OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Manuel de Cabanyes i Ballester

Manuel de Cabanyes i Ballester (Vilanova i la Geltrú, 27 de gener de 1808 - 16 d'agost de 1833) va ser un poeta català, considerat com una de les primeres figures del romanticisme espanyol.

## Citacions

* Què valen tes normes? ¿Què valen, si, audaços, romputs els preceptes que inspira Natura [...] els infants d'Ibèria es donen al crim?
    (en castellà) ¿Qué prestan tus leyes? ¿qué prestan, si al crimen, / Rompido el precepto que inspira Natura / Y consagra el Numen, el hijo de Iberia / Despéñase audaz?
       «A Marci», a Preludis de la meva lira (VIII. «A Marcio», a Preludios de mi lira), 1833.
* ¡Oh temps venturosos aquells d'altres dies que titllen de bàrbars alguns doctes d'ara! Endureix les ànimes i fabrica hipòcrites l'odierna llum.
    (en castellà) ¡Oh tiempos felices aquellos antiguos / Que bárbaros llaman noveles doctores! / Hipócritas hace, corazones duros / La hodierna luz.
       «A Marci», a Preludis de la meva lira (VIII. «A Marcio», a Preludios de mi lira), 1833.
* I quan la llum del món per mi s'apagui, quan al sepulcre fred davallaré, sense paraula, moribund, encara repetiré: «T'estim, t'estimaré».
    (en castellà) Cuando la luz yo dejaré del mundo / y de mi tumba el mármol abriré, / entonces aún mi labio moribundo / repetirá: “Te adoro, te adoré”.
       «Cançó», a Producciones escogidas, 1858.

## Referències

* ↑ Cabanyes, 1982, p. 135.
* ↑ Cabanyes, 1833, p. 38.
* ↑ Cabanyes, 1982, p. 136.
* ↑ Cabanyes, 1833, p. 39.
* ↑ Cabanyes, 1982, p. 181.

## Bibliografia

* Cabanyes, Manuel de. Preludios de mi lira. Barcelona: Imprenta de A. Bergnes y Comp., 1833.
* Cabanyes, Manuel de. Preludis de la meva lira. Preludios de mi lira. Vilanova i la Geltrú: El Cep i la Nansa, 1982.
# Marc Aureli

Marc Aureli [Marcus Aelius Aurelius Verus] (Roma, 26 d’abril de 121 — Sirmium, 17 de març de 180) fou un filòsof i emperador romà (161-180).

## Citacions

* L'alegria es troba en el fons de totes les coses, però a cadascú correspon extreure-la.
* Que cada un dels teus actes, paraules i pensaments siguin els d'un home que, potser en aquest instant, hagi d'abandonar la vida.

### Meditacions

Recull d'aforismes dels escrits de l'emperador Marc Aureli, compilats sota el títol de Meditacions:
    Pàgina principal: Meditacions

## Referències

* ↑ Arróniz Hidalgo, José-Guillermo. Diccionari de citacions i frases de renom. Barcelona: Claret, DL 1997. ISBN 8482971379.
* ↑ Ortega Blake, Arturo. El Gran libro de las frases célebres. México, D.F.: Random House Mondadori; Grijalbo, 2013. ISBN 9789707803510 [Consulta: 1544442001].
* ↑ Marc Aureli. Meditacions. Barcelona: Llibres de l'Índex, 2008 (Els Clàssics de l'Índex ; 6). ISBN 9788496563742.
# Mao Zedong

Mao Zedong (Shao-shan, Hunan, 26 de desembre de 1893 — Pequín, 9 de setembre de 1976) fou un polític i revolucionari xinès.

## Citacions

* En els temps difícils, hem de tenir presents, els nostres èxits, veure la nostra brillant perspectiva i augmentar el nostre coratge.
* L'acció no ha de ser una reacció sinó una creació.
* La història de la humanitat és un moviment constant des del regne de la necessitat vers el regne de la llibertat.
* Viure no consisteix en respirar sinó en obrar.
* La política és la guerra sense vessament de sang, mentre que la guerra és la política amb vessament de sang.
    (en xinès) 政治是不流血的战争，战争是流血的政治。
       Conferència, 1938.
* Les masses són els veritables herois.
    (en xinès) 群众是真正的英雄。
       Preface and Postscript to Rural Surveys, març i abril de 1941.
* Un exèrcit sense cultura és un exèrcit ignorant, i un exèrcit ignorant no pot derrotar l'enemic.
    (en xinès) 没有文化的军队是愚蠢的军队，而愚蠢的军队是不能战胜敌人的。
       Discurs a la conferència de treballadors culturals i educatius de la regió fronterera de Shensi-Kansu-Ningsia, 30 d'octubre de 1944.
          Tambè conegut internacional com The United Front in Cultural Work.
* La modèstia ajuda a progressar mentre que la vanitat fa una passa enrere.
    (en xinès) 谦虚可以帮助一个人前进，而自负使得滞后。
       Discurs inaugural del 8è Congrés Nacional del Partit Comunista Xinès, 15 de setembre de 1956.

## Referències

* 1 2 3 4 «10 frases célebres de Mao Zedong». Muy Interesante. Arxivat de l'original el 1477827151. [Consulta: 23 octubre 2016].
* 1 2 Arróniz Hidalgo, 1997.
* 1 2 Ratcliffe, 2011.

## Bibliografia

* Arróniz Hidalgo, José-Guillermo. Diccionari de citacions i frases de renom. Barcelona: Claret, 1997. ISBN 8482971379.
* Ratcliffe, Susan. Oxford treasury of sayings and quotations. Oxford ; New York: Oxford University Press, 2011. ISBN 9780199609123 [Consulta: 1543512012].

## Enllaços externs

* Quotations from Mao Tse Tsung (anglès)
# Marc Anneu Lucà

Marc Anneu Lucà [Marcus Annaeus Lucanus] (Còrdova, 3 de novembre de 39 dC — Roma, 30 d'abril de 65 dC) fou un poeta llatí

## Citacions
### la Farsàlia

* Les ferides d'una guerra civil romanen al fons del cor.
    (en llatí) Alta sedent civilis vulnera dextrae.
       Belli Civilis. Llibre I.
* No hi ha lleialtat entre els qui comparteixen el reialme; cap poder no tolerarà companys.
    (en llatí) Nulla fides regni sociis omnisque potestas impatiens consortis erit.
       Belli Civilis. Llibre I.
* La dilació sempre perjudica els qui estan preparats.
    (en llatí) Semper nocuit differre paratis.
       Belli Civilis. Llibre I.
* El poble afamegat no coneix la por.
    (en llatí) Nescit plebs ieiuna timere.
       Belli Civilis. Llibre III.
* Amb la gosadia es dissimula una por gran.
    (en llatí) Audendo magnus tegitur timor.
       Belli Civilis. Llibre IV, § 702.
* El cel cobreix aquell que no té sepulcre.
    (en llatí) Caelo tegitur qui non habet urnam.
       Belli Civilis. Llibre VII.
* La paciència és complau en les dificultats.
    (en llatí) Gaudet patientia duris
       Belli Civilis. Llibre IX.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 Peris i Juan, 2001.
* ↑ Escolà Tuset, 1997, p. 77-129.

## Bibliografia

* Escolà Tuset, Josep M. Diccionari de llatinismes i expressions clàssiques. Barcelona: Edicions 62, 1997 (El Cangur ; 235). ISBN 8429742786.
* Peris i Juan, Antoni. Diccionari de locucions i frases llatines. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2001. ISBN 8441208786.
# Manuel Sanchis Guarner

Manuel Sanchis Guarner (València, 1911-1981) va ser un filòleg valencià.

## Citacions

* En el penós camí de recobrament nacional, una advertència vullc fer-vos als que l'haveu emprés: no oblideu la imprescindible necessitat d'una voluntària disciplina, d'eixa sotmissió cultural que fa respectar als intel·lectuals que dediquen llur activitat al conreu d'una ciència.
       La llengua dels valencians, 1933.

## Sobre ell

* Ara prenc consciència del patiment que va passar Manuel Sanchis Guarner, que va estar tota la vida estudiant la seua llengua i la seua cultura per a acabar perseguit com a antivalencià. Degué ser molt frustrant.
       Declaracions a El Temps, 18 de febrer de 2014.
          Artur Ahuir

## Referències

* ↑ Gimeno, Ramon. «Homenatge a Sanchis Guarner en el centenari del seu naixement», 2011. Arxivat de l'original el 1457543398. [Consulta: 1410382201].
* ↑ Maceda, Víctor. «Nosaltres ja no som d'eixe món». València: El Temps, 2014. Arxivat de l'original el 1395204891. [Consulta: 1544562004].
# Mar i muntanya

El mar i muntanya és un plat típic de la cuina catalana, de l'Empordà, que com son nom indica, combina elements típics de la cuina de muntanya amb els de les zones costaneres barrejant proteïnes de la carn i del peix.

## Citacions

* Aquest plat, en contra del que podria semblar, no ha pas estat l'invent d'algun cuiner que s'hagués inspirat en algun suposat principi de la nova cuina. Amb diverses variants, és tradicional a tota la costa.
       La Cuina Gironina, 1985. — Jaume Fàbrega i Colom
* El plat, tal com es feia [...] era més aviat un platillo, a base de cocció lenta i trossos petits i, per tant, una mica de repòs abans de consumir-lo és més que convenient, a fi que uns gustos aparentment tan contradictoris s'influeixin mútuament.
       La Cuina Gironina, 1985. — Jaume Fàbrega i Colom
* Segons m'explicà un vell pescador de Tossa de Mar el plat, originàriament, es feia amb llagosta, quan això era un marisc que els pescadors tenien avorrit de tenir tant a mà. D'acord amb l'esmentat personatge, a Tossa, per la Festa Major, es cuinava el consuetudinari rostit de pollastre. I amb el que havia sobrat, l'endemà, hom aparellava un plat més d'estar per casa, el pollastre amb llagosta.
       La Cuina Gironina, 1985. — Jaume Fàbrega i Colom
* ... ja s'ha perdut l'hàbit de veure en porró, el fricandó o el mar i muntanya.

## Referències

* 1 2 3 «Pollastre amb escamarlans». lacuinadesempre.cat. Arxivat de l'original el 1493524038. [Consulta: 16 desembre 2016].
* ↑ Biosca, Jordina. «TOT ESPERANT L'AMADES». penedescultura.cat. Consell Comarcal Alt Penedès. [Consulta: 16 desembre 2016].$^{[Enllaçnoactiu]}$
# Castell de Cabres

Castell de Cabres és una vila i municipi del País Valencià situat a la comarca del Baix Maestrat.

## Citacions

* El poble es troba documentat per primera vegada el 1210 com «castell que es diu de 'Cabres', prop de Benifassà».
       Toponímia aràbiga del País Valencià, 1983. — Carme Barceló Torres
* Castell de Cabres és el poble més menut del País Valencià.
       Comarques Nord, 22 d'octubre de 2015.

## Dites populars

* A la Pobla estan les fees, i al Boixar les malcarades, i per a xiques gorrines Coratxà i Castell de Cabres.
          El Boixar és una pedania de la Pobla de Benifassà, Coratxà un poble del mateix municipi.
* Mira si hai corregut terres que hai estat a Coratxà, a Bel i Castell de Cabres, a Frades i al Bellestar.
          Bel és un nucli de població que es troba al municipi de Rossell, i el Bellestar i Coratxà a la Pobla de Benifassà.

## Referències

* ↑ Garcia Grau, Manuel «Noms de cases i masos del Castell de Cabres». Monografies toponomàstiques [Consulta: 20 febrer 2017].
* ↑ «Castell de Cabres és el poble més menut del País Valencià». comarquesnord.cat. Comarques Nord. Arxivat de l'original el 1488426343. [Consulta: 20 febrer 2017].
* 1 2 Moll, Francesc de B. (director) «Bolletí del diccionari de la llengua catalana» (PDF). Revista de lingüística, folklore i literatura, Vol. XVIII, Núm. 1, (1936) [Consulta: 1487601629].

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Castell de Cabres - Lloc web oficial
# Castanyer

El castanyer (Castanea sativa) és un arbre forestal de la família de les fagàcies, originari de la Mediterrània.

## Dites populars

* Fins que els castanyers siguin florits, no us tragueu roba dels llits.(Amer)
* Olivera del teu avi, castanyer del teu pare, ametller teu.
    (var.) Oliver, de ton padrí; de ton pare, el castanyer; i el morer, de tu mateix.
* Per Sant Sever, a batre el castanyer i el noguer també.

## Referències

* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «castanyer». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Pàmies, Víctor. «Refranyer temàtic». L'autor. [Consulta: 20 abril 2018].
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Oliver». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Parés i Puntas, 1999.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Castell

Un castell és un edifici o conjunt d'edificis fortificats que servien d'estada al senyor, a la seva cort i al seu estol armat, o bé per a defensa d'una comarca.

## Dites populars

* A vora de castell, convent i riu, ocellet, no hi faces niu.
* Els forts castells també cauen.
    (var.) Castells més alts han derrocat.
    (var.) Castells més grossos han dembarrancat
          Tothom, per amunt que estigui, pot arribar a veure's en la misèria o en la impotència.
* La boca és un petit portell, i és capaç de destruir un gros castell.

## Frases fetes i locucions

* Esser alt com un castell.
          Ser molt alt.
* Fer castells en l'aire.
          Fer projectes infundats.

## Referències

* ↑ Gisbert, 2011.
* 1 2 3 4 5 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Castell». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Angelats; Vila, 2004, p. 50.

## Bibliografia

* Angelats, Rosa; Vila, Pep. Refranys i dites populars de Llofriu, recollides per Irene Rocas. Palafrugell: Arxiu Municipal de Palafrugell, 2004. ISBN 84-923432-4-9.
* Gisbert, Adolf. Refranyer temàtic : amb breu explicació de significat i lèxic, referència a equivalents, similars i contraris, i corresponents i similars en castellà (PDF). Godella: Oficina Municipal d’Ús i Promoció del Valencià, Ajuntament Godella, 2011 [Consulta: 24 setembre 2024].
# Castalla

Castalla és un municipi del País Valencià, de la comarca de l'Alcoià.

## Dites populars

* “Arrebols” de Castalla, els vells baix la xemeneia.
* Alacant per a les barques, Xixona per al raïm, i per a les xiques guapes, Ibi, Castalla i Onil.
* Després d'Agost, Castalla.
          La dita fa un joc de paraules del terme Agost com a mes de l'any i com a poble
* Els de Castalla, si el foten, calla.
* Ibi, Tibi i Castalla, tots són una canalla.
* Ibi, Tibi, Onil i Castalla, els quatre pobles de la faramalla (o de la morralla).
    (var.) Ibi, Tibi, Onil i Castalla, gent de mala calanya.
    (var.) Ibi, Tibi, Onil i Castalla, quatre pobles de mala canalla.
* L'apotecari de Castalla que es quedà sense pots ni ungüents.

## Referències

* ↑ Romà i Font, Francesc. Refranyer popular.. Instituto de Cultura "Juan Gil-Albert", 1989. ISBN 8477840342.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 Parés i Puntas, 1999.

## Enllaços externs

* Castalla - Lloc web oficial
# Castanyoles

Les castanyoles, castanyetes o postisses són un instrument idiòfon de percussió consistent en dues peces de fusta o d'os, de forma rodonenca, que tenen una cara còncava i que, agitades una contra l'altra, produeixen un so sec i fort que sol servir principalment per a acompanyar danses.

## Dites populars

* Es floc ha de dir amb ses castanyetes(Mall.)

## Endevinalles

* Panxa per panxa, forat per forat, i amb sa remenadissa fan tracatatrac.
    (var.) Són fetes de fusta: panxa per panxa, forat per forat; i amb sa remenadissa fan tracatatrac.

## Frases fetes i locucions

* Alegre com unes castanyoles.
          Estar molt alegre.
* Dir es floc amb ses castanyoles.(Mall.)
          Avenir-se una cosa amb una altra.
* Fer sa mitja castanyola.
          Somriure, fer mitja rialla.
* Més xalest que unes castanyetes.(Mall.)
          Estar molt alegre.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Alcover; Moll, 2002.
* ↑ Escoles Nacionals de Sant Josep, 1985.
* ↑ Correig i Blanchar, 1986.

## Bibliografia

* Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «castanyola». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* Escoles Nacionals de Sant Josep. Endevinetes (en català). 1a edició. Eivissa: IEE, 1985 (Col·lecció "Nit de Sant Joan").
* Correig i Blanchar, Montserrat; Cugat i Solà, Laura; Rius i Benito, Dolors. Una Capseta blanca que s'obre i no es tanca (en català). 2a edició. Barcelona: Ed. Graó, 1986. ISBN 9788485729111.
# Castell de Mur

Castell de Mur és un municipi de la comarca del Pallars Jussà.

## Dites populars
### Puigmaçana

* A Puigmaçana segant es foten de gana.

### L'Espona (Guàrdia de Noguera)

* L'Espona, terra fluixa i gent molt bona.
* A Espona, res s'hi dóna.

## Referències

* ↑ Coll i Martí, Josep «Refranys geogràfics al Pallars». Butlletí interior de la Societat d'Onomàstica, Núm. 13, (1983), pàg. 71-75 [Consulta: 19 octubre 2015].$^{[Enllaçnoactiu]}$
* 1 2 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.

## Enllaços externs

* Castell de Mur - Lloc web oficial
# Cassola

Una cassola o greixonera és un vas, ordinàriament rodó, de terrissa o de metall, més ample que alt, que serveix principalment per a guisar al foc o en un fogó.

## Citacions

* Deia la cassola al perol: aparta't, que mascares.
    (en castellà) Dixo la sarten á la caldera, quitate de alla ojinegra.
       El Quixot. 2a part. Cap. 67.

## Dites populars

* A Folgueroles peten cassoles, a Sant Julià són terrissers, a Calldetenes són xerraires i a Vic són mentiders.
* A Rasquera fan cabassos; a Ginestar, cabassoles; i a Miravet, plats i cassoles.
* A la vora, pa i cassola, al racó, pa i torró.
          Dit quan algú no vol enllitar-se on se li ha assignat.
* La cassola plena, a molts treu de pena.
* Olla i cassola de ferro, a la salut no fa esguerro.
* Pardal que vola, a la cassola.
* Qui amb greixonera cou, amb poc menjar en té prou
* Teuladí que vola, a la cassola.
          A més de ser el gentilici de Teulada, el teuladí és un ocell.

## Frases fetes i locucions

* Anar-se'n de cassola.
          Sortir de la qüestió o desviar una discussió de l'assumpte.
* Bona nit viola, ja t'hi tinc a la cassola.
          Quan algú s'ha deixat enganyar o agafar.
* Donar cassola.
          Vèncer algú en una qüestió o disputa (Sineu).
* Eixir-se de cassola.
          Injuriar, sortir de polleguera.
* Ésser de la cassola.
          Ésser de la reunió.

## Referències

* ↑ Sevilla Muñoz, J.; Zurdo Ruiz-Ayúcar, M.I.T. (dir.). «Refranero multilingüe». Madrid: Instituto Cervantes (Centro Virtual Cervantes), 2009. [Consulta: 4 octubre 2024].
* 1 2 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 4 octubre 2024].
* ↑ Pujol i Vila, 1999.
* 1 2 3 4 5 6 7 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «cassola». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «greixonera». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Bertran Calvo, 2003.

## Bibliografia

* Bertran Calvo, Vicent «Els pobles de la Marina parlen els uns dels altres: gentilicis i renoms» (PDF). Butlletí Interior de la Societat d'Onomàstica, núm. 94-95, (2003), pàg. 62-63 [Consulta: 1499368713].
* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Pujol i Vila, Josep (comp.). 5000 refranys de nostra terra (en català). Tarragona: Arola, 1999. ISBN 8495134292.
# Cassà de la Selva

Cassà de la Selva és una vila i municipi de la comarca del Gironès.

## Dites populars

* A Cassà, de tot hi ha.
* A Sant Feliu, fan ganxos i a Cassà fan claus.
* Les noies de Sant Feliu, de Cassà i de Llagostera a sota del davantal porten l'aigua beneitera.

## Referències

* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ «Pobles del Baix Empordà». Recull de cançons, refranys i dites populars del Baix Empordà. IES la Bisbal. Arxivat de l'original el 1546565463. [Consulta: 17 març 2019].
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 4 octubre 2024].

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Cassà de la Selva - Lloc web oficial
# Castell de Castells

Castell de Castells és un municipi de la Marina Alta.

## Dites Populars

* De Castells, ni elles ni ells.
* Els de Castells, guarda't d'ells.
* Les fadrines de Castells totes són altes i primes; jo les tinc acomparades al joquer de les gallines.
* Quico Llouís, el rector, es féu tant als de Castells, que per a fer-ho millor, es féu pastorot com ells.

## Referències

* ↑ Bertran Calvo, Vicent «Els pobles de la Marina parlen els uns dels altres: gentilicis i renoms». Butlletí Interior de la Societat d'Onomàstica, 94-95, (Octubre 2003), pàg. 62-63.
* 1 2 3 Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. Sector meridional.. València: L'Estel, 1965, p. 37.
# Arnold Schönberg

Arnold Franz Walter Schönberg (Viena, 13 de setembre de 1874 — Los Angeles, 13 de juliol de 1951), va ser un compositor austríac i després estatunidenc. Part de les obres de Schönberg s'associen amb els moviments expressionistes de principis del segle XX en l'art i la literatura germàniques. Va ser dels primers compositors a abraçar l'atonalisme. La principal innovació de Schönberg és la tècnica dodecafònica, que utilitza sèries de notes (serialisme). També va ser pintor, un important teòric musical i un influent mestre de composició.

## Citacions

* Sóc esclau d'un poder interior més poderós que la meva educació.
* ... si és art, no és per a tots, i si és per a tots, no és art.
    (en anglès) ...if it is art, it is not for all, and if it is for all, it is not art.
* L'harmonia, com a estudi, és un extracte de fets musicals arranjats d'una forma teòrica amb finalitats pedagògiques.
    (en anglès) Harmony, as a study, is, an extract of musical facts arranged in a theoretical way for pedagogic purposes.
       Schonberg, 1937.
* El meu treball hauria de ser jutjat com si entrés a les oides i els caps del oients, i no descrit pels ulls dels lectors.
    (en anglès) My work should be judged as it enters the ears and heads of listeners, not as it is described to the eyes of readers.
       Schonberg, 1937.
* Per comprendre la música moderna, s'ha d'escoltar tantes vegades com sigui possible: escoltar-la, escoltar-la i escoltar-la cent vegades, i despres estudiar-la!
    (en anglès) To understand modern music, one must hear it as often as possible: Hear, hear, hear it a hundred times – and then study it!
       Entrevista Los Angeles Times, 27 de juny de 1937.

## Referències

* 1 2 «New Music, Outmoded Music, Style and Idea». A: Style and Idea, 1985, p. 124.
* 1 2 Rodríguez, José. «José Rodriguez: Conversation with a Legend». Schonberg. Arnold Schönberg Center. [Consulta: 1 febrer 2014].
* ↑ Banks, Louis. «Louis Banks: What is "modern" music?». Los Angeles Times. Arnold Schönberg Center. [Consulta: 1 febrer 2014].

## Enllaços externs

* Arnold Schönberg Center (alemany) (anglès)
# Arquitectura

L'arquitectura és l'art de projectar o construir edificis i d'altres estructures físiques. Una definició més ampla també inclouria el disseny de tot l'ambient o entorn construït: des de l'urbanisme, passant per l'urbanisme, fins al disseny de mobles. És una de les sis belles arts.

## Citacions

* L'arquitectura és una música congelada.
    (en alemany) Architektur ist gefrorene Musik.
       — Arthur Schopenhauer
* Es treballa la pedra, la fusta, el ciment; se'n fan cases, palaus; és la construcció. [...] Vet aquí l'arquitectura. És art.
    (en francès) On met en œuvre de la pierre, du bois, du ciment ; on en fait des maisons, des palais ; c'est de la construction. [...] Voilà l'architecture. L'art est ici.
       Vers une architecture, 1924. — Le Corbusier
* Menys és més.
    (en anglès) Less is more
       — Ludwig Mies van der Rohe
          Lema que va adoptar l'arquitecte per a definir la seva estètica.
* El cos humà, ho dic sempre, és arquitectura. Sobre el cos humà podem construir igual que sobre un pla.
    (en castellà) El cuerpo humano, siempre lo digo, es arquitectura. Sobre el cuerpo humano podemos construir igual que sobre un plano.
       — Alberto García-Alix
* L'arquitectura és el triomf de la imaginació humana sobre materials, mètodes i homes, per posar l'home en possessió de la seva pròpia terra.
    (en anglès) Architecture is the triumph of human imagination over materials, methods and men, to put man into possession of his own earth.
       Frank Lloyd Wright in the realm of ideas, 1988. — Frank Lloyd Wright

## Referències

* ↑ Arróniz Hidalgo, José-Guillermo. Diccionari de citacions i frases de renom. Barcelona: Claret, DL 1997. ISBN 8482971379.
* ↑ Lucan, Jacques (dir.). Le Corbusier, une encyclopédie. Réimpr. Paris: Ed. du Centre Pompidou, 1987, p. 47. ISBN 9782858503988.
* ↑ Blaser, Werner. Mies van der Rohe: Lake Shore Drive Apartments. High-rise buildings. Basel: Birkhäuser, 1999, p. 84. ISBN 9783764360900.
* ↑ «Cara a Cara: El retrat a la Fundació Foto Colectania», 2013. [Consulta: 10 desembre 2013].
* ↑ Gaither, Carl C.; Cavazos-Gaither, Alma E. Gaither’s Dictionary of Scientific Quotations. New York: Springer Science+Business Media, 2012. ISBN 978-1-4614-1113-0.