OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ginesta

La ginesta, ginesta vera, herba de ballester o argelagó (Spartium junceum) és una planta amb flor, de color groc, de la família de les Fabaceae. Acostuma a florir de maig a juliol.

## Citacions

* En la flor de la ginesta / Catalunya m'ha parlat; / m'ha parlat de la gran festa / de la nostra llibertat.
       La ginesta, 29 de maig de 1904. — Joan Maragall
* Ara digueu: «La ginesta floreix, / arreu als camps hi ha vermell de roselles. / Amb nova falç comencem a segar / el blat madur / i amb ell, les males herbes.»
       Inici de càntic en el temple, 1965. — Salvador Espriu
          Aquest poema fou musicat i cantat per Raimon
* Quan vaig veure que el tren enfilava un paisatge de terres altes, muntanyós, [...] amb les flors grogues de la ginesta, el sòl cobert d'argelagues florides, solitari i desert, em semblà trobar-me altra vegada a la meva terra materna.
       «Illes mediterrànies: De Còrsega a Malta» a Les illes, 1970. — Josep Pla

## Dites populars

* Ni Pasqua sense mona, ni Corpus sense ginesta, ni Sant Joan sense coca.
* No és bon Corpus si la ginesta no va a mar.
          Es creu que acostuma a ser dia de pluja.
* Per Corpus, festa i ginesta.
* Si la ginesta no floria, la festa del Corpus no es faria.

## Referències

* ↑ Maragall, 1912, p. 83.
* ↑ «Inici de càntic en el temple». Raimon. Universitat Politècnica de València. Arxivat de l'original el 1507799818. [Consulta: 22 setembre 2017].
* ↑ Pla, 1986, p. 66.
* 1 2 3 Pàmies, Víctor. «Refranyer temàtic». L'autor. Arxivat de l'original el 1509364160. [Consulta: 22 setembre 2017].
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Corpus». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Maragall, Joan. Obres completes d'en Joan Maragall. Barcelona: Gustau Gili, 1912.
* Pla, Josep. Illes mediterrànies 2. De Còrsega a Malta. Barcelona: Destino, Edicions 62, 1986.
# Giacomo Leopardi

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
Giacomo Leopardi (Recanati, 29 de juny de 1798 — Nàpols, 14 de juny de 1837) fou un poeta italià

## Citacions
### Pensaments (1912)

* Els omes temen la mort i desitgen la vellesa.
       Pensaments. VI.
* En la vida ordinaria cap qualitat umana es més intolerable, ni de fet menys tolerada, que l'intolerancia.
       Pensaments. XXXVII.
* El temps es gran remei contra la maledicencia, així com de les afliccions de l'esperit.
       Pensaments. XLV. — Giacomo Leopardi
* L'animal per naturalesa odia 'l seu semblant, i, si son interès propri 'u requereix, l'ofèn. Per això ni l'odi ni les injuries dels omes poden evitar-se.
       Pensaments. XLIX. — Giacomo Leopardi
* No'y ha res més rar, en el món, que una persona abitualment soportable.
       Pensaments. LXXVI.
* La manera més positiva d'ocultar ad els altres els confins del propri saber, es no traspassar-los.
       Pensaments. LXXXVI.
* Qui viatja molt, té sobre 'ls altres aquest aventatge: que 'ls objectes de ses remembrances aviat devenen llunyans; de manera que aqueixes adquireixen, al cap de poc temps, aquella vaguedat i aquella poesia que en els altres no es possible sinó amb el temps
       Pensaments. LXXXVII.
* Qui tracta poc amb els omes, rares vegades es misantrop.
       Pensaments. LXXXIX.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 Leopardi, 1912.

## Bibliografia

* Leopardi, Giacomo. Pensaments. Barcelona: L'Avenç, 1912.
# Gino Bartali

Gino Bartali (Ponte a Ema, Toscana, 18 de juliol de 1914 – Florència, 5 de maig de 2000) fou un ciclista italià.

## Citacions

* El bé es fa, no es diu. I determinades medalles pengen de l'ànima, no de la samarreta.
    (en italià) Il bene si fa, ma non si dice. E certe medaglie si appendono all'anima, non alla giacca.
* No vull ser recordat pels meus mèrits en l'esport. Els autèntics herois són uns altres, aquells que han sofert en l'ànima, el cor, l'esperit i la ment per les persones que estimen. Aquests són herois reals, jo només soc un ciclista.
    (en italià) Io voglio essere ricordato per le mie imprese sportive e non come un eroe di guerra. Gli eroi sono altri. Quelli che hanno patito nelle membra, nelle menti, negli affetti. Io mi sono limitato a fare ciò che sapevo meglio fare. Andare in bicicletta.
* Tot està malament, tot s'ha de refer.
    (en italià) L'è tutto sbagliato, l'è tutto da rifare.

## Referències

* ↑ Ginabreda, Francesc. «Gino Bartali, l'heroi silenciós que va salvar la vida de 800 jueus». Núvol, 19-11-2016. [Consulta: 11 juny 2020].
* ↑ Ginabreda, Francesc. «Bartali, el ciclista que va evitar una guerra civil». Núvol, 10-08-2017. [Consulta: 11 juny 2020].
* ↑ Zago, Stefano. «Gino Bartali, mio nonno: intervista a Lisa Bartali». Suiveur, oltre la corsa, 05-05-2020. [Consulta: 11 juny 2020].
# Gigio D'Ambrosio

Luigi D'Ambrosio conegut com Gigio D'Ambrosio (Imperia, 28 de setembre de 1959) és un presentador ràdio italià.

## Citacions

* Vaig començar a fer ràdio per amor a la música. Així que no m'importaria dur a terme un programa en què l'aspecte musical sigui predominant, de la mateixa manera que m'encanta el format ric de contingut. En tot cas, l'ús de la paraula ha de ser dosificat en el camí correcte, sense ser "buit" o simplement parlant amb l'encant d'estar davant d'un micròfon.
    (en italià) Ho cominciato a fare radio per amore della musica. Quindi non mi dispiacerebbe condurre un programma in cui è predominante l'aspetto musicale, allo stesso modo amo i format ricchi di contenuti. In ogni caso, l'uso della parola deve essere dosato nella giusta maniera, senza essere "vuoti" o chiacchierando per il solo fascino di essere davanti ad un microfono.
       Entrevista a Radiospeaker.it, 23 setembre 2013.
* Crec que la personalitat és l'aspecte essencial. [...] La naturalitat és l'element que sens dubte marca la diferència en un programa de ràdio.
    (en italià) Credo che la personalità sia l'aspetto essenziale. [...] La naturalezza è l'elemento che sicuramente fa la differenza in un contesto radiofonico.
       Entrevista a Radiospeaker.it, 23 setembre 2013.
* Com que no tinc massa temps, no escolto sovint les notícies a la ràdio, encara que en alguns casos trobo notícies interessants. Avui visc el meu acostament a la ràdio molt serè, no distant, però no depenc d'aquest tipus d'informació en línia, tal vegada perquè vaig començar a transmetre en un moment en què Internet no existia.
    (en italià) Non avendo moltissimo tempo, non frequento assiduamente siti di informazione radiofonica, anche se in alcuni casi trovo notizie interessanti. Oggi vivo il mio approccio nei confronti della radio in maniera molto serena, non distaccata, ma non sono dipendente da questo tipo di informazione on-line, forse perché ho cominciato a trasmettere in un periodo in cui internet non esisteva ancora.
       Entrevista a Radiospeaker.it, 23 setembre 2013.

## Referències

* 1 2 3 Schettino, Maurizio «Radiospeaker.it incontra Gigio d'Ambrosio, speaker di RTL 102.5». Radiospeaker.it, (23-09-2013) [Consulta: 12 desembre 2016].
# Gilbert Keith Chesterton

Gilbert Keith Chesterton (Londres, 29 de maig de 1874 — Beaconsfield, Buckingham, 14 de juny de 1936) fou un escriptor anglès.

## Citacion s

* El fi de tenir una ment oberta, com el d'una boca oberta, és omplir-la d'alguna cosa valuosa.
    (en anglès) The object of opening the mind, as of opening the mouth, is to shut it again on something solid.
       Autobiography.
* La fúria amb què el món actual cerca el plaer prova que n'està mancat.
* No alliberis el camell de la càrrega del seu gep: podries estar alliberant-lo de ser camell.
    (en anglès) Do not free a camel of the burden of his hump: you may be freeing him from being a camel.
* No pots fer mai una revolució per establir una democràcia. Has de tenir una democràcia per fer una revolució.
    (en anglès) You can never have a revolution in order to establish a democracy. You must have a democracy in order to have a revolution.
       Tremendous Trifles, Chap. 12, 1955.

## Referències

* ↑ «Píndoles de felicitat», cop. 2011. Arxivat de l'original el 1394468008. [Consulta: 4 febrer 2013].
* 1 2 Bolinches, Antoni. Mil pessics de saviesa : antologia de citacions que inviten a pensar. Barcelona: Mina, 2005. ISBN 8496499340.
* ↑ Platt, Suzy (ed.). «G. K. Chesterton». Respectfully Quoted: A Dictionary of Quotations. Bartleby.com, 2012. Arxivat de l'original el 1468860410. [Consulta: 29 juliol 2012].
# Gilda Radner

Gilda Susan Radner (Detroit, 28 de juny de 1946 – Los Angeles, 20 de maig de 1989) fou una actriu i comediant estatunidenca.

## Citacions

* Crec que els gossos són les criatures més sorprenents; et donen amor incondicional. Per mi són el model a seguir per viure.
    (en anglès) I think dogs are the most amazing creatures; they give unconditional love. For me they are the role model for being alive.
       It's Always Something, 1989.
* L'espectable és com anar en bicicleta; quan caus, el millor que pots fer és aixecar-te, netejar-te i tornar-hi a anar.
    (en anglès) Show business is like riding a bicycle — when you fall off, the best thing to do is get up, brush yourself off and get back on again.
       It's Always Something, 1989.
* El càncer probablement és la cosa menys divertida del món, però sóc una comediant i fins i tot el càncer no em pot impedir veure l'humor del que m'ha passat.
    (en anglès) Cancer is probably the most unfunny thing in the world, but I'm a comedian, and even cancer couldn't stop me from seeing the humor in what I went through.
       It's Always Something, 1989.

## Referències

* 1 2 3 «Gilda Radner Quotes». LibQuotes. [Consulta: 6 abril 2024].
# Alfafar

Alfafar és un municipi de l’Horta Sud.

## Dites populars

* Això és com cridar el sereno d’Alfafar.
* Alfafar tan gran que és, pareix un corral de vaques. Benetússer xicotet, ací estan les xiques guapes.
* La rica d’Alfafar, que si no treballa no pot menjar.

## Referències

* 1 2 Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. Sector central litoral.. València: L’Estel, 1968, p. 106.
* ↑ Papers de l'Horta; Núm. 15, 2001, p. 11.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament d'Alfafar - Lloc web oficial
# Alfarb

Alfarb, oficialment en castellà Alfarp, és un municipi del País Valencià situat a la comarca de la Ribera Alta.

## Dites populars

* Burro d'Alfarb i gos de Carlet, no faces tracte que quedaràs net.
* Catadau, Llombai i Alfarb, són tres pobles de valor, que mengen coques de dacsa i gatxes amb tenedor.

## Referències

* ↑ Cervera Sanz, 2018.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 95, Vol. 5. Sector central interior.

## Bibliografia

* Cervera Sanz, Miguel. Refranyer valencià. València: Sargantana, 2018. ISBN 978-84-16900-97-8.
* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament d'Alfarb - Lloc web oficial
# Alfarrasí

Alfarrasí és un municipi de la Vall d'Albaida, al País Valencià.

## Dites populars

* A Montaverner un corral de vaques, i a Alfarrasí són les xiques guapes.
* Bona vila és Cocentaina però millor és Ontinyent, tallafilos en Albaida, carrascolos en Agullent, al Alfarrasí els pollosos, doctes en Montaverner, en la Pobla els talonuts, còlbits en Benicolet, en Llutxent les rabosetes i els rabosots en Pinet. Cap al port de Benigànim aniré com un coet.
* D'Alfarrasí, ni dona, ni rossí, ni res que siga d'allí.
* Mira si he corregut terres que he estat en Alfarrasí, en Atzeneta i Albaida, en el Palomar i ací.

## Referències

* ↑ «Montaverner». Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida. Arxivat de l'original el 7/11/2012. [Consulta: 25 agost 2015].
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 181, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ «Alfarrasí». Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida. Arxivat de l'original el 8/04/2014. [Consulta: 24 agost 2015].
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 187, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ «Alfarrasí». Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida. Arxivat de l'original el 7/11/2012. [Consulta: 25 agost 2015].
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 186, Vol. 5. Sector central interior.

## Bibliografia

* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* Ajuntament d'Alfarrasí
# Alfarràs

Alfarràs és un municipi de la comarca del Segrià.

## Dites populars

* A Alfarràs no hi aniràs, i si hi vas, en fugiràs.
* A Alguaire, no xerren gaire; a Almenar, si fa no fa; a Alfarràs, una vergonya, i a Algerri, no pot anar.
* Els d'Alfarràs, mengen sopes amb un cabàs.

## Referències

* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor. «Paremiologia tòpica». L'autor, cop. 2010. [Consulta: 6 gener 2017].
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Alfarràs». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament d'Alfarràs - Lloc web oficial
# Alfara de la Baronia

Alfara de la Baronia, anteriorment denominada Alfara d'Algímia, és un municipi del País Valencià situat a la comarca del Camp de Morvedre.

## Dites populars

* Alfara la tafarra.
* Barraix per a l'aigua bona; en Torres Torres, fineta; en Algimia, poca i forta; en Alfara, molta i fluixa, en Algar, de riu i poca.
* En Estivella, beatos; en Torres Torres, ollers, en Algimia, gorrominos, i en Alfara, canterets.
* Mama, nelo, mama, nelo, diu voltejant la campana: a festejar aniràs a Torres-torres i Alfara.

## Referències

* 1 2 Sanchis Guarner, Manuel «Locucions tòpiques valencianes» (PDF). Bolletí del diccionari de la llengua catalana: revista de lingüística, folklore i literatura, Vol. XVIII, Núm. 1-3, (gener-juny 1936) [Consulta: 25 març 2017].
* 1 2 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 23 setembre 2024].

## Enllaços externs

* l'Ajuntament d'Alfara de la Baronia - Lloc web oficial
# Alexandre Fàbregas i Carné

Alexandre Fàbregas i Carné conegut com a Àlex Fàbregas, (Barcelona, 25 d'octubre de 1980) és un jugador d'hoquei sobre herba català.

## Citacions

* Jugo amb Espanya perquè és amb qui em toca jugar, no tinc cap altra opció.
       Diari Ara, 31 de juliol de 2012.
* El meu sentiment és català, no sento el mateix escoltant l'himne espanyol que Els segadors.
       Diari Ara, 31 de juliol de 2012.
* En cap moment jugo pensant que ho faig per Espanya.
       Diari Ara, 31 de juliol de 2012.

## Referències

* 1 2 3 Segura, Cristian. «Àlex Fàbregas: "En cap moment jugo pensant que ho faig per Espanya"». Ara.cat. Barcelona: Ara, 31-07-2012. [Consulta: 7 agost 2012].
# Alfondeguilla

Alfondeguilla, també anomenada de manera no oficial Fondeguilla o Fondeguilla de Castro, és un municipi del País Valencia a la comarca de la Plana Baixa.

## Dites populars

* Benifairó baix la creu, La Vall en una costera, Fondeguilla en un barranc, Faura baix la garrofera.
* Fondeguilla en un barranc, la Vall en una costera, Xilxes baix lo camí real, Moncofa la granotera.
* Fondeguilla, en un barranc; la Vall en una costera; més val un tros de la Vall, que Fondeguilla sensera

## Referències

* 1 2 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 25 setembre 2024].
* ↑ Sanchis Guarner, Manuel «Locucions tòpiques valencianes» (PDF). Bolletí del diccionari de la llengua catalana: revista de lingüística, folklore i literatura, Vol. XVIII, Núm. 1-3, (gener-juny 1936) [Consulta: 25 març 2017].

## Enllaços externs

* l'Ajuntament d'Alfondeguilla - Lloc web oficial
# Aristòfanes

Aristòfanes (448 aC - 386 aC, en grec antic ᾿Αριστοφάνης) fou un còmic i comediògraf grec, autor major de la literatura grega clàssica.

## Citacions

* Coneix què és blanc i què és negre.
    (en llatí) Nouit quid album, quid nigrum.
       Cavallers. § 1279.
* Els ancians són nens dues vegades.
    (en llatí) Bis pueri senes.
       Núvols § 1417.
* Una única casa no alimenta dos gossos.
    (en llatí) Una domus non alit duos canes.
       Vepes § 927-928.

### Plutus

* No hi ha res sa.
    (en llatí) Nihil sanum.
       Plutus § 37.
* Tot està sotmès al diner.
    (en llatí) Pecuniae obediunt omnia.
       Plutus § 146.
* La pobresa té la sort d'estimular la saviesa.
    (en llatí) Paupertas sapientiam sortita est.
       Plutus § 509-516.
* Vida nova, estil de vida nou.
    (en llatí) Alia uita, alia diaeta.
       Plutus. § 1004-1005.
* No recordis les coses dolentes.
    (en llatí) Ne malorum memineris.
       Plutus § 1146.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 Erasme de Rotterdam, 2018.

## Bibliografia

* Erasme de Rotterdam. No puc no parlar. Girona: Edicions de la ela geminada, 2018. ISBN 9788494856129.
# Aristòtil

Aristòtil [ἈριστοτέληΘ] (Estagira, Tràcia, 384 aC — Calcídia, Eubea, 322 aC) fou un filòsof grec. Se'l considera com un dels grans pensadors de la humanitat. El seu pensament en lògica, naturalisme i ètica dominaren en el pensament europeu fins ben entrat el segle XVI.

## Citacions

* El pitjor de les lleis dolentes és que contribueixen a formar homes, pitjor que elles, encarregats d'executar-les.
* El problema de mentir és que quan expliquis la veritat no et creuran.
* El savi no diu tot el que pensa, però si pensa tot el que diu.
* El savi no té com a prioritat buscar el plaer, sinó evitar el dolor.
* En general els béns que provenen de l'atzar són els que provoquen enveja.
* Els grans coneixements engendren els grans dubtes.
* Fer alguna cosa dolenta i no sentir vergonya és la prova definitiva d'un caràcter malvat.
* L'amistat és el més necessari de la vida; sense amics ningú voldria viure.
* L'esperança és el somni de l'home despert.
* La decisió no és un impuls.
* La natura és eterna, no pas les coses.
* La natura no fa res en va.
* La riquesa consisteix molt més a gaudir que a posseir.
* Més s'estima allò que amb més treball es guanya.
* Qualsevol pot enfadar-se, això és molt fàcil. Però enfadar-se amb la persona adequada, en el grau exacte, en el moment oportú, amb el propòsit just i de forma correcta, això certament, no resulta tan fàcil.
* Res trobem a la ment que abans no hagi passat pels sentits.
* Som el que fem repetidament. L'excel·lència, doncs, no és un acte, sinó un hàbit.
* Són pitjors els nous rics que els que ja fa molt de temps que ho són.
* Tot extrem és viciós, la virtut es troba al mig.
* Si viu sol [és incapaç de viure en societat o no en té cap necessitat], o bé és un Déu o bé una bèstia.
       Política, Llibre I, c. 340 aC.

## Atribuïdes

* Plató és amic meu, però encara ho és més la veritat.
    (en llatí) Amicus Plato, sed magis amica veritas.
          Recollit per Joan Ulpius a Epítom d'adagis

## Referències

* 1 2 3 4 5 Bolinches, 2005.
* 1 2 3 4 5 6 «Aristòtil». L'Ofici de viure. Barcelona: Catalunya Ràdio S.R.G., 18-05-2009. Arxivat de l'original el 1367004579. [Consulta: 4 febrer 2013].
* 1 2 García, Joan J. «Píndoles de felicitat», cop. 2011. Arxivat de l'original el 1394468008. [Consulta: 4 febrer 2013].
* 1 2 3 4 5 Arróniz Hidalgo, 1997.
* ↑ Torralba, 2010.
* ↑ Torralba, 2009.
* ↑ «Aristotle, Politics». Library at the University of Wales, Swansea. [Consulta: 19 desembre 2016].
* ↑ Escolà, 1997, p. 77-129.

## Bibliografia

* Arróniz Hidalgo, José-Guillermo. Diccionari de citacions i frases de renom. Barcelona: Claret, 1997. ISBN 8482971379.
* Bolinches, Antoni. Mil pessics de saviesa : antologia de citacions que inviten a pensar. Barcelona: Mina, 2005. ISBN 8496499340.
* Escolà Tuset, Josep M. Diccionari de llatinismes i expressions clàssiques. Barcelona: Edicions 62, 1997 (El Cangur ; 235). ISBN 8429742786.
* Torralba, Francesc. L'art de saber estar sol. Lleida: Pagès, 2009. ISBN 9788497798341 [Consulta: 1339091685].
* Torralba, Francesc. La llibertat que necessites. Badalona: Ara Llibres, 2010. ISBN 9788492552948 [Consulta: 1482170214].
# Arles

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
Arles o Arles de Tec (oficialment en francès Arles-sur-Tech) és una vila i municipi del Vallespir i comuna francesa dels Pirineus Orientals.

## Corrandes

* Corrandes son corrandes / Y corrandes son cansons / Val mès una nina d'Arles / Que quatre de Camprodon.(català arcaic)

## Referències

* ↑ Vidal, 1885, p. 8.

## Bibliografia

* Vidal, Pierre. Cansoner català de Rosselló y de Cerdanya. Corrandes. Perpignan: A. Julia, 1885.

## Enllaços externs

* la Mairie d'Arles - Lloc web oficial
# Quim Monzó

Quim Monzó, nom amb què és conegut Joaquim Monzó i Gómez (Barcelona, 24 de març de 1952) és un escriptor català.

## Citacions

* Si algun dia deixés d'escriure no seria, doncs, perquè no tingués res a dir sinó perquè escriure m'hauria deixat d'agradar.
       Paper de Vidre, Núm. 27, 23 de setembre de 2004.
* No en tinc cap [d'amic], tinc gent amb la qual a vegades em truco, però ni hi quedo ni res. Això dels amics és molt d'adolescent, molt del Facebook. Amic em molesta... què vol dir, amic?
       juliol de 2011.
* [Sobre els turistes] Són la pitjor plaga de les últimes dècades, alteren la vida de les ciutats, la corrompen... La Barcelona de la meva infantesa ha desaparegut per la puta especulació dels hotelers i de tot el que viu del turisme, és una ciutat on tot és un calc de qualsevol altra ciutat de les que es degraden.
       juliol de 2011.

### Fira del Llibre de Frankfurt (2007)

Recull de citacions del discurs inaugural de la Fira del Llibre de Frankfurt, el 10 de juliol de 2007:
* Els explicaré un conte. El conte va d'un escriptor, que sempre parla molt de pressa, a qui, un dia, li proposen de fer el protocol·lari discurs inicial de la Fira del Llibre de Frankfurt.
* La gent té un alt nivell de clarividència. La gent és molt perspicaç i sempre dedueix coses, fins i tot ciutats que no són a cap mapa.
* Al llarg dels temps, la bonança de la història no ha estat del costat de la literatura catalana.
* Les llengües i les literatures no haurien de rebre mai el càstig de les estratègies geopolítiques, però el reben, i ben fort.
* La literatura catalana és, clarament, una de les pedres fundacionals de la cultura europea. Cap literatura sense Estat d'aquesta Europa no ha estat ni és tan sòlida, tan dúctil i tan continuada.
* A Europa –esqueixat ja el llatí en llengües vulgars–, el primer tractat de Dret va ser el català Consolat de Mar, pel qual es van regir les relacions marítimes al Mediterrani.
* Els polítics són grans malabaristes, i per això els seus discursos són exemplars: plens de paraules-comodins que, amb gran mestria —per quedar com a gent responsable—, apliquen en el moment just encara que, de fet, siguin fum i prou: lletres que formen síl·labes que formen paraules per cobrir l'expedient.

## Referències

* ↑ Amills; Amela, 2012.
* ↑ «"No he escrit mai perquè somiés ser un escriptor" / Guillem Miralles». races : base de dades de llengua i literatura catalane. [Consulta: 4 juny 2021].
* 1 2 Entrevista Diari Ara 2011
* 1 2 3 4 5 6 7 «Discurs de Quim Monzó a la Fira de Frankfurt 2007». Barcelona: Vilaweb, 2008. [Consulta: 29 desembre 2013].

## Bibliografia

* Amills, Roser; Amela, Víctor M. 333 vitamines per l'ànima : una antologia de la saviesa catalana per gaudir de la vida. Valls: Cossetània, 2012. ISBN 9788490340332.