# Lladre

Un lladre és aquella persona que es dedica a robar, és a dir, a apropiar-se de béns i materials que no són seus.

## Citacions

* Són els catalans el lladre de tres mans, que per a robar a les esglésies, agenollat, ajuntava amb l'esquerra una altra de pal, i en tant que veient-li posades les dues mans, el jutjaven devot, robava amb la dreta.
    (en castellà) Son los catalanes el ladrón de tres manos, que para robar en las iglesias, hincado de rodillas, juntaba con la izquierda otra de palo, y en tanto que viéndole puestas las dos manos, le juzgaban devoto, robaba con la derecha.
       La Rebelión de Barcelona. Ni es por el güevo ni es por el fuero, 1640. — Francisco de Quevedo y Villegas
* El privilegi d'estar a tot arreu només pertany als reis, a les noies i als lladres.
    (en francès) Le privilège d'ètre partout chez soi n'appartient qu'aux rois, aux filles et aux voleurs.
       Les Femmes, 1856. — Honoré de Balzac
* El món està avui governat per lladres i pirates.
       Discurs del ple d'investidura del President de la Generalitat, 21 de desembre de 2012. — David Fernàndez i Ramos

## Dites populars

* Cent sastres, cent sabaters i cent moliners fan tres-cents lladres.
    (var.) Cent sastres, cent teixidors i cent moliners, tres-cents lladres.
* Civada que es duu al molí, troba el lladre pel camí.
* De moliner mudaràs, però de lladre no escaparàs.
    (var.) (Olot) De moliner mudaràs, que de lladre no podràs.
    (var.) (Mall.) De moliner mudareu, però de lladre no sortireu.
    (var.) (Poll.) De moliner mudaràs, però lo mateix trobaràs.
* De moliner podem mudar, que de lladre no mudarem pas.
* De moliner pots mudar, que de lladre no pot faltar.
* La ocasió fa el lladre.
* Lladre de cala, lladre de peix.
* Lo lladre no té perdó, si no fa la restitució.
* Los vagamonts son l'arna de la república y llevor de lladres.
* Pescador de canya, lladre de raïms.
* Pots canviar de moliner, canviaràs pas de lladre.

## Endevinalles

* No té res, però li agrada tenir tot el que no és seu, és enginyós, llest, molt hàbil, i s'amaga si algú el veu.

## Referències

* ↑ Quevedo, Francisco de. «La Rebelión de Barcelona. Ni es por el güevo ni es por el fuero». A: Obras de Don Francisco de Quevedo Villegas. Madrid: Imprenta y estereotípia de M. Rivadeneyra, 1852, p. 281-286. $^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ Balzac, Honoré de. Les Femmes. Paris: Michel Levy; J. Hetzel & Ce., 1856 [Consulta: 17 juny 2014].
* ↑ «David Fernàndez ofereix 'mà oberta per l'autodeterminació, i el puny tancat contra les retallades'». Vilaweb. Partal, Maresma & Associats, 21-12-2012. Arxivat de l'original el 1359596630. [Consulta: 9 febrer 2013].
* ↑ Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Lladre». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* 1 2 3 Font, 1898.
* ↑ Viladot-Puig, 2003.
* ↑ Castellví, 1956.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Castellví, Joan. Cinc-centes endevinalles / recollides, traduïdes, originals i versificades per Joan Castellví Cerdà (en català). 3a edició. Barcelona: Eler, 1956.
* Font, Ramón. Bons consells: ab la traducció castellana. Gerona: Estampa de'n Tomás Carreras, 1898.
* Viladot-Puig, Joan. El Refranyer de Joan Viladot (en català). Lleida: Pagès Editors, 2003 (Història. Monografies; 23). ISBN 9788497790741.