OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Jaume Vicens i Vives

Jaume Vicens i Vives (català: Jaume Vicens Vives) (Girona, 6 de juny de 1910 - 6è arrondissement de Lió, 28 de juny de 1960) fou un historiador, escriptor, catedràtic i editor català.

## Citacions

* Avui no hi ha res que em faci tanta de basarda com les visions prematures i les intuïcions genials, del tipus de l’Espanya invertebrada de l’Ortega, que fou una mena de bomba de retardament posada a les rodes dels homes del 1931... No hem de tenir pressa de cap mena: massa atzagaiades que hem fet a causa de la nostra impremeditació.
       Presència valenciana, article a Serra d'Or, maig de 1960.
          Després de debatre amb Joan Fuster
* He recollit centenars de milers de fets concrets i per aquesta raó estic tranquil. Certament, hauria pogut fer això tota la meva vida
       Carta a Josep Fontana, 24 de febrer de 1957.

## Referències

* ↑ Vicens Vives, Jaume. Presència Valenciana. Serra d'Or: Serra d'Or, 1960.
* ↑ Fontana i Lázaro, Josep. La formació d'una identitat. Una història de Catalunya (paper). 4a. Vic: Eumo (Universitat de Vic), 2014, p. 8-9. ISBN 978-84-9766-526-1 [Consulta: 3 gener 2015].
# Jardí

Un jardí és un espai del paisatge planificat on es conreen i mantenen plantes (flors, llegums, arbres fruiters o ornamentals) i altres formes de la natura, tot i que una senzilla gespa pot definir un jardí. Els jardins poden incorporar materials naturals o artificials.

## Citacions

* Si a prop de la biblioteca teniu un jardí, ja no us faltarà res.
    (en llatí) Si hortum in bibliotheca habes, deerit nihil.
       Epistularum ad Familiares. Llibre IX. § 4. — Ciceró

## Dites populars

* Benimodo és un jardí de clavells i roses fines; els clavells són els fadrins i les roses les fadrines.
    (var.) Vinaròs és un jardí de clavells i roses fines; los clavells són los fadrins i les roses les fadrines.
* Campdevànol, el jardí del Pirineu.
* Cor sense amors, jardí sense flors.
* Des de Dénia hasta Oriola és el terreno un jardí, cada poblet un capull i Alacant la rosa enmig.
* Madrid en té una corona, i València bons jardins, molts de diners Barcelona, i Vinaròs, los grans vins.
* Maig arribat, un jardí a cada prat.
    (var.) Maig entrat, un jardí a cada prat.
* Qui de son ventre fa un jardí, ans de l'any en veu la fi
* Si el cucut canta al jardí, pluja al matí.
* Si no tens aigua al jardí, no hi plantis res, creu-me a mi.(Vic)
* Un matrimoni sense fills, és un jardí sense flors.(Flix)
* Una taula sense porró, és com un jardí sense flors.
* València jardí de flors, de clavels i roses fines; els clavells són per als fadrins, les roses per a les fadrines.

## Referències

* ↑ «Ciceró, la biblioteca i el jardí». Catorze.cat. Arxivat de l'original el 1483752930. [Consulta: 10 juny 2017].
* 1 2 3 4 5 6 7 Pàmies i Riudor, Víctor. «Jardí» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 39, Vol. I.
* ↑ Conca, 1988, p. 168.
* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 499.
* ↑ Sanchis Guarner, 1982, p. 80-82, Vol. 2. Sector septentrional.
* ↑ Conca, 1988, p. 239.
* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 299.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 20 setembre 2024].

## Bibliografia

* Conca, Maria (ed.). Els refranys catalans. València: Tres i Quatre, 1988 (L'Estel; 8). ISBN 8475022324.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.
# Jaume Cabré i Fabré

Jaume Cabré i Fabré (Barcelona, 30 d'abril de 1947) és un escriptor i guionista català, natural de Terrassa.

## Citacions

* Jo sóc allò que he llegit i allò que estic disposat a llegir.

### Jo confesso (2011)

    Pàgina principal: Jo confesso
* Segurament, com tots els mortals, no sap veure la felicitat que té a la vora perquè s'enlluerna amb la que no té a l'abast.
       Jo confesso. Cap. 37.
* Matar en nom de Déu o en nom del futur és el mateix. Quan la justificació és ideològica, desapareixen l'empatia i el sentiment de compassió. Es mata fredament, sense que la consciència en quedi afectada. Com en el crim gratuït d'un psicòpata.
       Jo confesso. Cap. 42.
* On tu ets no hi ha la mort; on hi ha la mort, no hi ets tu. Per tant, tenir-li por és perdre el temps.
       Jo confesso. Cap. 44.
* Si Déu existís, la seva fredor davant de les conseqüències del mal seria escandalosa.
       Jo confesso. Cap. 58.

## Referències

* ↑ Amills; Amela, 2012.
* 1 2 3 4 Cabré, 2011.

## Bibliografia

* Amills, Roser; Amela, Víctor M. 333 vitamines per l'ànima : una antologia de la saviesa catalana per gaudir de la vida. Valls: Cossetània, 2012. ISBN 9788490340332.
* Cabré, Jaume. Jo confesso. Barcelona: Proa, 2011. ISBN 978-84-7588-253-6.
# Jaume Oliveras i Brossa

Jaume Oliveras i Brossa (la Garriga, 13 de gener de 1877 - Barcelona, 6 de setembre de 1957) fou un capellà, missioner i excursionista, gran precursor de la marxa no competitiva de muntanya a Catalunya.

## Citacions

* Anar a Montserrat a peu no és pas res de l'altre món, però anar-hi des del Montseny i en un sol dia ja és un rècord que no sé si el jovent d'avui seria prou fort per a batre.
       Butlletí del G.E. Joventut Catalana, núm. 22, maig-juny 1929.

## Referències

* ↑ «Del Montseny a Montserrat en una jornada», Mai Enrera núm. 424, C.E. de Gràcia,setembre de 1988
# Tió

El tió és un tros de tronc per a cremar a la llar. També fa referència a la tradició arrelada a Catalunya del tió de Nadal, també conegut com tronc de Nadal, soca, xoca o tronca, que després d'alimentar-lo diàriament se'l pica per a que arribi a cagar dolços i altres regals.

## Dites populars

* Per l'Ascensió, el pigot forada el tió.
* Qui té tions, fa estelles.
* Un tió no fa foc; dos, tampoc; tres l'encenen, quatre cremen, i cinc fan foc.
    (var.) Un tió tot sol, no crema; i dos fan fogatera.(mall.)

## Frases fetes i locucions

* Tenir ses formigues en es cap d'es tió.
          Estar molt indignat.

## Rondalles

* Tió, caga torró.
    (var.) Tió, caga torró, de vellana i de pinyó, que ja és nat Nostre Senyor.
    (var.) Tió, caga torró, pel naixement de Nostre Senyor; tió, caga torró; per la virtut que Déu t'ha dat, caga ben aviat.
    (var.) Caga tió, caga figues per a jo; caga torrons, que són ben bons; No cagues arengades, que són massa salades.(Artesa de Segre)

## Referències

* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 30 setembre 2024].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Tió». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
# Tina Vallès i López

Tina Vallès López (Barcelona, 15 de juny de 1976) és una escriptora, correctora, traductora i bloguera catalana.

## Citacions

* Els llibres no són com el peix, no sempre el més fresc és el més bo.
       «El peix i els llibres». ARA Llegim, 3 de gener de 2020.

## Referències

* ↑ Vallès, Tina. «El peix i els llibres». ARA Llegim, 03-01-2020. [Consulta: 4 gener 2020].
# Tinta

La tinta és una substància fluida o viscosa que s'utilitza per a escriure, dibuixar o imprimir. Si és d'origen animal (provinent de cefalòpodes com el calamar) sovint també és utilitzada com a aliment.

## Citacions

* El propòsit de la literatura és convertir la sang en tinta.
    (en anglès) The purpose of literature is to turn blood into ink.
       — Thomas Stearns Eliot
* La sang és la tinta amb la que qualsevol ha d'escriure.
    (en castellà) La sangre es la tinta con la que uno debe escribir.
       Entrevista a El País, 16 de juliol de 1995. — José Luis Sampedro

## Embarbussaments

* Pepa tonta: tanta tinta tota t'unta.

## Frases fetes

* Saber quelcom de bona tinta.
          Saber alguna cosa de font verídica, autoritzada.

## Referències

* ↑ R. Meyers, Robin. With Ears to Hear: Preaching as Self-Persuasion. Wipf and Stock Publishers, 2007, p. 117. ISBN 9781556356308.
* ↑ García, Rocío. «José Luis Sampedro: "La sangre es la tinta con la que uno debe escribir"». El País. Madrid: Grupo Prisa, 16-07-1995. [Consulta: 11 abril 2013].
* ↑ Bassa, Ramon «Un tigre, dos tigres, tres tigres, o la fonologia i les seves relacions amb la llengua parlada i escrita» (PDF). Maina. Escola universitaria de professorat d'EGB [Palma], 5, (1982), pàg. 40-43 [Consulta: 23 agost 2015].$^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Tinta». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
# Tit Livi

Tit Livi [Titus Livius] (Pàdua, 59 aC — Pàdua, 17 dC) fou un historiador romà.

## Citacions

* Des que fou fundada la ciutat.
    (en llatí) Ad urbe condita
          Títol de la seva obra més coneguda, també abreviat com a.u.c. Segons la llegenda, Roma fou fundada per Ròmul l'any 753 aC.

### Història de Roma (Ad urbe condita)

    Pàgina principal: Història de Roma
* La glòria menyspreada en el moment oportú, de vegades torna amb escreix.
    (en llatí) Spreta in tempore gloria interdum cumulatior redit.
       Llibre II. § 47.
* Més val tard que mai.
    (en llatí) Potius sero quam numquam.
       Llibre IV. § 2.
* La necessitat és l'última arma i la més poderosa.
    (en llatí) Necessitas ultimum et maximum telum est.
       Llibre IV. § 28.
* Ai, dels vençuts!
    (en llatí) Vae victis!
       Llibre V. § 48.
          Frase pronunciada pel cap gal Brennus durant el setge de Roma (390 ac). Accedí a negociar la seva retirada de la ciutat a canvi d'un rescat convingut per tots dos costats combatents. Aquest rescat consistiria en un botí de mil lliures romanes en or (uns 327 kg). Els romans van portar l'or i es van adonar que els pesos estaven modificats. Llavors, van protestar davant el cap dels Gals Brennus, qui es va limitar a llançar la seva espasa per afegir-la als pesos de la balança i va exclamar: "Vae Victis!".
* Qui menyspreï la glòria, la tindrà de debò.
    (en llatí) Gloriam qui spreverit, veram habebit.
       Llibre XXII. § 32.
* Saps vèncer, Anníbal, però no saps aprofitar la victòria.
    (en llatí) Vincere scis, Hannibal, uictoria uti nescis.
       Llibre XXII. § 51. — Maharbal
          Paraules de Maharbal, general d'Annibal, retreient-li no marxar sobre Roma després de vèncer a la batalla de Cannas.
* Cal apreciar els amics pels fets, no per les paraules.
    (en llatí) Ex factis, non ex dictis amici pensandi.
       Llibre XXXIV. § 49.
* Les amistats han d'ésser immortals; les enemistats, mortals.
    (en llatí) Amicitias immortales, mortales inimicitias esse debent.
       Llibre XL. § 46.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Peris i Juan, 2001.

## Bibliografia

* Peris i Juan, Antoni. Diccionari de locucions i frases llatines. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2001. ISBN 8441208786.
# Tirant lo Blanc

Tirant lo Blanc (Tirant lo blanch en l'original) és l'obra més important de l'escriptor i cavaller valencià Joanot Martorell, acabada pel cavaller també valencià, Martí Joan de Galba. És considerada un dels màxims exponents de la novel·la cavalleresca en llengua catalana i del segle d'or valencià.

## Citacions
### Cap. 9. El filòsof de Calàbria

* Qui és primer en temps és primer en dret.
       Cap. 9. El filòsof de Calàbria.

### Cap. 10. La infanta Ricomana

* L'amor que aviat és vingut, aviat és perdut.
       Cap. 10. La infanta Ricomana.

### Cap. 11. En Tirant a Rodes

* De vegades passen coses en una hora que no han passat en mil anys.
       Cap. 11. En Tirant a Rodes.

### Cap. 13. En Tirant a Grècia

* Condició humana de la natura és l'amor.
       Cap. 13. En Tirant a Grècia.

### Cap. 14. El gran consell de l'imperi

* En temps de pau no calen ballestes; en temps de guerra, de tot hem de fer armes.
       Cap. 14. El gran consell de l'imperi.

### Cap. 15. Preparatius de guerra

* ¡Trista aquella que estima sense esperança, i no pot fer sinó plorar!
       Cap. 15. Preparatius de guerra.

### Cap. 18. Desfeta i mort del soldà de Babilònia

* Cosa certa és que els pocs poden vèncer els molts si saben tenir bon ordre i obeir cegament el capità.
       Cap. 18. Desfeta i mort del soldà de Babilònia.
* La ignorància no és digna de perdó.
       Cap. 18. Desfeta i mort del soldà de Babilònia.

### Cap. 20. Al castell de Malveí

* Com més s'estima una cosa, més es desitjar estimar.
       Cap. 20. Al castell de Malveí.
* No hi ha al món secret més gran que el cor d'una dona.
       Cap. 20. Al castell de Malveí.

### Cap. 25. La negra maquinació de la Viuda

* Pertany als homes virtuosos tenir paciència en les adversitats.
       Cap. 25. La negra maquinació de la Viuda.

### Cap. 28. Com la reina Maragdina requerí en Tirant d'amor

* Sempre la fortuna és favorable als dolents i viciosos.
       Cap. 28. Com la reina Maragdina requerí en Tirant d'amor.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 Martorell; Sales, 2005.

## Bibliografia

* Martorell, Joanot; Sales, Joan (ed.). Tirant el Blanc. Barcelona: Columna, 2005. ISBN 9788466406710.
# Tivissa

Tivissa és una vila i municipi de la comarca de la Ribera d'Ebre.

## Dites populars

* A Tivissa canten missa, a Móra canten l'aurora i a la vileta dels Masos hi tinc la festejadora.
* A Tivissa són «festeros», a Móra són morellans.
* A Tivissa, tivissades.

## Referències

* ↑ Cid i Català, Josep «Corrandes de l'Ebre (3)». Miscel·lània del Centre d'Estudis de la Ribera d'Ebre, Núm. 7, (1989), pàg. 59–68. ISSN: 2385-4308.
* 1 2 Pàmies i Riudor, Víctor. «Tivissa» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.

## Enllaços externs

* Tivissa - Lloc web oficial
# Tobias Wolff

Tobias Jonathan Ansell Wolff (Birmingham, 19 de juny de 1945) és un escriptor estatunidenc, adscrit en el realisme brut.

## Citacions

* Només hi ha dues menes d'homes en aquest negoci [l'exercit], els ràpids i els morts.
       El lladre del barracó, 1984.
* La guerra és la universitat de Déu, i qui digui altra cosa creu en les fades.
       In Pharaoh's Army, 1994.

### La vella escola (2003)

Citacions de l'obra La vella escola (Old School en anglès original) publicada l'any 2003.
* La rima és una merda. La rima ens diu que al final tot s'acaba bé. Tot és harmonia i ordre. Quan veig una rima en un poema, sé que em diuen una mentida. [...] Només és fantasia. Nostàlgia.
* Una obra literària vertadera és una cosa molt perillosa. Et pot canviar la vida.
* La vergonya no reconeguda es manifesta sobre el món en forma de ràbia.
* Despullar-te de fingiments és enderrocar un amo molt sever.

## Referències

* ↑ D.A., 1987, p. 140.
* ↑ Wolff, 1997, p. 124.
* ↑ Wolff, 2005, p. 52.
* ↑ Wolff, 2005, p. 56.
* ↑ Wolff, 2005, p. 103.
* ↑ Wolff, 2005, p. 138.

## Bibliografia

* D.A.. Dirty realism = Realisme brut: nova narrativa nord-americana II. Vic: EUMO, 1987. ISBN 8476021569.
* Wolff, Tobias. En el ejército del faraón. Madrid: Alfaguara/Santillana, 1997. ISBN 9788420428536.
* Wolff, Tobias. La vella escola. Barcelona: RBA La Magrana, 2005. ISBN 9788478713486.
# Timbal

El timbal és un instrument musical de percussió de forma cilíndrica, amb dues membranes, normalment són de cuir, que emet un so indeterminat.

## Dites populars

* Quan Sant Pere toca el timbal, els cargols surten a ballar.

## Endevinalles

* Sóc fill d'una cabra, em pega el meu amo i tothom tremola sempre que jo mano.

## Referències

* ↑ Amades, 1982, p. 346.
* ↑ Amades, 1982.
* ↑ Castellví, 1956.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any (en català). Vol. IV. Estiu. Barcelona: Salvat, 1982. ISBN 9788434536739.
* Amades, Joan. Folklore de Catalunya. Vol. 2. Cançoner, cançons, refranys, endevinalles. 3a edició. Barcelona: Selecta, 1982. ISBN 84-298-0452-8.
* Castellví, Joan. Cinc-centes endevinalles / recollides, traduïdes, originals i versificades per Joan Castellví Cerdà (en català). 3a edició. Barcelona: Eler, 1956.
# Tinya

La tinya o dermatofitosi és una micosi, que afecta la pell, cabells o ungles, deguda a fongs, caracteritzada per la formació de taques cobertes d'escames, de crostes, etc.

## Dites populars

* A l'alfals i a la vinya, per la vora els entra la tinya.
* Qui té tinya, el cap se grata.
* Qui té vinya, té tinya.
* Si l'enveja fos tinya, tothom duria barret.
* Si l'enveja fos tinya, quants de tinyosos hi hauria!
    (var.) Si l'enveja fos tinya, n'hi hauria molts que en tindrien.
    (var.) Si s'enveja fos tinya, tothom duria barret
    (var.) Si l'enveja es tornés tinya, mig món grataria.

## Frases fetes

* Ésser dolent com la tinya.
    (var.) Ésser més dolent que la tinya.
          Ésser molt dolent.
* Ésser més vell que la tinya.
          Ésser molt vell.
* Ésser viu com la tinya.
    (var.) Ésser més viu que la tinya.
          Ésser molt llest, molt viva d'enteniment.
* Gratar tinya.
    (var.) Tocar tinya.
          Pegar, castigar, fer mal.
* No te'n dic tinya (de tal o tal persona)
          No dir una cosa bonica.
* No et dic, tinya, quin badoc!
          Es diu per ponderar la importància d'una cosa desagradable (Tortosa).

## Referències

* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «vinya». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 4 5 6 7 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «tinya». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «enveja». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* 1 2 3 4 5 «Tinya». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 22 juny 2017].
# Zelda Fitzgerald

Zelda Fitzgerald (Montgomery, Alabama, 24 de juliol de 1900 – Asheville, Carolina del Nord, 10 de març de 1948) fou una novel·lista, ballarina i celebritat estatunidenca, dona de l'escriptor F. Scott Fitzgerald.

## Citacions

* Per què tota la vida ha de ser feina, quan podem demanar prestat? Pensem només en l'avui i no ens preocupem del demà.
    (en anglès) Why should all life be work, when we all can borrow? Let's think only of today, and not worry about tomorrow.
       1916 aprox..
          Escrit que va fer sota la seva fotografia de graduació de l'escola secundaria.
* Ningú no ha mesurat mai, ni tan sols els poetes, quant pot aguantar el cor.
    (en anglès) Nobody has ever measured, not even poets, how much the heart can hold.
* Perdona'm que sigui massa intel·lectual. Sé que prefereixes quelcom agradable, femení i afectuós.
    (en anglès) Excuse me for being so intellectual. I know you would prefer something nice and feminine and affectionate.
          Zelda patia sovint depressió i es considerava moltes vegades la muller estúpida de F. Scott.
* No vull viure, vull estimar primer i viure incidentalment...
    (en anglès) I don't want to live—I want to love first and live incidentally...
       Carta de Zelda Sayre a F. Scott Fitzgerald, primavera de 1919.

### Save Me the Waltz (1932)

* Els records poden ser nítids quan algú no té res més per viure.
    (en anglès) Memories should be sharp when one has nothing else to live for.
       Save Me the Waltz, 1932.
* La mort és l'única elegància real.
    (en anglès) Death is the only real elegance.
       Save Me the Waltz, 1932.

## Referències

* ↑ Cline, 2003, p. 38.
* ↑ Lewis, Jone Johnson «Zelda Fitzgerald Quotes». About Women's History [Consulta: 21 juny 2017].
* ↑ Cline, Sally. Zelda Fitzgerald: The Tragic, Meticulously Researched Biography of the Jazz Age's High Priestess. Skyhorse Publishing, 2012. ISBN 9781611453041.
* ↑ C.H, Charles. Love Letters from Famous People. Aegitas, 2015. ISBN 9785000647493.
* 1 2 Fitzgerald, 2013.

## Bibliografia

* Cline, Sally. Zelda Fitzgerald : her voice in paradise. New York: Arcade Pub., 2002. ISBN 1-55970-688-0.
* Fitzgerald, Zelda. Save Me the Waltz: A Novel. New York: Simon and Schuster, 2013. ISBN 9781476758930.

## Enllaços externs

* The Fitzgerald Museum (anglès)
# Zenobi

Zenobi (en grec antic: Ζηνόβιος, en llatí: Zenobius) fou un escriptor i gramàtic grec que va viure a Roma en temps d'Hadrià.

## Citacions

* Vida nova, estil de vida nou.
    (en llatí) Alia uita, alia diaeta.
       Epítome. § 1.22.
* Uns parlen, uns altres queixalen.
    (en llatí) Aliis lingua, aliis dentes.
       Epítome. § 1,73.
* La guineu experimentada no es deixa atrapar per un parany.
    (en llatí) Annosa uulpes haud capitur laqueo.
       Epítome. § 2.90.
* Un home sol no és cap home.
    (en llatí) Unus uir nullus uir.
       Epítome. § 3.51.
* La pobresa té la sort d'estimular la saviesa.
    (en llatí) Paupertas sapientiam sortita est.
       Epítome. § 5.72.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Erasme de Rotterdam, 2018.

## Bibliografia

* Erasme de Rotterdam. No puc no parlar. Girona: Edicions de la ela geminada, 2018. ISBN 9788494856129.
# Zenó de Cítion

Zenó de Cítion (en grec antic: Ζήνων, llatí: Zenón; c. 334 – c. 262 aC) va ser un filòsof hel·lenístic natural de Cítion (Xipre). Va ser el fundador de l'escola de filosofia estoica, que va ensenyar a Atenes des del 300 aC aproximadament.

## Citacions

* La fi de la vida és viure de forma coherent, és a dir, viure segons una norma i d'acord amb ella.

## Referències

* ↑ Riso, 2009.

## Bibliografia

* Riso, Walter. El Camí dels savis : filosofia antiga per a la vida quotidiana. Barcelona: Columna, 2009. ISBN 9788466410915.
# Zsa Zsa Gabor

Zsa Zsa Gabor, nom artístic de Sári Gábor, (Budapest, 6 de febrer de 1917 - Los Angeles, 18 de desembre de 2016) fou una actriu hongaresa amb nacionalitat estatunidenca.

## Citacions

* Estar gelosa d'una dona maca no et farà més maca.
    (en anglès) Being jealous of a beautiful woman is not going to make you more beautiful.
* Mai no he odiat prou a cap home com per tornar-li els diamants.
    (en anglès) I never hated a man enough to give him diamonds back.
       Observer, 25 d'agost de 1957.
* Un home enamorat està incomplet fins que es casa. Després està acabat.
    (en anglès) A man in love is incomplete until he has married. Then he's finished.
       Newsweek, 28 de març de 1960.
* Personalment no conec res sobre el sexe perquè sempre he estat casada.
    (en anglès) Personally I know nothing about sex because I've always been married.
       Observer, 16 d'agost de 1987.
* Ésser estimat és una fortalesa. Estimar és una debilitat.
    (en anglès) To be loved is a strength. To love is a weakness.
       Zsa Zsa Gábor: My Story, 1960.

## Referències

* 1 2 «37 grandísimas frases para recordar a Zsa Zsa Gabor» (en castellà). Vanity Fair, (19-12-2016) [Consulta: 12 desembre 2017].
* ↑ «Zsa Zsa Gabor in her own words» (en anglès). BBC News, (19-12-2016) [Consulta: 12 novembre 2017].
* 1 2 3 Ratcliffe, 2017.

## Bibliografia

* Ratcliffe, Susan (ed.). Oxford Essential Quotations (en anglès). Oxford University Press, 2017 [Consulta: 24 setembre 2024].