OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Eulàlia Lledó i Cunill

Eulàlia Lledó i Cunill (Barcelona, 1952) Filòloga. Les seves investigacions principals giren al voltant dels biaixos sexistes i androcèntrics de la literatura i de la llengua, conrea també camps com la literatura d'assaig i reflexió, i la de viatges

## Citacions

* Hi ha poca distància entre llenguatge i pensament. De vegades, nomenar una realitat és el primer pas per parlar-ne. No es tracta d'una pura qüestió de noms, ja que una denominació aparentment només formal arrossega canvis en el contingut pel simple fet d'haver-ho enunciat d'una manera o altra.
    (en castellà) Hay poca distancia entre lenguaje y pensamiento. A veces, nombrar una realidad es el primer paso para hablar de ella. No se trata de una pura cuestión de nombres, puesto que una denominación aparentemente sólo formal arrastra cambios en el contenido por el simple hecho de haberlo enunciado de un modo u otro.
       Revista con la A, 21 de maig de 2019.
          Entrevista a Eulàlia Lledó Cunill

## Referències

* ↑ «Entrevista a Eulàlia Lledó Cunill». Revista con la A. Arxivat de l'original el 1559839756. [Consulta: 6 juny 2019].

## Enllaços externs

* Eulàlia Lledó i Cunill - Lloc web oficial
# Eugène Delacroix

Ferdinand-Victor-Eugène Delacroix (Charenton, París, 26 d'abril de 1798 — París, 13 d'agost de 1863) fou un pintor francès.

## Citacions
### Journal

* L'home és un animal sociable que detesta els seus semblants.
    (en francès) L'homme est un animal sociable qui déteste ses semblables.
       17 de novembre de 1852.
* En la literatura, la primera impressió és la més forta.
    (en francès) En littérature, la première impression est la plus forte.
* L'art d'escriure és sobretot per sentir-se comprès.
    (en francès) L'art d'écrire est avant tout de se faire comprendre.
* L'execució a la pintura ha de tenir sempre improvisació.
    (en francès) L'exécution, dans la peinture, doit toujours tenir de l'improvisation.
* L'home sempre torna a començar tot, fins i tot la seva pròpia vida.
    (en francès) L'homme recommence toujours tout, même dans sa propre vie.
* S'ha d'apostar sempre per l'enginy.
    (en francès) Il faut toujours parier pour le génie.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Eugène Delacroix a dit...». Paris: Evene, cop. 1999. Arxivat de l'original el 1371243896. [Consulta: 30 març 2013].
# Eulàlia de Barcelona

Santa Eulàlia (Barcelona, segle III — Barcelona, segle IV) fou una verge cristiana que va ser martiritzada per no voler rebutjar la seva fe durant les persecucions de Dioclecià. És patrona de la ciutat de Barcelona, juntament amb Santa Madrona. Se celebra la seva festivitat el 12 de febrer.

## Dites populars

* El sol ple Santa Eulàlia, empeny la parra.
* Pel desembre, Sant Nicolau; la Candelera, pel febrer, de tal manera que el dos serà; també Sant Sebastià, serà al gener, i també dins del febrer la cadira per Sant Narcís la fira, dins de Girona; Santa Eulàlia a Barcelona.
* Per Santa Eulàlia, el temps canvia.
* Per Santa Eulàlia, es tallen les canyes.
* Per Santa Eulàlia volta la pomera: si veus una poma ací i una poma allà, torna-te'n a casa, que any de pomes serà.
* Santa Eulàlia assolellada, collita de vi assegurada.
    (var.) Santa Eulàlia assolellada, grossa vinada.
* Si sembres per Santa Eulàlia, bon gra i bona palla.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 Amades, 1982, p. 736-738.
* ↑ Parés i Puntas, 1999.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any (en català). Vol. I. Hivern. Barcelona: Salvat, 1982. ISBN 84-345-3673-0.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Torrent (desambiguació)

* Aquesta és una pàgina de desambiguació. És una pàgina que us adreça cap a pàgines amb el mateix nom. Si un enllaç intern us ha dut fins ací, podeu tornar enrere per arreglar-lo i fer-lo enllaçar a la pàgina més adient.
Torrent té aquests significats:
# Torrent de Cinca

Torrent de Cinca és un municipi de la Franja al Baix Cinca.

## Dites tòpiques

* Si te cases a Torrent te daran terra a Torrauba, se te la foterà el riu i quedaràs en canyaula.

## Referències

* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor. «Torrent de Cinca» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.

## Enllaços externs

* Torrent de Cinca - Lloc web oficial
# Tordera

Tordera és una ciutat i municipi de la comarca del Maresme.

## Dites populars

* De Tordera, Cabrera i Esparreguera, Judes n'era.

## Referències

* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Tordera - Lloc web oficial
# Torredembarra

Torredembarra, anomenada normalment la Torre pels seus habitants, és una vila i municipi costaner a la comarca del Tarragonès.

## Dites populars

* A Altafulla gent de bulla, a la Torre escarabats, a la Riera xiques maques i a Ardenya caragirats.
* A Altafulla, mosquitalla i a la Torre, escarabats.
* A Altafulla són valents, foc a la Torredembarra, a Vilanova boters i Sitges en són gitanos
* A Ferran són uns tinyosos; a Tamarit, uns inflats; a Altafulla, mosquitreba, i a la Torre, escarabats.
* A Ferran: tant, tant; Tamarit: tit, tit; Altafulla: gent d'agulla; i la Torre, flor del Camp.
* A Tamarit ballen coques, a Ferran pelen gats, a Altafulla, mosquitalla, i a la Torre escarabats.
* A Torredembarra, escarabats.
* Al Vendrell són les boniques, a Roda ja no ho són tant, a Creixell les rovellades i a la Torre la flor del Camp.
    (var.) Del Vendrell són les boniques, a Roda ja no ho són tant, a Creixell les rovellades i a Torredembarra, la flor del Camp.
    (var.) Al Vendrell són rovellades, a Creixell ja no ho són tant, a Clarà són molt boniques i a la Torre la flor del Camp.
* Quan Torredembarra emprèn el vol, sempre, sempre surt el sol.
* Tamarit: tit, tit; Altafulla: pont d'agulla; a Ferran: tant, tant; i la Torre, la flor del Camp.
* Tarragona la bribona, Constantí el bon fadrí, Vila-seca l'han cremada i els de Reus volen fugir.
* Torredembarra i Martorell, Altafulla i el Vendrell.
          Ho solen dir pausadament al Penedès, quan posen oli a l'enciam

## Referències

* 1 2 3 Pàmies i Riudor, Víctor. «Torredembarra» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.
* ↑ Amades, 2001, p. 11.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Marrugat Cuyàs, Ramon «El parlar del Penedès i Torredembarra». Recull de treballs, Núm. 15, (2014), pàg. 311–346. ISSN: 2385-4618 [Consulta: 29 març 2017].
* ↑ Amades, 2001, p. 75.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Geografia popular (Ed. facsímil) (en català). Barcelona: Edicions El Mèdol, 2001 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 6). ISBN 8495559293.

## Enllaços externs

* Torredembarra - Lloc web oficial
# Torrelles de Foix

Torrelles de Foix és una localitat i municipi de la comarca de l'Alt Penedès.

## Dites populars

* A Vilafranca panarres, a Torrelles són les belles, a Pontons són els collons.

## Referències

* ↑ Arasa i Ferrer, Josep. «Paremiologia Tópica Penedesenca». El Barrinaire. l'autor, 19-10-2012. Arxivat de l'original el 1601385100. [Consulta: 8 abril 2017].

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Torrelles de Foix - Lloc web oficial
# Torreblanca

Torreblanca és un municipi de la comarca de la Plana Alta.

## Dites populars

* Borratxos són a les Coves, borratxos són a Alcalà, borratxos a Torreblanca, no sabem qui guanyarà.
* Cabanes, cau de raboses; Torreblanca, granotera, i Alcalà porta la fama de la gent malfaenera.
* Les xiques de Torreblanca són moltes i valen poc; pa torrar una sardina l'arrastren per tot lo foc.
* Les xiques de Torreblanca totes filen en cadira, en comptes de filar cànem filen estopa podrida.
* Les xiques de Torreblanca totes van a l'aigua al pou, l'una li diu a l'altra: "Si a tu et pica, a mi em cou".
* Les xiques de Torreblanca totes van a segar brossa, s'escarramen a la séquia i se renten la carxofa.
* Les xiques de Torreblanca totes van de cinc en cinic; la un se'n diu a l'atra: - mare, que grossa la tinc!
* Torreblanca cotxina, corral de vaques de primera collita tot carabasses.
* Torreblanquina gitana, portes mocador de duro; algun dia portaràs les orelles del meu burro.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 Sanchis Guarner, Manuel «Locucions tòpiques valencianes» (PDF). Bolletí del diccionari de la llengua catalana: revista de lingüística, folklore i literatura, Vol. XVIII, Núm. 1-3, (gener-juny 1936) [Consulta: 25 març 2017].
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 24 setembre 2024].

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* Torreblanca - Lloc web oficial
# Torrent (Horta Sud)

Torrent és una ciutat de l'Àrea Metropolitana de València, a l'Horta Sud. Amb 83.457 habitants l'any 2008, és el tercer municipi amb més població de la província de València i del huité més poblat del País Valencià.

## Dites populars

* ¿De Torrent i bovo? Canta-li un trovo. I si és de Torís, canta-li'n sis.
* El miracle de Torrent: el sol fora i ploguent.
* Els de Torrent deixen l'aigua corrent.
* En Torrent de la merda fan engüent.
* Farem com els de Torrent, que quan plou la dixen caure.
* Granerers com en Torrent no els voràs en cap de banda, puix amb la sarieta al coll corren més de mitja Espanya.
* Per a bragats en Torrent, pa càneus els aldaiers, Alaquàs pa boca-culs, Manises pa novigers.
* Torrent, bona terra i mala gent.
    (var.) Torrent, bona terra i millor gent.
    (var.) Torrent, bon poble i mala gent.
* Torrent, Picanya i Paiporta, Benetússer i Alfafar, Poble-nou i Sedaví, Xirivella i Campanar.
* Torrent, poble pudent.
* Torrentina, puta fina.

## Frases fetes

* Acabar com el Ball de Torrent.
    (var.) Acabar-se a garrotades com el ball de Torrent.
          Aplicada a tota reunió que acaba malament.
* No tindre-li por ni a la Justícia de Torrent.
          Per referir-se a gent molt agosarada, ja que la justicia l'impartien cavallers de l'orde de Malta, que era molt temuda.
* Torrent, que gran eres.
          Joc de paraules amb Torrent, que graneres per la qualitat de les seues graneres.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 Sanchis Guarner, Manuel «Locucions tòpiques valencianes» (PDF). Bolletí del diccionari de la llengua catalana: revista de lingüística, folklore i literatura, Vol. XVIII, Núm. 4, (juliol-agost 1936) [Consulta: 25 març 2017].
* 1 2 3 4 5 6 Sanchis Guarner, 1983, p. 115-117, Vol. 5. Sector central interior.
* 1 2 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 24 setembre 2024].
* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Torrent (Horta Sud)». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* Portal de l'Ajuntament de Torrent
# Tord

El tord (Turdus philomelos) és un ocell de l'ordre dels passeriformes, de la família dels túrdids. Té les parts inferiors de color blanc rossenc i llistades de taques negrenques que tenen forma de punta de sageta, i les superiors de color terrós. El mascle és un excel·lent ocell cantaire.

## Dites populars

* Fa com el tord: la cara magra i el cul gord.
* Hora baixa cauen els tords.
* Més val un tord en sa mà, que mil i cinc-cents que volen.
* Pardals, tords i estornells són mals ocells.
* Pel Pilar, el tord i l'oreneta se'n van.
    (var.) Per Sant Macià, l'oroneta ve i el tord se'n va.
    (var.) Per Sant Macià, la griva ve i el tord se'n va.
    (var.) Per Sant Sebastià, l'oreneta ve i el tord se'n va.
* Per Sant Francesc, agafa els tords amb vesc.
* Si el tord no se'n va per Sant Macià, fred encara farà.
* Tord arribat, sembra aviat, i si no ho fas, te'n penediràs.

## Frases fetes i locucions

* Els tords volen baixos.
          Escassetat de mitjans econòmics.
* Si és tord, si és mèl·lera.
          Discussió insistent sobre detalls que no arriben a resoldre's.

## Referències

* 1 2 3 4 Blanch, Xavier; Espot, Laura. Fer l'animal : bestiari popular il·lustrat. Barcelona: La Galera, 1999. ISBN 842465806X.
* 1 2 3 4 5 6 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Tord». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Carretero Serra, 2022, p. 189-190.
* ↑ Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Viladot-Puig, 2003.

## Bibliografia

* Carretero Serra, Andreu. Els Noms dels ocells en el llenguatge popular català. Barcelona: Cossetània, 2022 (El Tinter (Cossetània) ; 174). ISBN 9788413562308.
# Torrent

* Per a altres significats vegeu «torrent (desambiguació)».
Un torrent o rambla és un corrent d'aigua intermitent en zones muntanyoses que sovint es presenta encaixat, amb pendents més o menys verticals i amb unes dimensions que poden arribar als centenars de metres de fondària. Normalment, és un corrent d'aigua intermitent de flux impetuós i amb una gran capacitat d'erosió, que sovint només s'activa en èpoques de pluja.

## Dites populars

* De ponent no hi corre torrent, i si hi corre, corre violent.
* Després del vent, ve el torrent.
    (var.) Després del gran vent, corre el gran torrent.
* Guarda't de torrent que no fa remor.(mall.)
* Jo voldria que plogués, i fes aigo de bombolla, que, ses taronges de Sóller, es torrent les mos dugués.(mall.)
* Ni vinya prop de torrent, ni casa prop de convent.
* Per Sant Llorenç, el sol toca pels torrents, i allà on no tocarà, ni casa ni vinya vagis a plantar.
* Sant Llorenç escura els torrents.

## Frases fetes

* Saber el vent i no saber de quin torrent.(or.)
    (var.) Sebre es vent i no sebre es torrent.(mall.)
          No saber completament una cosa.

## Referències

* ↑ Amades, 1938.
* 1 2 3 4 5 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «torrent». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «vent». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «convent». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 24 setembre 2024].

## Bibliografia

* Amades, Joan. Llibre del temps que fa. Barcelona: La Neotípia, 1938 (Primer llibre de les set sivelles).
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Torrent (Baix Empordà)

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
Torrent és una vila i municipi de la comarca del Baix Empordà.

## Cançons populars

* A Montrás tocan a missa / A Llofriu ja hi han tocat / A Torrent ja l'han mig-dita / A Sant Feliu ja han acabat.

## Referències

* ↑ Van Hoestenberghe, Barbara «Cançons populars de les gavarres. Memòria cantada». Consorci de les Gavarres, (novembre 2014 - novembre 2015).$^{[Enllaçnoactiu]}$

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Torrent - Lloc web oficial
# Greix

El greix o matèria grassa és un terme genèric que inclou diversos tipus de lípids, tot i que generalment es refereix als acilglicerols. Els greixos són produïts per processos orgànics en animals i vegetals i s'acumulen o emmagatzemen en els teixits adiposos. Tots els greixos són insolubles en aigua i tenen una densitat significativament menor a la de l'aigua. Els greixos, quan són líquids a temperatura ambient, s'anomenen olis.

## Citacions

* L'home que vol ser campió del món s'ha d'untar de greix des del cap fins als peus. Ha de treballar en el seu cotxe amb les seves mans i el seu cor.
       — Juan Manuel Fangio

## Dites populars

* Bon greixet fa bon blanquet.
* Brou sense greix amb escreix.
* Cada lliure de carbassa en fa perdre una de greix.
* Cent lliures de carabassa no fan una unça de greix.
    (var.) Cent quintars de carabassa no fan una unça de greix.
* Diners d'altre i brou de peix no fan greix.
* El greix tapa set lletgeses.
          Una persona grassa dissimula molt bé els seus defectes.
* El peix no fa greix.

## Frases fetes i locucions

* Fondre greix.
          Passar quimera per alguna cosa.
* Posar greix.
          Engreixar-se.
          Trobar gust a alguna cosa.
* Donar greix a algú.
          Donar gust a algú.

## Referències

* ↑ «Juan Manuel Fangio». The Telegraph. London: Telegraph Media Group, 18-07-1995. [Consulta: 6 juliol 2013].
* 1 2 3 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «greix». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 94-101.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «carabassa». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Viladot-Puig, 2003.
* ↑ Amades i Gelats, 2005.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* 1 2 «greix». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Barcelona : Institut d'Estudis Catalans.

## Bibliografia

* Amades i Gelats, Joan. El Tres i el set : números meravellosos (Ed. facsímil) (en català). Tarragona: L'Agulla de cultura popular, 2005 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 30). ISBN 8496294188.
* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Viladot-Puig, Joan. El Refranyer de Joan Viladot (en català). Lleida: Pagès Editors, 2003 (Història. Monografies; 23). ISBN 9788497790741.
# Greta Garbo

Greta Garbo, nom amb què és coneguda Greta Loyisa Gustaffson, (Estocolm, 18 de setembre de 1905 — Nova York, 15 d’abril de 1990) fou una actriu cinematogràfica sueca.

## Citacions

* Vull estar sola.
    (en anglès) I want to be alone.
       Grand Hotel, 1932.
          Frase de la ballarina russa Grusinskaya, protagonista de la pel·lícula estatunidenca Grand Hotel (1932), interpretada per Greta Garbo. S'associa aquesta frase la figura pública de l'actriu, ja que tingué una vida privada allunyada i retirada dels mitjans de comunicació i de la premsa rosa.
* Mai vaig dir: "Vull estar sola". Només vaig dir: "Deixeu-me sola."
    (en anglès) I never said, 'I want to be alone'. I only said, 'I want to be left alone.'
          Comentari al seu amic Allen Porter del Museum of Modern Art, clarificant la frase famosa de "Vull estar sola". Aquesta última frase va tenir més ressò després d'una conferència de premsa el 17 de març de 1938 a Ravello (Itàlia), però malinterpretant les seves paraules: “I only want to be let alone”.

## Referències

* ↑ Ratcliffe, Susan (ed.). Oxford Essential Quotations (en anglès). Oxford University Press, 2015 [Consulta: 15 setembre 2024].
* ↑ «GarboForever - The 'I want to be alone' quote». Arxivat de l'original el 1491634888. [Consulta: 11 febrer 2017].
# Graça Machel

Graça Machel (Incadine, Moçambic, 17 d'octubre de 1945) és una política i activista social moçambiquesa en favor dels drets dels nens.

## Citacions

* Els lluitadors mai diuen adéu.
    (en anglès) Fighters never say goodbye.
       Resposta a una carta de Winnie Mandela després que el seu marit, Samora Moisés Machel, primer president de Moçambic, morís en un accident d'avió, 1986.
* En un món divers, els nens són una força unificadora capaç d'unir-nos tots junts en suport d'una ètica comuna.
    (en anglès) In a disparate world, children are a unifying force capable of bringing us all together in support of a common ethic.
       A personal note from Graça Machel, 1994.
* Si tenim intel·ligència, imaginació i capacitat de somiar, les coses poden passar.
    (en anglès) If we have intelligence, imagination, and the ability to dream, things can happen.
       Entrevista de Vukani Mugabane a Ebony, Maig de 1997.
* A la meva edat, no vull fer coses que se suposa que he de fer. Faré les coses que vull.
    (en anglès) At my age, I don't want to do things I'm supposed to. I will do the things I want to.
       Entrevista de Vukani Mugabane a Ebony, Maig de 1997.

## Referències

* 1 2 3 Stewart, 2005.
* ↑ «A personal note from Graça Machel». UNICEF. Arxivat de l'original el 1546463888. [Consulta: 23 febrer 2019].
* ↑ Stewart, 2004.

## Bibliografia

* Stewart, Julia. Stewart's quotable Africa. Johannesburg: Penguin Books, 2004. ISBN 9780143024576.
* Stewart, Julia. Stewart's quotable African women. Johannesburg: Penguin Books, 2005. ISBN 9780143024866.
# Gregal

El gregal és el vent del nord-est.

## Dites populars

* Amb vent gregal ni peix ni pardal.
    (var.) En gregal, ni peix ni pardal.
* El gregal i el xaloc, porten fred i porten foc.
* Gregal la mou, llevant la plou.
* Gregal mallorquí, tramuntana a Maó.(Mall.)
* Gregal, mar picada i sola banyada.(Mall.)
* Gregal matiner, gregal trapasser.
* Gregal matiner, gregalot frescot.
* Gregal matiner, llevant tarder.
* Gregaló rissat demana: major, trinquet i mitjana.
* Guergal, aigua a la canal.(Ross.)
* La pluja de gregal, les pedres fa ballar.
* Llevant, xaloc i migjorn; llebeig, ponent i mestral, tramuntana i gregal, vet ací els vuit vents del món.
* No és nat ni naixerà qui ploure fort de grec veurà.
* Quan el gregal fa venir son és la neu que tragina.
* Quan les boires corren de garbí, gregal fi.
* Si és gregal i brusca dura, pescada segura.(Mall.)
* Vent grec, la pluja al bec.
* Vent de gregal, mal!

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 Parés i Puntas, 1999, p. 26-35.
* 1 2 3 4 5 6 7 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Gregal». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ «Gregal». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Barcelona : Institut d'Estudis Catalans. [Consulta: 30 de maig de 2012]
* 1 2 3 4 5 Amades i Gelats, 1938, p. 43-44.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Llibre del temps que fa. Barcelona: La Neotípia, 1938 (Primer llibre de les set sivelles).
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Gregoria Urbina y Miranda

Gregoria Urbina y Miranda (San Francisco 1857 – morta a Espanya amb data desconeguda) va ser una escriptora espanyola del segle XIX.

## Citacions de l’autora

* «El retrat que ens proposa Gregoria Urbina es podria resumir com el d'una dona lliure, instruïda, responsable i mestressa de si mateixa, que lluny de conformar-se amb les fites assolides aspira a participar amb veu i vot en les qüestions que afecten l'interès general de la seva nació. »
    (en castellà) «El retrato que nos propone Gregoria Urbina se podría resumir como el de una mujer libre, instruida, responsable y dueña de sí misma, que lejos de conformarse con las metas alcanzadas aspira a participar con voz y voto en las cuestiones que afectan al interés general de su nación.»
       Fragment del llibre “Costumbrismo y reivindicación feminista”, de María de los Ángeles Ayala..
* « Gregoria Urbina i Miranda proposa un nou model a imitar, el de la dona nascuda en terres nord-americanes, personificació de la fèmina il·lustrada i lliure, dues conquestes encara molt llunyanes d'arribar a la nostra península.»
    (en castellà) «Gregoria Urbina y Miranda propone un nuevo modelo a imitar, el de la mujer nacida en tierras norteamericanas, personificación de la fémina ilustrada y libre, dos conquistas todavía muy lejanas de alcanzar en nuestra península.»
       Fragment del llibre “Costumbrismo y reivindicación feminista”, de María de los Ángeles Ayala..
* « L'autora descriu el seu accés a estudis superiors, conquesta femenina contemplada pels seus compatriotes amb orgull i com a signe de progrés.»
    (en castellà.) « La autora describe su acceso a estudios superiores, conquista femenina contemplada por sus compatriotas con orgullo y como signo de progreso.»
       Fragment del llibre “Costumbrismo y reivindicación feminista”, de María de los Ángeles Ayala..

## Referències

* 1 2 3 Biblioteca Virtual Miguel de Cervantes. Escritoras españolas. Costumbrismo -- Siglo 19º -- España. Mujeres y literatura -- Siglo 19º .