OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Sabater

Un sabater és una persona que fa, ven o adoba calçat.

## Dites populars

* A la vellesa, el dimoni sabater.
* Bona pluja que fes, que matés els sabaters, i de sastres no en deixés.
* Cap sabater calça bé.
* Cent sastres, cent sabaters i cent moliners fan tres-cents lladres.
* Com més bon sabater, més roïnes sabates.
* De sabaters, el món n'és ple.
* De sastre i sabater, qui no en ve de mena no en sap fer.
* El diable quan va ésser vell es va fer sabater.
* El dilluns, el sabater no pega punts.
* El sabater du les sabates més dolentes (o més velles, o més roïns, o més foradades).
* El sabater és el qui va més mal calçat.
* Ningú va més mal calçat que el sabater.
* Qui és sabater, que faci sabates.
* Qui du les sabates més velles, és el sabater.
* Sabater amic o parent, calça car i més dolent.
* Sabater ataconador, soles velles i midó.
* Sabater d'escaleta, posa mitges soles i fa d'estafeta.
* Sastre honrat, sabater net i barber mut mai no s'han conegut.

## Frases fetes i locucions

* Ja hi ha un sabater que està a l'agonia.(Ripoll)
          Es diu quan algú es grata el darrera.
* No tenir sabater que l'alabi.
          Aquell qui s'alaba a ell mateix.
* Quedar sabater un jugador.
    (var.) Restar sabater un jugador.
          Fer una partida sabatera (en què no s'ha guanyat cap punt).
* Ser (algú) un sabater (o qualsevol altre ofici) de la Bordeta.
          Ser el pitjor del seu ofici.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «sabater». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Parés i Puntas, 1999.
* ↑ «Sabater». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 27 maig 2013].
* ↑ Torras i Corbella, Albert. Dites i personatges populars de Sants, Hostafrancs i la Bordeta. Barcelona: Comissió Festes Casa Gran, 2010.
# Sac de gemecs

El sac de gemecs, que també rep altres noms com buna (a Andorra), bot (al Pallars, Ribagorça i Aran), xeremies (a Mallorca), coixinera, gaita o botella és la cornamusa pròpia de Catalunya. És un instrument aeròfon que consta d'un bot o sac que s'infla amb el bufador, tres bordons i un grall.

## Endevinalles

* Quin instrument de música, tot fent un so que alegra, té un nom que vol dir que és ple de senyals de pena?

## Referències

* ↑ Bassols, 1994.

## Bibliografia

* Bassols, Maria Margarida. Endevinaller. València: Tres i Quatre, 1994 (L'Estel). ISBN 978-84-7502-376-2.
# Sal

La sal és un condiment o additiu alimentari format principalment per una sal, el clorur de sodi, la fórmula química del qual és NaCl. Altres denominacions sovint usades són sal comuna, sal marina (quan prové del mar), sal fina o sal de taula (quan és refinada i reduïda a pols), o sal gruixuda o grossa, de gra menys fi, per al seu ús principalment culinari.

## Dites populars

* A Argentona venen oli, a Cabrera venen sal, a Dosrius venen vinagre i a Òrrius fan l'enciam.
* A Cervera venen oli, a Cardona venen sal, a Santpedor el vinagre i a Sallent fan l'enciam.
    (var.) A Sant Celoni venen oli, a Cardona venen sal, a Sant Feliu el vinagre i a Caldes fan l'enciam.
* Dona sossa i tomàquet sense sal ni pel diable no val.
* Donar sal a les ovelles en divendres és la desgràcia del ramat.
* El peix per ser bo, sal i sucre, vi i julivert.
* Els tomàtecs i la sal són la gràcia dels menjars.
* La lletugeta va mal, sense oli, vinagre, pebre i sal.
* Ous sense sal, no fan bé ni mal.
* Sal i berrugues, el dimoni se us enduga.
* Vessar vi, bon destí; vessar sal, mal senyal.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Gomis i Mestre, 2015.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Gomis i Mestre, Cels. Botànica popular catalana : dites i tradicions populars referents a les plantes (en català). La Bisbal d'Empordà: Sidillà, 2015 (Talaia clàssics, núm. 2). ISBN 9788494256462.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Sabó

El sabó és un producte o substància que s'utilitza per a la higiene personal i per a netejar o rentar determinats objectes. Actualment, a més, també és emprat per a decorar la cambra de bany. Es pot trobar en pastilla, com a pols o com a crema. En sentit estricte, tècnicament existeix una gran diferència entre el que és un sabó, un detergent i un xampú.

## Dites populars

* Bugada de divendres, no hi val sabó ni cendres.
* Molta roba i tan poc sabó i tan neta que la volen.
    (var.) Ai, Senyor! Tanta roba i tant poc sabó.
    (var.) Ai, Senyor! Tanta roba i tant poc sabó i tant neta que la volen.
* Qui renta el cap de l'ase, perd temps i sabó.
    (var.) Qui renta el cap d'un burro, perd el temps i el sabó.
    (var.) Qui renta el cap del ruc, perd el temps i el sabó.
* Tant tenim amb sabó com amb fil negre.(Val., Eiv.)
    (var.) Igual te sabó que fil negre, tot es per a la roba.
* Val més el sabó que la roba.

## Frases fetes i locucions

* Donar sabó.
    (var.) Posar sabó.
    (var.) Ensabonar.
          Fer lloances o elogis a algú de forma interessada per obtenir beneficis.
* Sabó de braó.
          De forma irònica, la força dels braços que fan les dones en rentar la roba, i considerat popularment molt millor que el sabó corrent.
* Sabó de la reina.(Mollet del Vallès)
          Irònicament, es diu quan un noi porta la cara bruta i li diuen que es renti la cara amb el sabó de la reina, que realment és un tros de maó.
* Sabó de Palamós.
          Relacionant amb la pala amb què les rentadores piquen la roba per no gastar tant de sabó.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 Pàmies i Riudor, Víctor. «Lleixiu». Paremiologia catalana comparada digital. [Consulta: 7 abril 2020].
* 1 2 3 4 5 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 10 octubre 2024].
* 1 2 3 4 5 6 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «sabó». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
# Safrà

El safrà (Crocus sativus) és una planta herbàcia, de bulb gros, de fulles estretes, de flors grosses, amb sis tèpals violats i amb tres estigmes llargs i escarlates, proveïdes a la base d’una espata bivalva, i de fruits capsulars. L'espècia s'utilitza com a condiment i colorant, a més té propietats medicinals.

## Dites populars

* Aigua d'agost, safrà, mel i most.
* Pluges d'agost, safrà, mel i most.
* Rocafort per al safrà; Vallfogona pels codonys, i per bons porrons, Fulleda.

## Frases fetes

* Anar a vendre safrà.(Costa de Ponent)
          Ésser expulsat.
* Anar al safrà.(or.)
    (var.) Fer safrà.(Tortosa, Maestrat, Castelló)
          Fer campana a l'escola.
* Estar groc com el safrà (o més groc que safrà)
          Es diu d'una persona o cosa molt groga.

## Referències

* ↑ Amades, Joan. Costums populars de Barcelona. Barcelona: Centre Excursionista de Catalunya, 1931. $^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* 1 2 3 4 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «safra». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Sagunt

Sagunt, conegut històricament com a Morvedre, també fou anomenat Arse, és un municipi valencià que es troba en la comarca del Camp de Morvedre.

## Citacions

* Mentre a Roma es delibera, Sagunt és assaltada.
    (en llatí) Dum Romae consulitur, Saguntum expugnatur.
       Història de Roma. Llibre XXI. § 7. — Tit Livi
          En relació a l'abandó en que Romà deixà Sagunt, davant l'assalt d'Anníbal.

## Dites populars

* A la de Morvedre: Cadascú que s'arregle.
    (var.) El band de Molvedre; cada u que s'arregle.
* Els de Morvedre són pixavins.
* Els de Morvedre són socarrats.
    (var.) A Morvedre, socarrats.
* Fer com a Morvedre, que quan plou la dixen caure.
* Ja sap vosté, tio Roig, que Déu l'ha castigat sempre. ¿Ja té rossí de Puçol? ¡Duga's dona de Morvedre!
    (var.) El tio roig sempre dia, sentat en carassol: «No vull dona de Morvedre ni vull rossí de Puçol».
* Les xiques de Morvedre en el cul piquen el pebre.

## Referències

* ↑ Peris i Juan, 2001.
* 1 2 3 4 5 Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. Sector central litoral., 1968, p. 28-30.
* ↑ Romà Font, Francesc. Refranyer popular. Alacant: Institut de Cultura Juan Gil-Albert, 1989, p. 113. ISBN 84-7784-034-2.
* 1 2 3 Parés i Puntas, 1999.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Peris i Juan, Antoni. Diccionari de locucions i frases llatines. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2001. ISBN 8441208786.

## Enllaços externs

* Web oficial de l'Ajuntament de Sagunt
# Sadurní de Tolosa

Sant Sadurní o, a les contrades pirinenques i prepirinenques Serni, en llatí Saturninus, en occità Sarnin, (Patres, Grècia, segle III - Tolosa, ca. 257) va ésser el primer bisbe de Tolosa, considerat un dels apòstols dels gals. Se celebra la seva festivitat el 29 de novembre.

## Dites populars

* De Sant Sadurní, les dones, el cava i el vi.
* Per Sant Miquel, corre pel cel; per Sant Lluc, cop de truc; per Sant Benet, el gran patec; per Sant Sadurní, la fi.
* Per Sant Sadurní, la neu pel camí, i per Sant Andreu per tot arreu.
* Sant Sadurní, el fred gros ja és aquí.
* Santa Màxima a L'Escala, Sant Sadurní a Montiró, Sant Vicens a Barbaralla, Sant Miquel a Ventalló.

## Referències

* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 499.
* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 73-180.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 5 octubre 2024].
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes, populars, 1965.
* ↑ Vila i Medinyà, 2010, p. 481-495.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Vila i Medinyà, Pep «Un recull de modismes empordanesos recollits pel folklorista reusenc Cels Gomis Mestres (Figueres, 1883)». Annals de l'Institut d'Estudis Empordanesos, 41, (2010), pàg. 481-495. DOI: 10.2436/20.8010.01.46.
# Salamandra

Salamandra és un gènere d'amfibis urodels de la família dels salamàndrids.

## Citacions

* Salamandra espiga filla del foc esperit del foc condensació de la sang sublimació de la sang.
    (en castellà) Salamandra espiga hija del fuego espíritu del fuego condensación de la sangre sublimación de la sangre.
       Salamandra, 1962. — Octavio Paz

## Dites populars

* Els gats que mengen salamandres queden ben prims i secs.
* Per més que es tiri una salamandra al foc, no crema.
* Si algú orina damunt la salamandra, mor enverinat.

## Referències

* ↑ Paz, Octavio. «Salamandra». Revista de la Universidad de México. [Consulta: 21 desembre 2017].
* ↑ «Creences». El Patrimoni cultural immaterial del Montseny. Parcs de Catalunya Xarxa de Parcs Naturals, Diputació de Barcelona. [Consulta: 21 desembre 2016].$^{[Enllaçnoactiu]}$
* 1 2 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
# Sadiq Khan

Sadiq Aman Khan (Tooting, Londres, 8 d'octubre de 1970) és un polític britànic. És l'alcalde de la ciutat de Londres des del 7 de maig de 2016.

## Citacions

* [Els atacs terroristes] formen part del dia a dia d'una gran ciutat.
    (en anglès) [Terror attacks are] part and parcel of living in a big city.
       EveningStandard, 18 de setembre de 2016.
          Declaracions de l'alcalde de Londres durant la seva visita oficial a Nova York al setembre de 2016. El 17 de setembre es va produir l'atemptat terrorista al barri de Chelsea, Manhattan. Sovint aquestes declaracions són malinterpretades o tesgiversades a la xarxa social.
* Avui tots estem commocionats i enfadats però aquesta és la nostra ciutat. Mai permetrem que aquests covards guanyin i mai ens deixarem intimidar pel terrorisme.
    (en anglès) We are all shocked and angry today but this is our city - we will never let these cowards win and we will never be cowed by terrorism.
       Statement from the Mayor on London terror attack, 4 de juny de 2017.
          Declaracions després de l'atac terrorista de Londres de 3 de juny de 2017.

## Referències

* ↑ Crerar, Pippa «Sadiq Khan's 'sleepless night' after explosion in New York». Evening Standard, (18-09-2016) [Consulta: 4 juny 2017].
* ↑ «Statement from the Mayor on London terror attack». Mayor of London. [Consulta: 4 juny 2017].$^{[Enllaçnoactiu]}$
# Pandero

El pandero és un instrument musical de percussió de so indeterminat format per un cèrcol de fusta ample que subjecta una membrana o pell tibant.

## Endevinalles

* Sóc bo perquè he tingut be, i com més me bufetegen més alegre i rialler sóc pels qui a la mà em tenen.

## Referències

* ↑ Castellví, 1956.

## Bibliografia

* Castellví, Joan. Cinc-centes endevinalles / recollides, traduïdes, originals i versificades per Joan Castellví Cerdà (en català). 3a edició. Barcelona: Eler, 1956.
# Panellet

Els panellets són uns pastissos petits, generalment rodons, fets amb una massa de sucre i ametlla –de vegades, en receptes casolanes, també porten patata o moniato. Es complementen amb més elements, com ara pinyons, ametlla esbocinada, coco, xocolata, etc.

## Dites populars

* A Agullana morts de gana, a Maçanet morts de fred, a Figueres tips de figues i a Tortellà fan panellets.
* Qui busca panellets, troba rotllets.

## Referències

* ↑ Amades i Gelats, 2001, p. 19.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 7 octubre 2024].

## Bibliografia

* Amades, Joan. Geografia popular (Ed. facsímil) (en català). Barcelona: Edicions El Mèdol, 2001 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 6). ISBN 8495559293.
# Paparra

Les paparres, pitarres, caparres o llagastes són diversos àcars paràsits de vertebrats, que pertanyen a la família dels ixòdids (Ixodidae).

## Citacions

* Veus el poll en l'altre, i no veus en tu mateix la paparra.
    (en llatí) In alio peduclum vides, in te ricinum non vides.
       Satiricó, § 57,7. — Petroni

## Dites populars

* A Molins de Rey, escabellats. A Sant Vicenç, esgarrapacristos. A Sant Feliu, garses. A Sant Joan Despí, paparres.(català antic)
* A Sant Feliu de Llobregat, paparres.
* A Sant Joan Despí, paparres.
* A vaques flaques, tot són xinxes i paparres.
* Triant triant, ha fet com sa paparra, que s'agafa a lo més dolent.(Men.)
* Nuvolats de paparra, mal temps.(Men.)

## Frases fetes i locucions

* Agafar-se com una paparra.
    (var.) Aferrar-se com una paparra.
    (var.) Arrapar-se com una paparra.
          Ésser una persona molt pesada, empalagós, inoportú.
* Tenir paparres als ulls.
          No veure-hi bé, no veure les coses clarament.
* Ser una paparra.
          Ésser una persona molt pesada, insistent.

## Referències

* ↑ Escolà Tuset, 1997, p. 77-129.
* 1 2 3 4 Pàmies i Riudor, Víctor. «Paparra» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.
* 1 2 3 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «paparra». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 54.
* 1 2 3 Pàmies i Riudor, Víctor. «Paparra» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.

## Bibliografia

* Escolà Tuset, Josep M. Diccionari de llatinismes i expressions clàssiques. Barcelona: Edicions 62, 1997 (El Cangur ; 235). ISBN 8429742786.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Pancraç de Roma

Sant Pancraç (?, ? — Roma, 304) fou un màrtir cristià. Originari de Perpinyà segons una llegenda, morí durant la persecució de Dioclecià. Venerat com sant per l'Església Catòlica, se celebra la seva festivitat el 12 de maig.

## Dites populars

* Per Sant Pancraç i Sant Mamet s'acaba el fred.
    (var.) Sant Pancraç i Sant Mamet se n'emporten el fred.
* Per Santa Creu ni una falcia veureu i per Sant Pancraç n'hi ha per totes parts
* Sant Pancraç, doneu-nos feina i salut per a fer-la.
    (var.) Sant Pancraç, doneu-nos feina pel nostre braç
    (var.) Sant Pancraç, salut i feina
    (var.) Sant Pancraç, salut i feina pel nostre braç i trobar qui la faci.
          Invocació de la gent que volia trobar feina.
* Sant Pancraç se n'emporta el darrer glaç.
* Si no plou per Sant Pancraç ni per Sant Urdí, molt raïm i molt vi.
* Si sembres mongetes per Sant Pancraç, en menjaràs més que no en voldràs.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Parés i Puntas, 1999, p. 73-180.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Pany

Un pany és un mecanisme de metall que s'incorpora a portes i calaixos d'armari, cofres, arques, etc. per impedir que es puguin obrir i protegir així el seu contingut. Aquest mecanisme s'acciona tradicionalment amb una clau, que és una peça de metall, normalment d'acer.

## Citacions

* Tanqueu les vostres biblioteques si voleu; però no hi ha cap porta, cap pany, cap forrellat que pugueu imposar a la llibertat de la meva ment.
    (en anglès) Lock up your libraries if you like; but there is no gate, no lock, no bolt that you can set upon the freedom of my mind.
       A Room of One's Own, 1929. — Virginia Woolf

## Dites populars

* Badalona, pany de tàpies.
* Clau d'or, obre qualsevol pany.

## Frases fetes i locucions

* Anys i panys.
          Molt de temps.
* No haver-hi pany que servi ni romana que tregui.
          No haver-hi cap ordre (Mall., Men.).
* No tenir pany ni clau a la llengua.
          Ésser molt xerraire, no saber guardar un secret.
* Palpar el pany.
          Fer proves, assajar, etc. (Mall.).
* Tancar una cosa amb pany i clau.
          Guardar una cosa secretament.

## Referències

* ↑ Woolf, Virginia. A Room of One's Own and Three Guineas. Oxford: Oxford University Press, 2015. ISBN 9780199642212. $^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ Pérez i Gómez, Ferran «Sant Fost i Martorelles a través de les dites i els refranys». Campsentelles, Núm. 5, (2000), pàg. 8-19. ISSN: 1136-8497 [Consulta: 21 setembre 2015].
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Pàmies i Riudor, 2012, p. 20.
* 1 2 3 4 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «pany». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Pàmies i Riudor, Víctor. Dites.cat : Locucions, frases fetes i refranys del català (en català). Barcelona: Barcanova, 2012. ISBN 978-84-489-3041-7.
# Paradís

El paradís és una utopia compartida en moltes religions i mitologies i escenificada com un lloc agradable i ubicat al cel on hi va a parar l'ànima després de la mort.

## Citacions

* El paradís dels ximples és l'infern dels assenyats.
    (en anglès) A fool's paradise is a wise man's hell!
       — Thomas Fuller
* Després de tot, allò que fa el món un infern és la voluntat de l'home de convertir-lo en el seu paradís.
    (en alemany) Immerhin hat das den Staat zur Hölle gemacht, daß ihn der Mensch zu seinem Himmel machen wollte.
       Hyperion. Vol I, Llibre I. «Hyperion an Bellarmin», 1797. — Friedrich Hölderlin
* Seria millor un infern intel·ligent que un paradís subnormal.
    (en francès) Mieux vaudrait encore un enfer intelligent qu'un paradis bête.
       Noranta-tres, 1874. — Victor Hugo
* L'infern i el paradís em semblen desproporcionats. Els actes dels homes no mereixen tant.
    (en castellà) El infierno y el paraíso me parecen desproporcionados. Los actos de los hombres no merecen tanto.
       Borges Verbal, p. 156, 1999. — Jorge Luis Borges

## Referències

* ↑ Bolinches, Antoni. Mil pessics de saviesa : antologia de citacions que inviten a pensar. Barcelona: Mina, 2005. ISBN 8496499340.
* ↑ Hölderlin, Friedrich. «Hyperion». Projekt Gutenberg. Arxivat de l'original el 1483114380. [Consulta: 8 desembre 2016].
* ↑ Arróniz Hidalgo, José-Guillermo. Diccionari de citacions i frases de renom. Barcelona: Claret, DL 1997. ISBN 8482971379.
* ↑ Bravo, Pilar. Borges Verbal (en castellà). Salamandra, 1999, p. 156. ISBN 9788478885114.
# Pals

Pals és una vila i municipi de la comarca del Baix Empordà.

## Dites populars

* A Pals, ionquis, putes i subnormals.
* A Pals, no hi entren per mar ni per terra.
* A Pals, tot són bèsties i animals.
    (var.) A Pals tot són bèsties i animals, menys el rector i la majordoma que són un home i una dona.
* Els de Pals són arrossers, mengen l'arròs a llossades.
* Qui té café, que se'l faci, qui té café, que se'l faci, diuen ses molers d'es molí de Pals.
          Popularment se diu que ho deien quan molien el blat per a fer farina.

## Frases fetes i locucions

* L'Ample de Pals.
          Ximple, beneitot.
* Semblar l'altar de Pals.
          Anar tirat cap endarrere.
* Vés a menjar bledes a Barnagà.
          Se diu a qui no troba res bo.
             Barnagà pertanyia al mas Illa, és un indret on hi ha moltes bledes silvestres.

## Referències

* 1 2 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 12 octubre 2024].
* 1 2 3 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Pals». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ «Pobles del Baix Empordà». Recull de cançons, refranys i dites populars del Baix Empordà. IES la Bisbal. Arxivat de l'original el 1546565463. [Consulta: 17 març 2019].
* ↑ Angelats; Vila, 2004, p. 94.
* ↑ Angelats; Vila, 2004, p. 70.
* ↑ Angelats; Vila, 2004, p. 96.
* ↑ Angelats; Vila, 2004, p. 102.

## Bibliografia

* Angelats, Rosa; Vila, Pep. Refranys i dites populars de Llofriu, recollides per Irene Rocas. Palafrugell: Arxiu Municipal de Palafrugell, Diputació de Girona, 2004. ISBN 8492343249.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Pals - Lloc web oficial