el rovelló mou.
* Quan l'octubre trona, neu dóna.
* Sant Simó i Sant Judes, hivern a la vista.
* Si a l'octubre fa bon fred, mor el cuquet.
* Si a l'octubre fa fred, bon esplet.
* Trons d'octubre, any de diluvi.

### Dites relacionades amb la salut

* Mal vergonyós, per l'octubre, perillós.
* Malalt d'octubre, la terra el cura.
* Malalt que no passa l'octubre, no cura.
* Nafra de l'octubre no es cura.
* Per l'octubre, el malalt que no està ben segur, la mort se l'enduu.
* Per l'octubre, els mals maten els malalts.
* Per l'octubre, tos mals oculta.
* Vells i tarats, en caure la fulla, colgats.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Octubre». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 8 octubre 2024].
* 1 2 3 4 5 6 7 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* 1 2 3 4 Sevilla Muñoz, J.; Zurdo Ruiz-Ayúcar, M.I.T. (dir.). «Refranero multilingüe». Madrid: Instituto Cervantes (Centro Virtual Cervantes), 2009. [Consulta: 8 octubre 2024].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 Amades, 1982, p. 251-420.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any (en català). Vol. V. Tardor. Barcelona: Salvat, 1982. ISBN 84-345-3673-0.
* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
# Okwui Enwezor

Okwui Enwezor (Nigèria, 23 d'octubre de 1963) és un escriptor i crític d'art nigerià.

## Citacions

* La cooperació és la forma en què aprenem i construïm ponts cap a formes de coneixement que no són part de les nostres tradicions.
       Universes in Universe, 5 de juliol de 1997.
* Les idees sobre híbrid, mestissatge, cosmopolitisme s'han desplegat i posat a treballar de nou per tal de capturar els aspectes policèntriques i polisèmics d'aquestes noves configuracions [d'identitat].
    (en anglès) The notions of hybridity, metissage, cosmopolitanism have been deployed and reworked in order to capture the polycentric and polysemic aspects of these new configurations.
       Créolité and Creolization, 2002-2003.
* Nacionalitat i ciutadania són dues coses diferents.
       AlterNewsAfrica, 7 de gener de 2015.
* La pitjor crisi és la inseguretat i la incertesa.
       El Cultural, 1 de maig de 2015.
* El futur li pertoca a l'Àfrica, perquè sembla que a la resta del planeta ja hi ha arribat.
       Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CCCB), 22 de març de 2016.

## Referències

* ↑ «Okwui Enwezor - entrevista, 1997». Universes in Universe - Mundos del Arte. [Consulta: 11 maig 2017].$^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ Enwezor, 2003, p. 13.
* 1 2 Espejo, Bea «Okwui Enwezor: "La peor crisis es la incertidumbre"». El Cultural, (01-05-2015) [Consulta: 11 maig 2017].
* ↑ «El CCCB mostra la modernitat africana». elnacional.cat. Grup les Notícies de Catalunya. [Consulta: 11 maig 2017].

## Bibliografia

* Enwezor, Okwui. Créolité and creolization. Ostfildern-Ruit: Hatje Cantz, 2003. ISBN 3775790845.
# Ocean's Eleven

Ocean's Eleven és una pel·lícula dirigida per Steven Soderbergh, estrenada l'any 2001, basada en la pel·lícula del mateix del nom de l'any 1960.

## Citacions

[En Danny Ocean i en Rusty planegen l'atrac dels casino d'en Terry Benedict]
* Rusty: Necessites almenys deu tios especialistes en coses diferents. Danny Ocean: Com ara qui? Rusty: Doncs així per sobre, diria que necessites un informàtic, un infiltrat, un especialista en explosius, dos conductors i un home de goma, i no ens deixem un especialista d'obtenció de dades. I amb quina pasta ho finançaràs? Danny Ocean: Si atraquem aquests tres casinos tindrem finançament. En Benedict té una llista molt llarga d'enemics. Rusty: Ja, però enemics amb molts calers i res a perdre. (Pensant) Ah... en Reuben.
[En Danny explica en Rusty les raons per fer l'atracament]
* Rusty: Necessito un motiu. I no em diguis diners, per què ho hem de fer? Danny Ocean: I per què no fer-ho? (En Rusty nega amb el cap) Perquè ahir vaig sortir de la trena després de perdre quatre anys de la meva vida, i tu estaves al pòquer amb guaperes de la tele. Rusty: Home... Danny Ocean: Perquè la banca sempre guanya, si tens bones cartes massa sovint, la banca t'arruïnarà tret que t'arribi la mà perfecte i apostis ben fort i guanyis tu a la banca. Rusty: Portaves el discurs preparat? Danny Ocean: Una mica, m'he precipitat? Rusty: No, t'ha quedat bé, m'ha agradat, t'has passat amb els guaperes.
[En Danny i en Rusty demanen l'ajuda d'en Reuben]
* Reuben: Si penseu robar en Terry Benedict, ja cal que ho sapigueu, cony! Això abans això era civilitzat, robaves un tio, ell et pelava i llestos, però amb en Benedict, ja cal que no sàpiga mai que heu sigut vosaltres, que no sàpiga mai com us dieu o ja heu begut oli perquè us matarà i després us torturarà. Danny Ocean: Es per això que hem de ser molt prudents i precisos. Rusty: Estar ben finançats. Reuben: Ja i també sonats del tot, i necessitareu un equip de sonats com vosaltres. Amb qui heu pensat?
[En Danny explica al grup el pla d'atracament als casinos de Las Vegas]
* Saul Una pregunta. Posem que entrem a la primera caixa i obrim les portes de seguretat, baixem per l'ascensor que no podem tocar, superem els guardes armat i entrem a la cambra que no podem obrir... Rusty: Sense que ens vegin les càmeres. Danny Ocean: Si, perdó m'he descuidat les càmeres. Saul: Ja, en fi. Si fem tot això, voleu que sortim d'allà amb 150 milions de dòlars en efectiu sense que ningú ens ho impedeixi. Danny Ocean: Si. Saul: Ah... d'acord.
# Odissea

L'Odissea és el segon dels grans poemes èpics grecs atribuïts a Homer; l'altre és la Ilíada. L'Odissea es considera un dels poemes fundacionals del cànon literari occidental.

## Citacions

* Cal que no vagis més amb jocs puerils, que no ets d'edat per anar-hi.
       Els consells d'Atena a Telèmac § I, 150-323.
* La novetat és agradable.
    (en llatí) Grata nouitas.
       Odissea § I, 351-352.
* Cal cedir davant la multitud.
    (en llatí) Cedendum multitudini.
       Odissea § II, 250-251.
* Amb l'edat esdevenim més assenyats.
    (en llatí) Aetate prudentiores reddimur.
       Odissea § II, 313-315.
* Qui pot perjudicar també ell mateix és capaç de beneficiar.
    (en llatí) Qui nocere potest et idem prodesse.
       Odissea § IV, 230.
* L'oportunitat ha de ser aprofitada.
    (en llatí) Premenda occasio.
       Odissea § IV, 419.
* Un perill, no l'afrontis pas sense un motiu.
    (en llatí) Periculum ne temere subeas.
       Odissea § V, 100.
* La bona sort crea persones insolents.
    (en llatí) Fortuna reddit insolentes.
       Odissea § V, 269.
* Les riqueses no sempre toquen a les millors persones.
    (en llatí) Diuitiae non semper optimis contingunt.
       Odissea § VI, 188-189.
* Cadascú gaudeix amb les seves pròpies dèries.
    (en llatí) Suo quisque studio gaudet.
       Odissea § VI, 270-271.
* El comú de la gent és desconfiat.
    (en llatí) Vulgus suspicax.
       Odissea § VII, 307.
* Per als déus tot és possible.
    (en llatí) Dii omnia possunt
       Odissea § X, 306.
* Unes coses cal exposar-les, unes altres cal mantenir-les en secret.
    (en llatí) Alia committenda, alia caelanda.
       Odissea § XI, 443.
* Una vida difícil, però saludable.
    (en llatí) Aspera uita sed salubris.
       Odissea § IX, 27.
* Temps hi ha per a llargs relats i perquè es dormi.
       La Consulta dels morts § X, 467-XII,7.
* Unes coses cal exposar-les, unes altres cal mantenir-les en secret.
    (en llatí) Alia committenda, alia caelanda.
       Odissea § XI, 443.
* No encomanis una tasca a qui no en té ganes.
    (en llatí) Officium ne collocaris in inuitum.
       Odissea § XV, 72-74.
* L'enveja és conseqüència de l'ostentació.
    (en llatí) Iactantiae comes inuidia.
       Odissea § XVIII, 142.
* La vida dels mortals és breu.
    (en llatí) Vita mortalium breuis.
       Odissea § XIX, 328.
* Les dissorts acceleren la senectut.
    (en llatí) Mala senium accelerant.
       Odissea § XIX, 360.
* Res de més poc aguant no cria la terra que l'home, de tot quant per la terra veiem que alena i camina.
       Pugilat d'Ulisses contra Iros § XVIII, 1-XIX, 50.

## Referències

* ↑ Homer, 2001, p. 32.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 Erasme de Rotterdam, 2018.
* ↑ Homer, 2001, p. 190.
* ↑ Homer, 2001, p. 297.

## Bibliografia

* Erasme de Rotterdam. No puc no parlar : selecció dels Adagis, traducció, estudi introductori i índex analític. Girona: Edicions de la Ela geminada, 2018. ISBN 9788494856129.
* Homer. Carles Riba (trad.). L'Odissea. Barcelona: La Magrana, 2001 (Els Llibres de butxaca (La Magrana) ; 55). ISBN 8482643665.
# A l'ombra de les noies en flor

A l'ombra de les noies en flor és el segon de set volums de A la recerca del temps perdut de Marcel Proust. Va ser escrit al 1919 i la primer publicació la va fer l'editorial Gallimard, en francès. La novel·la va ser premiada amb el premi Goncourt el mateix any.

## Citacions

* Teòricament, sabem que la Terra gira, però, en realitat, no ho notem; el terra sobre el que caminem sembla no moure's i vivim tranquils. El mateix passa amb el temps a la vida.
* Mentre llegia aqueslles paraules, el meu sistema nerviós rebia amb una admirable diligència la notícia de que em sobrevenia una gran joia, però la meva ànima -és a dir, jo mateix i, en una paraula, el principal interessat- seguia ignorant-ho
* Cadascú anomena idees clares a les que presenten el mateix grau de confusió que les seves.
* Quan parlem, ens imaginem sempre que són les nostres orelles, la nostra ment, els que ens escolten.
* Els noms que designen les coses responen sempre a una idea d'intel·ligència, estranya a les nostres impressions veritables i que ens obliga a suprimir-los tot el que no remet a ella.
* Abans de pintar es tornava ignorant i ho oblidava tot -ja que el que sabem no ens pertany.
* No hi ha home, per savi que sigui, que en una època determinada de la seva joventut no hagi pronunciat paraules, o fins i tot portat una vida, el record del qual no li resulti desagradable i que desitjaria veure abolit, però d'alguna manera ha de lamentar-ho, perquè només pot estar segur d'haver arribat a ser un savi, en la mesura del possible, si ha passat per totes les encarnacions ridícules o odioses que han de precedir aquesta última.
* No rebem la saviesa, hem de descobrir-la per nosaltres mateixos després d'un trajecte que ningú pot fer per a nosaltres.
* Com molts intel·lectuals, no podia dir amb senzillesa les coses senzilles. Buscava per a cada una d'elles un qualificatiu preciós i després generalitzar-la.
* Podem passar-nos tota una vida xerrant sense fer altra cosa que repetir indefinidament el buit d'un minut, mentre que la marxa del pensament en la solitaria feina de la creació artística es fa en el sentit de la profunditat.

## Bibliografia

Proust, Marcel; Carlos Manzano, traductor. A l'ombra les noies en flor (en castellà). cinquena. Barberà del Vallès: Editorial Lumen, S.A., 1919. ISBN 978-84-264-1290-4 [Consulta: 23 octubre 2014].
# 9 de novembre

El 9 de novembre és el tres-cents tretzè dia de l'any del calendari gregorià i el tres-cents catorzè en els anys de traspàs. Queden 52 dies per finalitzar l'any.

## Citacions
### Efermèrides

* Amèrica és ingovernable. Els que han servit a la revolució han llaurat en el mar. L'única cosa que es pot fer a Amèrica és emigrar.
    (en castellà) La América es ingobernable. Los que han servido á la revolución han arado en el mar. La única cosa que se puede hacer en América es emigrar.
       9 de novembre de 1830. — Simón Bolívar
          Pronòstics fets per Simón Bolivar sobre el futur incert d'Amèrica
* Jo dels col·legis lo que conec més són les parets perquè sempre em deien de cara a la pared [...] eren parets mestres, vaig aprendre molt més coses que no pas els altres.
       Entrevista feta per Josep Maria Espinàs al programa Identitats de Televisió de Catalunya, 9 de novembre de 1986. — Joan Capri
* Vol que Catalunya esdevingui un estat? En cas afirmatiu, vol que aquest estat sigui independent?
       Pregunta acordada pels partits polítics catalans sobre la consulta del futur polític de Catalunya, 9 de novembre de 2014.

### Necrològiques
#### 2008 — Miriam Makeba

* Front el patiment no es pensa, s'actua. La resta és demagògia.
       A una entrevista a La Jornada, a Cuba, 5 d'octubre de 2005.

## Referències

* ↑ Bolívar, Simon. Proclamas de Simon Bolivar, libertador de Colombia (PDF). New York: D. Appleton y Compañia, 1853, p. 72-73 [Consulta: 20 juny 2012].
* ↑ «Joan Capri». Identitats. Sant Joan Despí: Televisió de Catalunya, 09-11-1986. Arxivat de l'original el 1283789380. [Consulta: 8 març 2012].
* ↑ Tugas, Roger; Quetglas, M.E.; March, Oriol. «"Vol que Catalunya esdevingui un estat? En cas afirmatiu, vol que aquest estat sigui independent?"». ara.cat. Barcelona: ARA, 12-12-2013. Arxivat de l'original el 1415445421. [Consulta: 4 novembre 2014].
* ↑ Márquez, Ernesto «Me volví voz e imagen de África sin ser consciente del significado». La Jornada, (15-11-2008) [Consulta: 22 març 2017].
# Abelard Saragossà i Alba

Abelard Saragossà i Alba (Silla, 1954) és un filòleg valencià.

## Citacions

* La manera més òptima d'impedir la recuperació d'un poble, és que aquest poble crega que els seus fills més honrats i combatius són uns traïdors renegats, alhora que aquells que estan clavant-li el punyal provincià per l'esquena serien els seus grans defensors.
       El valencianisme que ve, 1996.

## Referències

* ↑ «El futur del valencianisme polític». A: DDAA. El valencianisme que ve. València: Saó, 1996, p. 86. ISBN 84-88513-16-X.
# Abdó i Senén

Sant Abdó i Sant Senén (o Abdó i Senent) (?, ? — Roma, aprox. 250), foren dos màrtirs que, segons una tradició posterior, haurien estat perses cristians, pertanyent a la classe dirigent, fets presoner pels romans i haurien estat morts el 250, durant la persecució de l'emperador Deci. Venerats com a sants per l'Església Catòlica, se celebra la festivitat el 30 de juliol. La seva popularitat a les terres de parla catalana fa que també rebin altres denominacions com Sant Nin i Sant Non.

## Dites populars

* Per Sant Nin i Sant Non, es talla el raïm de la planta, i es penja a la llàntia.
          Fou la forma dels hortolans d'honorar els seu sants patrons.
* Per Sant Nin i Sant Non, pebrots i tomàtecs.
          Durant la seva festa, els hortolans convidaven als amics a menjar-ne.
* Sant Nin i Sant Non, pebros i tomàquets, la festa dels hortolans.
          Durant la seva festa, els hortolans convidaven als amics a menjar-ne.

## Referències

* 1 2 3 Parés i Puntas, 1999.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Abat

Un abat és un superior superior d'un monestir, d'una col·legiata o canònica regular.

## Dites populars

* A la taula de l'abat, qui no hi és, no hi és comptat.
* Abat i ballester, mal per als moros.
* Ans coc que abat.
* Com canta l'abat respon el sagristà.
* No hi ha pitjor abat que el qui monjo ha estat.
* Per un punt l'abat va perdre sa mula.

## Frases fetes i locucions

* A la taula de l'abat, qui no hi és no hi és comptat.
          Indicar que hom no té en compte el qui no és present en un afer.
* Fer l'abat.
          Fer esquellots.
* Fer un abat (d'algú o quelcom).
          Destruir, fer desaparèixer (Mallorca).
* Fer un visca l'abat.
          Fer esquellots o brugit estrident per riure's d'algú.
* L'abat de les coliflors
          Títol que hom aplica als qui es concedeixen importància i s'irroguen honors i títols perquè ningú no fa cas d'ells.
* Voler ésser l'abat.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «abat». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Parés i Puntas, 1998.
* 1 2 Amades i Gelats, 1980.

## Bibliografia

* Amades i Gelats, Joan. Refranys personals (en català). Barcelona: Selecta, 1980 (El tresor popular de Catalunya, núm. 5). ISBN 8476670486.
* Parés i Puntas, Anna. Diccionari de refranys. Català-castellà, castellà-català (en català). Barcelona: Edicions 62, 1998. ISBN 842974293X.