OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Jordi Turull i Negre

Jordi Turull i Negre (Parets del Vallès, 6 de setembre de 1966) és un polític català.

## Citacions

* La democràcia sempre genera il·lusió i esperança, mai por, i, per això, no s'ha de témer que Catalunya faci un exercici de democràcia.
    (en castellà) La democracia siempre genera ilusión y esperanza, nunca miedo, por eso no se debe temer ni impedir que Catalunya haga un ejercicio de democracia.
       Congrés dels Diputats (Madrid), 8 d'abril de 2014.

### Durant el judici al procés independentista català

* Els ciutadans de Catalunya no són ovelles, no són gent militaritzada, tenen criteri, el moviment independentista va de baix a dalt, i després hi ha partits i entitats que recullen aquest sentiment.
       Durant la seva declaració com a acusat al Tribunal Suprem, 19 febrer 2019.
* Encara que s'intenti generar violència, intentar-ho a Catalunya és operació fracàs. Per molt que s'intenti presentar la societat catalana com violenta, no té sentit, és delirant.
       Durant la seva declaració com a acusat al Tribunal Suprem, 19 febrer 2019.
* Organitzar un referèndum es va despenalitzar i el govern de l’Estat ha incomplert 25 sentències del TC, com cedir el 0,7% d'ajut al desenvolupament a la Generalitat. Si ets independentista no pots incomplir res, però ser constitucionalista és un xollo perquè et permet desobeir la Constitució quan vulguis. Jo per una interlocutòria que no té cap retret penal porto un any a la presó, i després diran que no ens persegueixen per les nostres idees.
       Durant la seva declaració com a acusat al Tribunal Suprem, 19 febrer 2019.

## Referències

* ↑ «Turull: "No s'ha de témer que Catalunya faci un exercici de democràcia"». 324, 08-04-2014. Arxivat de l'original el 1555248342. [Consulta: 14 abril 2019].
* 1 2 3 Tedó, Xavi. «"Ser constitucionalista és un xollo perquè et permet desobeir la Constitució quan vulguis": les 10 frases de Turull al Suprem». Ara. Arxivat de l'original el 1550603427. [Consulta: 10 març 2019].
# Jorge Luis Marzo

Jorge Luis Marzo (Barcelona, 1964) és un historiador de l'art, comissari, escriptor i professor de l'Escola Elisava i de la Universitat Pompeu Fabra.

## Citacions

* La imatge, que en principi havia de ser una exploració del conflicte, esdevé una situació de consens.
       MACBA, Barcelona, 2012.
* Tothom dóna per fet que és en el món de la cultura a on trobarem el consens.
       MACBA, Barcelona, 2012.
* Tots hem reconegut que la cultura no ha fet millors ciutadans, ha fet millors consumidors.
       MACBA, Barcelona, 2012.
* Cal afavorir un tipus de política artística que no ens doni la flassada per abrigar-nos del fred, sinó que ens faci preguntar perquè fa fred.
       MACBA, Barcelona, 2012.
* La imatge esdevé l'àncora històrica a través de la qual els artistes han de reproduir el sentiment nacional.
       MACBA, Barcelona, 2012.
* Se suposa que els governs tenen diferents ideologies, però en el món de la cultura i l’art hi ha una comunió absoluta.
       MACBA, Barcelona, 2012.
* Dreta i esquerra van coincidir en una mena de paternalisme il·lustrat a on s'havia educar a les masses en un civisme noucentista.
       MACBA, Barcelona, 2012.
* La incomoditat del públic envers l'art contemporani no es culpa de l'art contemporani, és la seva principal motivació.
       MACBA, Barcelona, 2012.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 «Jorge Luis Marzo». Ràdio Web MACBA Museu d'Art Contemporani de Barcelona, #164, (2012) [Consulta: 1365320438].
# Jordi Rubió i Balaguer

Jordi Rubió i Balaguer (Barcelona, 30 de gener de 1887 - Barcelona, 25 de juliol de 1982) fou un eminent bibliotecari, professor, filòleg i historiador de la literatura catalana.

## Citacions

* M'agradaria que tinguessis més llibres al teu abast.
       Carta de Jordi Rubió al seu fill Manuel Rubió, 12 de juny de 1938.

## Referències

* ↑ Rubió i Balaguer; Rubió i Lois, 1996, p. 27-29.

## Bibliografia

* Rubió i Balaguer, Jordi; Rubió i Lois, Manuel. Cartes de la guerra: maig 1938-gener 1939 (en català). Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 1996. ISBN 8478267492.
# Jordi Sabater i Pi

Jordi Sabater i Pi (Barcelona, 2 d'agost de 1922 – Barcelona, 5 d'agost de 2009) va ser un etòleg i primatòleg català.

## Citacions

* Per dibuixar cal observar amb atenció, si observes, coneixes; si coneixes estimes.
* Algun dia la humanitat serà jutjada severament per haver tancat primats als zoològics.
    (en castellà) Algún día la humanidad será juzgada severamente por haber encerrado primates en los zoológicos.
       Entrevista a Muy Interesante, gener 1998.
* Els ximpanzés són conscients del seu parentesc amb l'home.
    (en castellà) [Los chimpancés] son conscientes de su parentesco con el hombre
       Entrevista a Muy Interesante, gener 1998.
* La falta de la humanitat és la indiferència envers la natura.
       Entrevista a Omnis cellula, maig 2004.

## Referències

* ↑ RM. «Mor l'etòleg Jordi Sabater i Pi, catedràtic emèrit de la UB». Universitat de Barcelona, 06-08-2009. Arxivat de l'original el 1458000115. [Consulta: 13 gener 2019].
* 1 2 Alcalde, Jorge. «Jordi Sabater Pi: "Los chimpancés son conscientes de su parentesco con el hombre». Muy Interesante, gener 1998. Arxivat de l'original el 1485130868. [Consulta: 13 gener 2019].
* ↑ Demaret, Xantal «Entrevista a Jordi Sabater Pi». Omnis cellula, Núm. 5, (maig 2004), pàg. 36-45 [Consulta: 13 gener 2019].
# Jordi Sànchez i Picanyol

Jordi Sànchez i Picanyol (Barcelona, 1 d'octubre de 1964) és un activista polític i social català, president de l'Assemblea Nacional Catalana entre 2015 i 2017.

## Citacions

* Quan no hi ha delicte, no hi pot haver ordre de presó.
       «Camí de la llibertat», Ara, 16 d'octubre de 2017.
          Article del llavors president de l'ANC, Jordi Sànchez, després de quedar en presó sense fiança.

## Referències

* ↑ Sànchez, Jordi. «Camí de la llibertat». Ara.cat, 16-10-2017. Arxivat de l'original el 1557918179. [Consulta: 16 octubre 2018].

## Enllaços externs

* Jordi Sànchez i Picanyol - Lloc web oficial
# René Descartes

René du Perron Descartes (La Haye, Turena, 31 de març de 1596 — Estocolm, 11 de febrer de 1650) fou un filòsof, científic i matemàtic francès.

## Citacions

* Penso, doncs existeixo.
    (en llatí) Cogito, ergo sum.
       Discurs del mètode. 4a part, 1637.
* Aquesta proposició: sóc doncs existeixo, és necessàriament certa cada vegada que la pronuncio o la concebo a la meva ment.
    (en francès) Cette proposition : Je suis, j'existe, est nécessairement vraie, toutes les fois que je la prononce ou que je la conçois en mon esprit.
       Discurs del mètode. 4a part, 1637.
* Seria absurd, que nosaltres que som finits intentéssim determinar les coses infinites.
* Suposo que algun maliciós i potent dimoni astut ha fet tot el possible per enganyar-me
    (en anglès) I shall suppose that some malicious, powerful, cunning demon has done all he can to deceive me
* Quan algú diu "Penso, després existeixo", ho reconeix com una cosa evident per a si mateix mitjançant una simple intuïció de la ment.
    (en anglès) When someone says "I am thinking, therefore I am", he recognizes it as something self-evident by a simple intuition of the mind.
* Hem d'investigar quin tipus de coneixement la raó humana és capaç d'aconseguir, en particular, abans que ens dediquem a l'adquisició de coneixement de les coses.
    (en anglès) We ought to enquire as to what sort of knowledge human reason is capable of attaining, before we set about acquiring knowledge of things in particular.

## Citacions sobre Descartes

* Descartes va aparèixer en la nit fosca com una estrella que acabava d'il·luminar l'univers. I si estava equivocat sobre alguns punts de la física, és que era home.
    (en francès) Descartes parut dans cette nuit profonde comme un astre qui venait éclairer l'univers. Et s'il s'est trompé sur quelques points de physique, c'est qu'il était homme.
       Institutions de physique, 1740. — Émilie du Châtelet

## Referències

* ↑ «ergo sum cogito». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 30 març 2014].
* 1 2 3 Descartes, René. Les méditations métaphysiques touchant la première philosophie, 1667 [Consulta: 30 agost 2014].
* ↑ Ortega Blake, Arturo. El Gran libro de las frases célebres. México, D.F.: Random House Mondadori; Grijalbo, 2013. ISBN 9789707803510 [Consulta: 1544442001].
* ↑ Descartes, René. The Philosophical Writings of Descartes. Cambridge University Press, 1985. ISBN 9780521288071 [Consulta: 30 agost 2014].
* ↑ Du Châtelet, Gabrielle Emilie Le Tonnelier de Breteuil, marquise. Institutions de physique. París: Prault fils, 1740.
# Reus

Reus és una ciutat i municipi de la província de Tarragona i del Camp de Tarragona, la capital de la comarca del Baix Camp.

## Dites populars

* A Reus, bocs i fideus.
* A Reus, ganxets.
* A Reus, gats i deutes.
* A Reus no ve d'un tanto.
* A Reus per un tant no diuen res.
* A Reus per un tant no diuen res, però per dos maten un home.
* A Reus, per Sant Pere bou i arròs.
* A Salou, van els de Reus, quan volen rentar-se els peus.
* A Tarragona, fan un port i a Reus fan un canal, i a Mont-roig fan una església que no l'acabaran mai.
* A Tarragona gent, a Reus senyors i a Valls homes.
* A Tarragona manxen i a Reus enganxen.
    (var.) A Reus enganxen, a Tarragona manxen i al Serrallo desenganxen.
    (var.) A Reus enganxen, a Tarragona manxen, a Cambrils la boniquesa i a Mont-roig la flor del Camp.
* Els de Reus van a colles, com els gitanos.
* Fot-li! Que és de Reus.
* Més lleig que en Salometa de Reus, que va morir de lletgesa.
* Per ganxets, a Reus.
* Per tomàtecs, Vila-seca, i per coques, Reus.
* Reus, París i Londres.
    (var.) Reus, París, Londres i el carrer de Monterols.
          Al segle XVIII, Reus fou un dels tres centres més importants del comerç de l'aiguardent, juntament amb París i Londres.
* Tarragona, la bribona; Constantí, el bon fadrí; Vilaseca, l'han cremada, i els de Reus volen fugir.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 Parés i Puntas, 1999, p. 475-524.
* 1 2 Viladot-Puig, 2003.
* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Reus». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Aragonés Salvat, Albert (ed.) «Les "Notes folklòriques" (1924-1928) recollides i anotades per Ramon Sedó Borrell». Beceroles, lletres de llengua i literatura, 5, (2012), pàg. 113-135.$^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 8 octubre 2024].
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Banús; Calbet, 2016, p. 139.
* ↑ Amades, Joan «Refranys geogràfica». Butlletí del Centre Excursionista de Catalunya, Vol. 47, núm. 511, (desembre 1937), pàg. 289-297 [Consulta: 8 març 2014].$^{[Enllaçnoactiu]}$

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Banús, Maria (Banús Garcia); Calbet, Josep Maria. S'ha acabat el bròquil (en català). Valls: La Torratxa, 2016 (Racó de les expressions ; 4). ISBN 9788495757999.
* Viladot-Puig, Joan. El Refranyer de Joan Viladot (en català). Lleida: Pagès Editors, 2003 (Història. Monografies; 23). ISBN 9788497790741.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Reus - Lloc web oficial
# Rialp

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
Rialp (oficialment) o Rialb (etimològicament correcte) és una vila i municipi català de la comarca del Pallars Sobirà. Està ubicat a la dreta del riu Noguera Pallaresa i des de 1969 està configurat pels antics termes municipals de Rialb i Surp; tot incloent també les entitats descentralitzades de Beraní, Caregue, Escàs, Rodés i Roní.

## Dites populars

* Surp, Rodés i Sant Romà, molts treballs pr'a menjar pa.
          En referència a les dificultats per explotar-hi les terres circumdants i poder viure-hi.

## Referències

* ↑ Bosch i Pont, s.d., p. 10.

## Bibliografia

* Bosch i Pont, Josep Maria «Evolució dels nuclis de població petits del Pallars Sobirà: Del 1850 a inicis del segle XXI» (PDF) (en català). Universitat de Barcelona, volum III, s.d..

## Enllaços externs

* Rialp - Lloc web oficial
# Remeis a l'amor

Remeis a l'amor (en llatí: Remedia amoris) és un poema didàctic, format per 814 dístics elegíacs, escrit pel poeta llatí Publi Ovidi Nasó.

## Citacions

* Si algú estima allò que li agrada d'estimar, que gaudeixi abrusant-se feliçment i navegui a la mercè del seu vent.
    (en llatí) Si quis amat quod amare iuuat, feliciter ardens / Gaudeat et uento nauiget ille suo.
* L'amor sempre engalipa i troba aliments en la dilació.
    (en llatí) Uerba dat omnis amor reperitque alimenta morando.
* La medicina és, si fa no fa, l'art de l'oportunitat.
    (en llatí) Temporis ars medicina fere est.
* L'amor cedeix davant el treball.
    (en llatí) Cedit amor rebus.
* La virtut suporta sovint incriminacions com si fos un vici.
    (en llatí) Pro vitio virtus crimina saepe tulit.
* Quan el cor es divideix en dos i corre d'una amiga a l'altra, l'amor per l'una afebleix la passió per l'altra.
    (en llatí) Secta bipertito cum mens discurrit utroque, / Alterius vires subtrahit alter amor.
* L'amor penetra en els esperits pel costum, hom el desaprèn pel costum: el qui podrà fingir la guarició estarà guarit.
    (en llatí) Intrat amor mentes usu, dediscitur usu: / Qui poterit sanum fingere, sanus erit.
* L'amor perdura igualment quan el nodreix la desconfiança; si tu vols expel·lir-lo, expel·leix el temor.
    (en llatí) Fit quoque longus amor, quem diffidentia nutrit: / Hunc tu si quaeres ponere, pone metum.
* No et calen indrets isolats —l'isolament acreix les fúries de l'amor—
    (en llatí) Non tibi secretis —augent secreta furores—
* En la pràctica de l'amistat, hom troba un ajut no pas lleuger.
    (en llatí) Hic quoque amicitiae non levis usus erit.
* Però amb més seguretat s'apaga la flama progressivament que no de sobte; cessa a poc a poc d'estimar: de segur no recauràs.
    (en llatí) Sed meliore fide paulatim extinguitur ignis / Quam subito; lente desine, tutus eris.
* És un crim d'avorrir una dona que hom estimava fa poc.
    (en llatí) Sed modo dilectam scelus est odisse puellam.
* És vergonyós de veure un home i una dona, units suara, esdevenir de sobte enemics.
    (en llatí) Turpe vir et mulier, iuncti modo, protinus hostes.
* La pobresa no té amb què nodrir el seu amor; ara, això no és una raó perquè vulguis ésser pobre.
    (en llatí) Non habet, unde suum paupertas pascat amorem: / Non tamen hoc tanti est, pauper ut esse velis.
* El vi prepara el nostre esperit a l'amor.
    (en llatí) Vina parant animum Veneri.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 Ovidi Nasó, 1979.

## Bibliografia

* Ovidi Nasó, Publi. Remeis a l'amor ; Cosmètics per a la cara (en llatí-català). Barcelona: Fundació Bernat Metge, 1979 (Fundació Bernat Metge ; 206). ISBN 8472251462.
# Renau

Renau és un municipi català de la comarca del Tarragonès.

## Dites populars

* A Renau, el llop hi jau.
* A Renau, no s'hi entrar ni per mar ni per terra.
* A Renau qui bé hi sopa, mal hi jau.

## Referències

* 1 2 3 Pujol i Vila, 1999.

## Bibliografia

* Pujol i Vila, Josep (comp.). 5000 refranys de nostra terra (en català). Tarragona: Arola, 1999. ISBN 8495134292.

## Enllaços externs

* Renau - Lloc web oficial
# República Democràtica del Congo

La República Democràtica del Congo, també coneguda com Congo Kinshasa, Congo Belga o simplement el Congo, i durant un temps anomenada Zaire, és un país africà, el segon més gran del continent. Limita al nord amb la República Centreafricana i el Sudan del Sud, a l'est amb Uganda, Ruanda, Burundi i Tanzània; al sud amb Zàmbia i Angola i a l'oest amb l'oceà Atlàntic, l'enclavament de Cabinda (Angola) i la República del Congo. La seva capital és Kinshasa.

## Citacions

* El conflicte que enfangava al Congo era una herència d'un passat colonial brutal i de dues grans guerres, entre els anys 1996 i 2003, que havien deixat més de cinc milions de morts, el conflicte més sagnant des de la Segona Guerra Mundial.
    (en castellà) El conflicto que enfangaba el Congo era una herencia de un pasado colonial brutal y de dos grandes guerras, entre los años 1996 y 2003, que habían dejado más de cinco millones de muertos, el conflicto más sangriento desde la Segunda Guerra Mundial.
       «República Democrática del Congo», a Océano África, p. 42, 2014. — Xavier Aldekoa

## Dites

* El riu s'omple dels rierols petits.

## Referències

* ↑ Roca, Ma Carme; Montse Ballarín. Tambors de vidre. Barcelona: EDEBE, 2006. ISBN 9788423680139.

## Bibliografia

* Aldekoa, Xavier. Oceáno África. 6a ed. Barcelona: Grup Editorial 62, 2016 (Ediciones Península). ISBN 9788499423654.
# Riba-roja d'Ebre

Riba-roja d'Ebre és una vila i municipi de la comarca de la Ribera d'Ebre.

## Dites populars

* A Riba-roja, figots.
    (var.) Els de Riba-roja, figotes.
* A Riba-roja, la que no és puta és boja.
* Gent de Riba-roja, gent molt arbitrosa.
* Les dones de Riba-roja diuen que no beuen vi; a darrera de la porta, xorro de tupí.
    (var.) Les dones de Riba-roja han anat a pixar al riu; i les de Flix diuen que baixa l'aigua amb lleixiu.
    (var.) Les dones de Riba-roja són poques i ballen bé; tenen la panxa arrugada com la manxa d'un ferrer.
    (var.) Les xiques de Riba-roja són poques i batxilleres, posen un canut de canya i escolten per les gateres.
* Maria, fes-te la trena, que ton pare et vol casar amb un xic de Riba-roja i amb un altre de Catllar.
* Per a figues Riba-roja, per carxofes Ascó, però pa xiquetes boniques Miquenensa i Faió.
    (var.) Per a figues, Riba-roja; per a finestres, Ascó; per a xiquetes boniques, Mequinensa i Escatró.
* Riba-roja és boja, perd l'enteniment: posa el gat a l'olla per fer riure la gent.
* Riba-roja està perduda.
    (var.) Riba-roja està perduda; la culpa la tenen les dones, que en arribar a la nit ja no saben dormir soles.
    (var.) Riba-roja està perduda; la culpa la tenen les dones, que arribat els quinze anys ja no no saben dormir soles.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Pàmies i Riudor, Víctor. «Riba-roja d'Ebre» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.
* ↑ «Refranys de la Fatarella». Butlletí del Centre d'Estudis de la Terra Alta, Núm. 9, (1985), pàg. 24-25 [Consulta: 19 maig 2024].
* 1 2 3 4 Amades, 2001, p. 64.
* ↑ Cid i Català, Josep «Corrandes de l'Ebre (4)». Miscel·lània del Centre d'Estudis de la Ribera d'Ebre, Núm. 8, (1991), pàg. 73–96. ISSN: 2385-4308.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Geografia popular (Ed. facsímil) (en català). Barcelona: Edicions El Mèdol, 2001 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 6). ISBN 8495559293.

## Enllaços externs

* Riba-roja d'Ebre - Lloc web oficial
# 23 de novembre

El 23 de novembre és el tres-cents vint-i-setè dia de l'any del calendari gregorià i el tres-cents vint-i-vuitè en els anys de traspàs. Queden 38 dies per finalitzar l'any.

## Citacions
### Efemèrides

* Tota la gent que per alguna raó se'ls hi diu que són grans, és la gent que més t'enriqueixen i més t'aporten perquè alhora és la gent més humil.
       Programa Identitats, 23 de novembre de 1986. — Josep Maria Flotats
* Pensa malament, si t'agrada, però en tot els casos pensa per tu mateix.
    (en anglès) Think wrongly, if you please, but in all cases think for yourself.
       Entrevista en The Times, 23 de novembre de 2003. — Doris Lessing

## Dites populars
### Santoral
#### Sant Climent

* Per Sant Climent, la neu a les dents.
* Qui sembra per Sant Climent, perd la llavor i perd el temps.
* Sant Climent porta l'hivern.
* Si per Sant Climent fa vent, bon hivern.

## Referències

* ↑ «Josep Maria Flotats». Sant Joan Despí: Televisió de Catalunya, 23-11-1986. Arxivat de l'original el 1270911764. [Consulta: 31 març 2012].
* ↑ Lewis, Jone Johnson. «Doris Lessing Quotes». About Women's History. About.com, cop. 2012. Arxivat de l'original el 1368290623. [Consulta: 13 agost 2012].
* 1 2 Pàmies, Victor (cur.). «Sants i festes diverses». Refranyer temàtic, 25-11-2007. Arxivat de l'original el 1509242712. [Consulta: 29 desembre 2014].
* 1 2 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 26 setembre 2024].
# 23 d'abril

El 23 d'abril és el cent tretzè dia de l'any del calendari gregorià i el cent catorzè en els anys de traspàs. Queden 252 dies per finalitzar l'any.

## Citacions
### Efemèrides

* Mai va ser la nostra llengua d'imposició, sinó de trobada; a ningú se'l va obligar mai a parlar en castellà: van ser els pobles més diversos els qui van fer seu, per voluntat libèrrima, l'idioma de Cervantes.
    (en castellà) Nunca fue la nuestra lengua de imposición, sino de encuentro; a nadie se le obligó nunca a hablar en castellano: fueron los pueblos más diversos quienes hicieron suyo por voluntad libérrima, el idioma de Cervantes.
       Alcalá de Henares (Madrid), 23 d'abril del 2001. — Joan Carles I d'Espanya
          Fragment del discurs durant l'entrega del Premi "Miguel de Cervantes" a Francisco Umbral
* El 95% de la gent se sent incòmoda, maltractada o cabrejada dins del marc fiscal i econòmic espanyol. Si un dels teus fills se sent maltractat, seu i parla-hi, sinó se n'anirà de casa.
    (en castellà) El 95% de la gente se siente incómoda, maltratada o cabreada dentro del marco fiscal y económico español. Si uno de tus hijos se siente maltratado, siéntate y habla; si no se irá de casa.
       Entrevista a La Vanguardia, 23 d'abril de 2013. — José Manuel Lara Bosch

## Dites populars

* Bon sol per Sant Jordi i per Sant Marc, podràs beure el vi a raig.
* Per Sant Jordi espiga l'ordi, per Sant Marc espiga el blat.
    (var.) Per Sant Jordi, garbes d'ordi.
    (var.) Per Sant Jordi, guarda ton ordi.
    (var.) Per Sant Jordi l'espiga a l'ordi.
    (var.) Per Sant Jordi, la piula pica l'ordi.
* Per Sant Jordi, roses.
* Sant Jordi arribat, surt la cuca del forat.

## Referències

* ↑ Marcos, P.; Company, E. «La afirmación del Rey de que 'nunca se obligó a hablar en castellano' provoca una tormenta política». El País. Madrid: El País, 25 abril del 2001. [Consulta: 19 abril 2012].
* ↑ Ayén, Xavi. «Hablan los reyes del libro». La Vanguardia p. 50-53, 23-04-2013. [Consulta: 31 gener 2015].$^{[Enllaçnoactiu]}$
* 1 2 3 Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any. Vol. III. Barcelona: Salvat, 1952, p. 285-307 [Consulta: 1479732892].
* 1 2 3 4 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Jordi». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Amades, Joan. Costums populars de Barcelona. Barcelona: Centre Excursionista de Catalunya, 1931, p. 107-109. $^{[Enllaçnoactiu]}$