OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Dolor

El dolor és una sensació interna percebuda per un organisme quan el sistema nerviós detecta un estímul nociceptiu, que fa el cos per avisar de que si això va a més pot ser perillós. El dolor pot ser físic, però també de caràcter sentimental, com ara el dol.

## Dites populars

* A més doctors, més dolors.
* Del mal de ronyons surten els minyons.
* Dolor d'anca, filla blanca.
* Dolor queixat, dolor aliviat.
* Dolor, treu dolor.
* El costat et fa mal? Que et casin.
* El dolor és mal de traïdor.
* El dolor mossega i rosega de traïdor.
* El dolor puja que puja i quan no pot pujar més recula.
* El mal a tothom fa igual.
* El mal d'altres fa de bon passar.
* El mal d'amor és mal de migranya.
* El mal de cap, el menjar el bat.
          Menjar combat el mal de cap.
* El mal de cap, el ventre ho sap.
    (var.) El mal de cap el ventre ho sap; o per massa prim o per massa fart.
          El menjar és la causa del mal de cap.
* El mal de cap fins als peus m'abat.
          El mal de cap causa molt malestar.
* El mal de cap no porta enterrament.
    (var.) El mal de cap no porta enterro.
          No es considera quelcom perillós.
* El mal de cap, omple-li el pap.
          Menjar fa passar el mal de cap.
* El mal de dit és maleït.
* El mal de migranya es cura amb castanya.
          En referència a unes castanyes bordes que es solien dur a la butxaca.
* El qui té mal deixa'l queixá'l.
* Els tres dolors són: mal d'ulls, mal de dents i pus a l'orella.
    (var.) Els tres mals són: esquinència, pestilència i voltadits.
* En tot cop hi ha dolor.
* Mal de queixal, el dimoni va inventa'l.
    (var.) Mal de queixal, mal infernal.
          En referència a com d'insuportable és el mal de queixal.

## Referències

* ↑ Pujol i Vila, Josep et al., 159.
* 1 2 3 4 5 6 7 Parés i Puntas, 1999, p. 284.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 Parés i Puntas, 1999, p. 285.
* 1 2 3 Parés i Puntas, 1999, p. 286.
* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 287.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Pujol i Vila, Josep (comp.). 10.000 refranys catalans, 370 frases fetes (en català). Tarragona: Arola, 2012. ISBN 9788415248651.
# Dolçor

La dolçor és la qualitat de dolç, un dels cinc gustos bàsics, l'únic que és acceptat de manera global com a plaent. També és tot allò que causa als sentits o a l'esperit una impressió anàloga a la que produeix al gust el sucre i la mel; és a dir, sensació suau, tendre, plàcida, amorosa, de bon treballar, agradable, sense violència.

## Dites populars

* A ningú li amarga un dolç.
    (var.) Ningú de lo dolç s'amarga.
          Vol dir que tothom està content de rebre obsequis.
* Agres i dolces, els collons m'espolses.
          Es diu per a referir-se a una situació en que sempre es perd, en que no hi ha una altra opció que sortir malament.
* Al gust estragat, el dolç li és amarg [o salat].
          Es diu de qui no comparteix els cànons de la majoria i resulta estrambòtic i estrany als altres.
* Amb l'amargor de la malaltia es coneix la dolçor de la salut.
* Boca amarga no pot llançar saliva dolça.
    (var.) Boca amarga no pot escopir saliva mel.
          Qui està disgustat, és normal que manifeste el disgust.
* Com més sucre, més dolç.
* Dolç a sa boca, amarg an es cos.
    (var.) Qui menja dolç, caga agre.
          Significa que el menjar dolç és malsà.
* La cultura és com el sucre; encara que n'hi hagi poc dóna dolçor.
          Saber coses no sobra mai.
* Lo dolç fa cucs.
* Qui guisa dolç, guisa per a molts.
    (var.) Qui guisa salat, guisa per al gat.
          Cuinant amb poca sal, sempre hi ha el remei d'afegir-n'hi si n'hi volen, mentres que cuinant salat ja no té remei.
* Qui toma la dolça, que tomi l'amarga.

## Frases fetes i locucions

* A cor dolç.
          Amb sinceritat, amb vertader impuls interior.
* Arribar al punt dolç.
          Arribar en el moment més favorable.
* Dolç com un sucre.
          Ésser una cosa molt dolça.
* Endolcir la sang.
          Fer-nos sentir millor, una cosa.
* Ésser dolç com l'arrop.
          Ésser dòcil i pacífic.
* Ésser més dolç que mel.
          Ésser una cosa molt dolça o agradable.
* Fer la boca dolça.
          Donar [a algú] coses dolces o agradoses.
* Guanyar-los dolços.(Mall., Men.)
          Guanyar els diners sense gaire esforç
* Mamar-se-les dolces.
          No haver-se d'afanyar quasi o gens per a gaudir d'un avantatge, un profit, etc.
* No fer dolç ni salat.
          Fer les coses d'una manera equilibrada, ni molt bé ni malament.
* Pegar mes voltes que un dolçainer
          Caminar molt buscat alguna cosa i no trobar-ho.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «dolç». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 3 octubre 2024].
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «sucre». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ «sucre». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Barcelona : Institut d'Estudis Catalans.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «mel». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
# Dolor toràcic

El dolor toràcic és un símptoma que pot estar associat a nombroses anomalies i malalties, generalment és considerat una emergència per motiu de l'angina de pit o de l'infart miocardíac, malalties cardíaques a les quals el dolor toràcic pot estar associat.

## Dites populars

* El carregament de pit, la borratja treu tot seguit.
* La llet de burra a la nit, al malalt estova el pit.
* Regalesia de falguera, el mal de pit deixa enrere.

## Frases fetes i locucions

* Tenir els pits carregats.
          Estar constipat dels pulmons o bronquis.

## Referències

* 1 2 3 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «pit». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
# Dolçaina

La dolçaina, també anomenada donçaina, xaramita, xirimita o gaita, és un instrument musical de vent, de llengüeta doble i tub cònic, generalment de fusta, amb una sèrie de forats que es tapen amb els dits. Per aquesta forma cònica i no cilíndrica, especialment al final, se li donava antigament el nom de trompa. El músic que fa sonar la dolçaina és el dolçainer.

## Dites populars

* Altra cosa és ball amb dolçaina.
* Cocentaina trau la vaina de la dolçaina.
* D'Aielo de Malferit són els guapos colmeners, i de l'Olleria els músics de dolçaina i tabalet.
* Dolç com la dolçaina, i clar com el clarinet.(val.)
* Dolçaina pagada, mal tocada.
    (var.) Dolçaina pagada, roín so.(Alcoi)
* El cavall corredor, en sentir la dolçaina ja relintxa.(val.)
* Festa sense masclets, dolçaina i tabalet, no és festa.(val.)
    (var.) Sense masclets, dolçaina i tabalet, la festa ni és festa, ni és res.(val.)
* Les xiques de Cocentaina toquen la baina de la dolçaina del dolçainer.(val.)
* Per a enterar a la gent d'un llanç molt original que ha passat a Ontinyent, no hi ha millor instrument, que la dolçaina i el tabal.
* Quan passa el vent per la dolçaina és hora de bellugar els dits.
* Tibero té una dolçaina, la repica en Alacant; la dolçaina de Tibero respon en lo Tossal Blanc.

## Frases fetes i locucions

* Donar-ne en tabal i dolçaina.
    (var.) Portar (algú) en tabal i donçaina.
          Molestar insistentment

## Referències

* 1 2 3 Pàmies i Riudor, Víctor. «Dolçaina» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.
* 1 2 Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.
* ↑ «Aielo de Malferit». Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida. Arxivat de l'original el 7/11/2012. [Consulta: 4 gener 2017].
* 1 2 3 4 5 Blas Núñez; Oriola Velló, 2012.
* 1 2 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 3 octubre 2024].
* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 179.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 201, Vol. 5. Sector central interior.

## Bibliografia

* Blas Núñez, Amparo; Oriola Velló, Frederic. El mirall pautat. Recull d'expressions i parèmies musicals en la tradició popular. Gandia: Edicions Tívoli, Acadèmia Valenciana de la Llengua, 2012. ISBN 978-84-939264-3-4.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.
# Donald Rumsfeld

Donald Henry Rumsfeld (Evanston, Illinois, 9 de juliol de 1932) és un polític i empresari estatunidenc. Va ser Secretari de Defensa en dos períodes, del 1975 al 1977 amb el President Gerald Ford, i del 2001 al 2006 amb George W. Bush.

## Citacions

* Si no se't critica, potser no està fent gaire res.
    (en anglès) If you are not criticized, you may not be doing much.
       «Rumsfeld's Rules», entrevista al Wall Street Journal, 29 de gener de 2001.
* Esteu pensant Europa com Alemanya i França. No, crec que això és la vella Europa. Si us fixeu en els països d'Europa de l'OTAN, el centre de gravetat està girant cap a l'est.
    (en anglès) You're thinking of Europe as Germany and France. I don't. I think that's old Europe. If you look at the entire Nato Europe today, the centre of gravity is shifting to the east.
       Independent, 21 de febrer de 2003.
* No volem fer un imperi. No som imperialistes, mai ho hem sigut. No puc imaginar perquè em feu aquesta pregunta.
    (en anglès) We don't seek empires. We're not imperialistic. We never have been. I can't imagine why you'd even ask the question.
       Resposta a un periodista d'al-Jazeera durant una conferència de premsa, 29 d'abril de 2003.

## Referències

* 1 2 Ratcliffe, 2018.
* ↑ Rawson; Miner, 2008.

## Bibliografia

* Ratcliffe, Susan (ed.). Oxford Essential Quotations (en anglès). Oxford University Press, 2018 [Consulta: 12 octubre 2024].
* Rawson, Hugh; Miner, Margaret (eds.). The Oxford dictionary of American quotations. 2nd ed. Oxford ; New York: Oxford University Press, 2008. ISBN 9780195168235.
# José María Alguersuari

José María Alguersuari (Sabadell, 10 de desembre de 1945) és un fotoperiodista català.

## Citacions sobre Jose María Alguersuari

* Número 1 de la fotografia esportiva.
       Photo Revista, Octubre de 1981.
* Està considerat com el pioner tant en la tècnica com en la concepció d'aquesta branca del periodisme.
       La Vanguardia, Abril 2003.
* Precursor absolut de la modernitat en la fotografia esportiva a Espanya.
       Desembre 1995. — Manuel López
* És una de les referències més clàssiques de la fotografia de premsa a Barcelona. La seva manera de fer va marcar pautes i va servir de model a una bona part del col·lectiu professional.
       Magazine (La Vanguardia), Novembre 2001. — Pepe Baeza

## Referències

* ↑ Photo Revista. Oct 1981
* ↑ La Vanguardia
* ↑ Revista Foto Profesional. 1995
* ↑ Magazine de la Vanguardia. Novembre de 2001
# José Manuel García-Margallo y Marfil

José Manuel García-Margallo y Marfil (Madrid, 13 d'agost de 1944) és un polític i advocat espanyol. Fou ministre d'Afers Exteriors i de Cooperació del Govern d'Espanya (2011-2015).

## Citacions

* Una declaració unilateral d'independència condemnaria Catalunya a vagar per l'espai sense reconeixement i, naturalment, a quedar exclosa de la Unió Europea pels segles dels segles.
    (en castellà) Una declaración unilateral de independencia en Cataluña, condenaría a Catalunya a vagar por el espacio sin reconocimiento internacional y, desde luego, a quedar excluida de la Unión Europea por los siglos de los siglos.
       Esmorzar informatiu a l'hotel Ritz (Madrid), 10 de març de 2014.
* Que l'Assemblea Nacional de Catalunya estigui dirigint un procés, al marge de les institucions catalanes, és una cosa que hauria de preocupar al president de la Generalitat.
    (en castellà) Que la Asamblea Nacional de Cataluña esté dirigiendo un proceso, al margen de las instituciones catalanas, es algo que debería preocupar al presidente de la Generalitat.
       Entrevista a El Mundo, 4 de maig de 2014.
* La viabilitat econòmica depèn del reconeixement internacional i la pertinença a la UE, i això no ho tindria una Catalunya independent, que seria pobre, molt pobre.
    (en castellà) La viabilidad económica depende del reconocimiento internacional y la pertenencia a la UE, y eso no lo tendría una Cataluña independiente, que sería pobre, muy pobre.
       Entrevista a El Mundo, 4 de maig de 2014.
* Quan parlem del 56% és del segment de 16 a 24 anys, i la meitat d'aquests joves estan en formació o educació, no buscant una feina.
    (en castellà) Cuando hablamos del 56% es del segmento de 16 a 24 años, y la mitad de esos jóvenes están en formación o educación, no buscando un empleo.
       Entrevista a El Mundo parlant sobre l'atur juvenil, 4 de maig de 2014.
* L'Estat espanyol no es retirarà pacíficament [de Catalunya].
    (en castellà) El Estado español no se retirará pacíficamente [de Catalunya]
       Tertúlia El Matí de Catalunya Ràdio, 25 d'octubre de 2018.

## Referènces

* ↑ «García-Margallo: "Una declaració unilateral d'independència condemnaria Catalunya a vagar per l'espai sense reconeixement pels segles dels segles"». Ara.cat. Barcelona: ARA, 10-03-2014. Arxivat de l'original el 1394735469. [Consulta: 16 març 2014].
* 1 2 3 Esteban, Esther. «José Manuel García-Margallo: 'En Ucrania deben buscar la reconciliación nacional'». El Mundo. Madrid: Unidad Editorial Información General, 04-05-2014. Arxivat de l'original el 25/06/2014. [Consulta: 25 juny 2014].
* ↑ «Margallo avisa de que el Estado "no se retirará pacíficamente" de Catalunya». El Nacional, 25-10-2018. Arxivat de l'original el 1561221238. [Consulta: 9 desembre 2018].
# José Mujica

José Alberto «Pepe» Mujica Cordano (Montevideo, 20 de maig de 1935) és un agricultor i polític uruguaià, senador pel Front Ampli i va ser el 40è president de la República entre 2010 i 2015 en guanyar les eleccions presidencials del 2009.

## Citacions

* No vull utilitzar mai més la paraula "austeritat" perquè l'han prostituït a Europa.
       Al programa Salvados de la Sexta, 18 de maig de 2014.
* No veig gent intel·ligent en la política europea. M'he quedat horroritzat. Veig un tuf neocolonialista i buit.
       Al programa Salvados de la Sexta, 18 de maig de 2014.
* No sóc pobre, sóc senzill, lleuger d'equipatge, viure amb el just perquè les coses no em robin la llibertat.
    (en castellà) No soy pobre, soy sobrio, liviano de equipaje, vivir con lo justo para que las cosas no me roben la libertad.
* Què és el que li crida l'atenció al món? Que visc amb poca cosa, amb una casa simple, que em moc amb un cotxe vell, aquestes són les novetats? Llavors el món està boig perquè li sorprèn el normal.
    (en castellà) ¿Qué es lo que le llama la atención al mundo? ¿Qué vivo con poca cosa, una casa simple, que ando en un autito viejo, esas son las novedades? Entonces este mundo está loco porque le sorprende lo normal.
* No és bonic legalitzar la marihuana, però pitjor és regalar gent al narcotràfic. L'única adicció saludable és la de l'amor.
    (en castellà) No es bonito legalizar la marihuana, pero peor es regalar gente al narco. La única adicción saludable es la del amor.
* He estat en la meva vida un fumador empedreït, vaig estar molts anys privat de la llibertat i per mortificar-me em racionaven el tabac. I de pur orgull, un dia li vaig dir a les autoritats: no fumo més. I vaig estar set anys sense fumar... mai no és un enemic derrotat, sempre està a l'aguait, tot el que puguin fer, tot el que puguin inventar és poc, per a aital enemic.Plantilla:CC
       Canal 10, novembre de 2010.

## Referències

* 1 2 Martínez, Núria «L'entrevista a José Mujica a 'Salvados', en 10 frases». El Periódico, (18-04-2014) [Consulta: 9 setembre 2015].
* 1 2 3 «10 frases que definen a José Mujica (y a su gobierno)». BBC Mundo. [Consulta: 9 setembre 2015].
# José Mourinho

José Mário dos Santos Mourinho Félix (Setúbal, Portugal, 26 de gener de 1963) és un entrenador de futbol.

## Citacions

* Avui, demà i sempre amb el Barça en el cor.
    (en castellà) Hoy, mañana y siempre con el Barça en el corazón.
       Plaça Sant Jaume (Barcelona), 29 de juny de 1997.
* Déu pensa que sóc un paio collonut.
    (en castellà) Dios piensa que soy un tío cojonudo
       Programa de radio El Partido de las 12, 18 de febrer de 2011.
* Si vaig triar el Real Madrid va ser precisament per competir amb el Barça.
    (en castellà) Si elegí el Real Madrid fue precisamente para competir con el Barcelona.
       Diario As, 6 de setembre de 2012.
* Guardiola ha guanyat una Champions que a mi em faria vergonya.
    (en castellà) Guardiola es un fantástico entrenador pero ganó una Champions que a mí me daría vergüenza tener
       Roda de premsa després de perdre 0-2 la semifinal de la Champions, 27 d'abril de 2011.
* Sobre "Pito" Vilanova o com es digui no n'he d'amagar res, les càmeres ho han vist tot.
    (en castellà) Sobre Pito Vilanova o como se llame ese no tengo que esconder nada, las cámaras lo han visto.
       Roda de premsa després de perdre contra el Barça la supercopa d'Espanya per 2-3, 18 d'agost de 2011.
* M'entristeix que la gent oblidi que Messi va fallar un penal decisiu.
          Parlant del penal que Lionel Messi va fallar a la semifinal contra el Chelsea
* Tan sols fallen els que tenen ous per tirar.

## Referències

* ↑ «Mourinho: "Hoy, mañana y siempre con el Barça en el corazón"». Ara.cat. Diara Ara [Barcelona], (20-01-2012) [Consulta: 5 octubre 2013].
* ↑ Zárate, Óscar «Mourinho: "Dios piensa que soy cojonudo"». Mundodeportivo.com. Grupo Godó [Barcelona], (19-02-2011) [Consulta: 5 maig 2013].
* ↑ J., Maroto «"Si elegí el Real Madrid fue precisamente para competir con el Barcelona"». As.com. Diario As [Madrid], (06-09-2012) [Consulta: 6 setembre 2012].
* 1 2 «Els tres anys de Mourinho al Madrid, en 25 frases per al record». Ara.cat. Arxivat de l'original el 1375037204. [Consulta: 25 agost 2014].
* 1 2 «Les 10 frases de José Mourinho després de l'eliminació del Reial Madrid». Ara.cat. Arxivat de l'original el 1442602392. [Consulta: 25 agost 2014].
# José Martí

José Martí (L'Havana, 28 de gener de 1853 – Dos Rios, 19 de maig de 1895) fou un polític, escriptor, periodista i orador cubà.

## Citacions

* Saber llegir és saber caminar. Saber escriure és saber ascendir.
    (en castellà) Saber leer es saber andar. Saber escribir es saber ascender.
* L'home ignorant no ha començat a ser home.
    (en castellà) El hombre ignorante no ha empezado a ser hombre.
* No es pot reclamar un dret si no se sap definir la seva essència.
    (en castellà) No se puede reclamar un derecho si no se sabe definir su esencia.
* A un poble ignorant se'l pot enganyar amb la superstició, i fer-lo servil.
    (en castellà) A un pueblo ignorante puede engañarsele con la supersticion, y hacérsele servil.
       Educación popular.
* Si la llibertat de la tirania és tremenda, la tirania de la llibertat repugna, estremeix, espanta.
    (en castellà) Si la libertad de la tiranía es tremenda, la tiranía de la libertad repugna, estremece, espanta.
       La República Española ante la Revolución Cubana, 15 de febrer de 1873.

## Referències

* 1 2 3 4 Agramonte y Pichardo, Roberto Daniel. Las doctrinas educativas y políticas de Martí. Río Piedras, Puerto Rico: Editorial de la Universidad de Puerto Rico, 1991. ISBN 9780847724970.
* ↑ Martí, José. La República Española ante la Revolución Cubana. Madrid: Impr. de S. Martínez, 1873.
# Llaüt

El llaüt és un instrument de corda pinçada amb la caixa de ressonància en forma de mitja pera unida a un mànec de llargada variable. En la classificació de Hornsbostel-Sachs, és un cordòfon compost que pertany al grup de llaüts amb mànec.

## Endevinalles

* Tenc davant i tenc darrera, poc o molt sempre em belluc, hòmens dins es ventre duc i m'adoben amb estopa.

## Referències

* ↑ Escoles Nacionals de Sant Josep, 1985.

## Bibliografia

* Escoles Nacionals de Sant Josep. Endevinetes (en català). 1a edició. Eivissa: IEE, 1985 (Col·lecció "Nit de Sant Joan").
# Llavor

La llavor, sement o grana és una menuda planta embrionària, sovint tancat dintre d'un fruit, recoberta per una protecció, i normalment incloent algun aliment emmagatzemat.

## Citacions

* Que la terra produeixi la vegetació: herba que doni llavors i arbres fruiters de tota mena, que facin fruit i llavor a la terra.
       Gènesi 1,3-26.
* El pensament és la llavor de l'acció.
    (en anglès) Thought is the seed of action.
       Chap. III. Art. Society and Solitude: Twelve Chapters, 1875. — Ralph Waldo Emerson
* La llavor de la veritat pot trigar en florir; però al final floreix, passi el que passi.
    (en castellà) La semilla de la verdad puede tardar en florecer; pero al final florece, pase lo que pase.
       — Gregorio Marañón

## Dites populars

* Al setembre, qui tinga llavor que sembre.
* De mala llavor, mai surt bon fruit.
* La llavor del meló, que nedi no és bo.
* Qui sembra mala llavor no arribarà a segador.

## Frases fetes i locucions

* No quedarà per llavor.
          Referint-se a algú, es diu que morirà com els altres, que no sobreviurà.
* No voler quedar per llavor.
          No voler quedar desatès o oblidat; no voler deixar de participar en una cosa.

## Referències

* ↑ «Gènesi». A: La Bíblia. Alacant: Biblioteca Virtual Joan Lluís Vives, 2006 [Consulta: 20 juny 2012].
* ↑ Bolinches, 2005.
* ↑ Señor, 1999.
* ↑ Conca, 1988.
* 1 2 3 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «llavor». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.

## Bibliografia

* Bolinches, Antoni. Mil pessics de saviesa : antologia de citacions que inviten a pensar. Barcelona: Mina, 2005. ISBN 8496499340.
* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Conca, Maria (ed.). Els refranys catalans. València: Tres i Quatre, 1988 (L'Estel; 8). ISBN 8475022324.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Señor, Luis. Diccionario de citas. 2a ed. Madrid: Espasa, 1999. ISBN 8423994155.
# Llavorsí

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
Llavorsí és una vila i municipi català de la comarca del Pallars Sobirà. A la dreta del riu Noguera Pallaresa i en un terreny de força pendent, comprén les entitats descentralitzades d'Aidí, Arestui, Baiasca, Montenartró, Romadriu i el despoblat de Sant Romà de Tavèrnoles.

## Dites populars
### Aidí

* Els d'Aidí es mengen les cols sense sal ni oli, i són fortes com el dimoni.

### Sant Romà de Tavèrnoles

* Surp, Rodés i Sant Romà, molts treballs pr'a menjar pa.
          En referència a les dificultats per explotar-hi les terres circumdants i poder viure-hi.

## Referències

* ↑ Coll i Martí, Josep «Refranys geogràfics al Pallars». Butlletí interior de la Societat d'Onomàstica, Núm. 13, (1983), pàg. 71-75 [Consulta: 19 octubre 2015].$^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ Bosch i Pont, s.d., p. 10.

## Bibliografia

* Bosch i Pont, Josep Maria «Evolució dels nuclis de població petits del Pallars Sobirà: Del 1850 a inicis del segle XXI» (PDF) (en català). Universitat de Barcelona, volum III, s.d..

## Enllaços externs

* Llavorsí - Lloc web oficial