OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Elisa Isoardi

Elisa Isoardi (Cuneo, 27 desembre de 1982) és una model i presentadora de televisió italiana.

## Citacions

* Donar el bon dia als italians significa despertar de la manera que al mateix temps implica dormir bé, en primer lloc em porta a recordar que l'important és menjar de manera saludable. Aquesta és la meva filosofia de benestar.
    (en italià) Dare il buongiorno agli Italiani significa svegliarsi in forma che a sua volta vuol dire dormire bene che prima ancora mi porta a ricordare quanto sia importante mangiare in modo sano. Questa è la mia filosofia del benessere.
       Giulioserri.wordpress.com, 15 març 2014.
* [...] No anar contra la naturalesa. Recordeu que l'anorèxia és una malaltia molt greu, des d'on és difícil escapar. Així que de deixeu els estereotips de primesa excessiva i alimenteu-vos d'una manera sana i equilibrada.
    (en italià) Non andate contro natura. Ricordate che l’anoressia è una malattia molto seria, da cui poi è difficile uscire. Perciò lasciate perdere gli stereotipi di magrezze eccessive e alimentatevi sempre in modo sano e bilanciato.
       Giulioserri.wordpress.com, 15 març 2014.
* He ensellat no se sap quants nòvios! Sóc una a qui li agrada treballlar la bogeria, mentrestant gaudeixo la família del meu públic. [...]
    (en italià) Mi hanno affibbiato non so quanti fidanzati! Sono una che ama il lavoro alla follia, intanto mi godo le famiglie del mio pubblico. [...]
       Il Messaggero.it, 27 agost 2014.

## Referències

* 1 2 Entrevista de Giulio Serri, Giulioserri.wordpress.com; publicat su Più sano più bello, 15 març 2014.
* ↑ Elisa Isoardi si confessa: «Per colpa di un tumore non ho avuto tempo per l'amore», Il Messaggero, 27 agost 2014.
# Elfriede Jelinek

Elfriede Jelinek (Mürzzuschlag, 20 d'octubre de 1946) és una escriptora austríaca caracteritzada per la seva prosa (novel·les i obres de teatre) on utilitza la violència, el sarcasme i l'encisamet per analitzar i destruir els estereotips socials, l'explotació social i els arquetips sexistes. Va guanyar el Premi Nobel de Literatura el 2004.

## Citacions

* Sóc una escriptora molt provinciana perquè el meu llenguatge amb prou feines es pot traduir. Vinc d'una tradició basada en el joc de paraules difícil de traduir a altres idiomes.
       El País, 8 d'octubre de 2004.
* Els diàlegs al teatre em semblen una banalitat.
       El País, 8 d'octubre de 2004.
* No em sento preparada com a persona per fer front a l'opinió pública. Em sento amenaçada.
       El Periódico de Aragón, 8 de novembre de 2004.
* Forcejo amb les paraules fins treure'ls-hi un nou sentit i desvetllar al mateix temps el caràcter ideològic que transporten, la seva falsa consciència.
       La Vanguardia, 4 de desembre de 2004.
* El teatre alemany és el més polític. De tota manera, des de la tragèdia grega, el teatre sempre ha sigut polític.
       La Vanguardia, 4 de març de 2015.
* Es tracta de trobar una via de transformar la política diària en literatura.
       La Vanguardia, 4 de març de 2015.

## Citacions sobre Elfriede Jelinek

* Eminentment política i femenina i feminista a la vegada, ella ha sabut forjar-se un llenguatge personal que utilitza com una arma artística i estètica contra els mals universals de les nostres societats modernes: l'exclusió de les diferencies, els abusos de poder, el pes social que ofega, esclafa, destrueix, que empeny a la complicitat i a l'autodestrucció...
       1998. — C. Mittelsteiner

## Referències

* 1 2 «Elfriede Jelinek: “Austria me ha deshecho”». El País, (08-10-2004) [Consulta: 27 octubre 2016].
* ↑ «El Nobel a Elfriede Jelinek se tiñe de controversia». El Periódico de Aragón, (08-11-2004) [Consulta: 27 octubre 2016].
* ↑ «Elfriede Jelinek: "La marginación es el lugar del escritor"». La Vanguardia, (04-12-2004) [Consulta: 27 octubre 2016].
* 1 2 «Elfriede Jelinek: “Nunca sabremos la verdad de esos asesinatos nazis”». El Paós, (04-03-2015) [Consulta: 27 octubre 2016].
* ↑ Mittelsteiner, C. «ELFRIEDE ELINEK: UNA DONA, AUTORA. CONTEMPORÁNIA, UNA OBRA DRAMÁTICA QUE. "ESCOMBRA" EUROPA I EL SEGLE». raco.cat. [Consulta: 27 octubre 2016].

## Enllaços externs

* Elfriede Jelinek - Lloc web oficial
# Elinor Ostrom

Elinor Ostrom (Los Angeles, Califòrnia, 7 d'agost de 1933 – Bloomington, Indiana, 12 de juny de 2012) va ser una economista estatunidenca guardonada amb el Premi Nobel d'Economia del 2009 que va compartir amb Oliver E. Williamson.

## Citacions

* Cap mercat pot existir durant massa temps sense que les institucions públiques subjacents el sostingui.
    (en anglès) No market can exist for long without underlying public institutions to support it.
       Governing the Commons, 1990.
* El que hem ignorat és el que els ciutadans poden fer i la importància de la participació real de la gent davant algú que només aprova lleis a Washington.
    (en anglès) What we have ignored is what citizens can do and the importance of real involvement of the people versus just having somebody in Washington make a rule.
* Els buròcrates de vegades no tenen la informació correcta, mentre que els ciutadans i els usuaris dels recursos sí que la tenen.
    (en anglès) Bureaucrats sometimes do not have the correct information, while citizens and users of resources do.
          Roda de premsa després de conèixer l'adjudicació del Premi Nobel d'Economia el 12 d'octubre de 2009.
* Hi ha una diferència considerable entre el supòsit que caldria establir una entitat reguladora i la necessitat d'un sistema de tribunals fiable per a supervisar i fer complir els contractes negociats per ells mateixos.

## Referències

* ↑ Ostrom, Elinor. Governing the commons. New York: Cambridge Univ Press, 2015. ISBN 9781107569782.
* ↑ «Elinor Ostrom». The Telegraph, 13-06-2012. [Consulta: 17 octubre 2016].
* ↑ «First woman wins Nobel Prize for economics». CNN, 12-10-2009. Arxivat de l'original el 1350261487. [Consulta: 17 octubre 2016].
* ↑ El gobierno de los bienes comunes / La Evolucion De Las Instituciones De Accion Colectiva / the Evolution of Institutions for Collective Action. Fondo De Cultura Economica, 2011. ISBN 6071606179.

## Enllaços externs

* Elinor Ostrom - Nobel Prizes and Laureates (anglès)
# Elisabeth Rasekoala

Elisabeth Rasekoala (Nigèria, 1960) enginyera química, divulgadora científica, experta en desenvolupament internacional sobre energia i activista africana.

## Citacions

* Els nostres partners internacionals han de tenir un compromís estratègic real. Si no vols pasteres a les costes d'Itàlia, no portis a terme pràctiques d'explotació. Si no, les teves accions causaran directament aquests vaixells que arriben a Lampedusa.
    (en castellà) Nuestro [sic] 'partners' internacionales deben tener un compromiso estratégico real. Si no quieres pateras en las costas de Italia, no lleves a cabo prácticas de explotación. Si no, tus acciones van a causar directamente esos barcos que llegan a Lampedusa.

## Referències

* ↑ «Europa inhabilita para la ciencia a los niños de minorías étnicas». El Periódico. Arxivat de l'original el 1561153147. [Consulta: 1561153144].
# Eliza Cook

Eliza Cook (London Road, 24 de desembre de 1818 - Wimbledon, 23 de setembre de 1889) fou una poeta anglesa.

## Citacions

* L'exageració enganya els crèduls i ofèn els perceptius.
    (en anglès) Exaggeration misleads the credulous and offends the perceptive.
* Tant la bellesa com la lletjor són igualment temudes: una com un regal perillós, l'altre com una aflicció malenconiosa.
    (en anglès) Both beauty and ugliness are equally to be dreaded; the one as a dangerous gift, the other as a melancholy affliction.
* Valoro l'ànima que s'adorm en un ull tranquil.
    (en anglès) I prize the soul that slumbers in a quiet eye.

## Referències

* 1 2 3 Douglas, 2012.

## Bibliografia

* Douglas, Charles Noel (comp.). «Eliza Cook». Forty Thousand Quotations: Prose and Poetical. New York: Bartleby.com, 2012. [Consulta: 10 octubre 2024].
# Cuiner

Un cuiner és una persona que cuina per ofici i professió.

## Citacions

* El millor auxiliar d'un diplomàtic és el seu cuiner.
    (en francès) Le meilleur auxiliaire d'un diplomate, c'est bien son cuisinier.
       — Charles Maurice de Talleyrand-Périgord

## Dites populars

* Cada cuiner pondera sa olla.(Miravet)
* La fam vertadera és la millor cuinera.
* Molts de cuiners junts no fan es brou bo.(Men.)
* Si el cuiner és brut i el menjador fosc, l'amo es fa gord.(Tortosa)

## Referències

* ↑ «Talleyrand a dit...». Paris: Evene, cop. 1999. Arxivat de l'original el 1364460361. [Consulta: 30 març 2013].
* 1 2 3 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «cuiner». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Castells, 2016.

## Bibliografia

* Castells, Marta. Vegana i catalana: la cuina de tota la vida sense ingredients d'origen animal. Barcelona: Viena, 2016. ISBN 9788483308868.
# Culla

Culla és un municipi valencià de la comarca de l’Alt Maestrat.

## Dites populars

* A Albocàsser tots són llops, i a la Torre són bitxacs, a Villar són llangostos i a Culla són socarrats.
* A Culla són cullerans, i a Albocàsser, bocassins, a Catí són catinencs, i a les Coves, covarxins.
* A Culla són cullerans, i a Benafigos panolla; ai dellà el pla de les Vinyes, viva la gent de l'embrolla!
* Entre Culla i Benassal han plantat una figuera; encà' estan les figues verdes, ja amanixen la cistella-

## Frases Fetes

* Ser més llarg que el terme de Culla.
          Es diu perquè el terme de Culla és uh dels més grans del Maestrat, per això el seu Castell tenia tanta importància .

## Referències

* 1 2 Sanchis Guarner, 1983, p. 91, Vol. 1. Sector septentrional.
* 1 2 3 Sanchis Guarner, 1983, p. 94, Vol. 1. Sector septentrional.

## Bibliografia

* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.
# Cugat màrtir

Cugat, Cucufat, Cucuphat, Guinefort o Quiquenfat (Escíl·lium?, actual Tunísia, segona meitat del segle III - Sant Cugat del Vallès, 304) fou un màrtir cristià que va morir al Castrum Octavianum, lloc actualment ocupat pel monestir de Sant Cugat. És venerat com a sant per l'Església Catòlica Romana. Se celebrar la seva festivitat el 25 de juliol.

## Dites populars

* Sant Cugat, patró dels murris.

## Referències

* ↑ Amades, 1982, p. 585-621.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any (en català). Vol. IV. Estiu. Barcelona: Salvat, 1982. ISBN 9788434536739.
# Cruïlles, Monells i Sant Sadurní de l'Heura

Cruïlles, Monells i Sant Sadurní de l'Heura és un municipi de la comarca del Baix Empordà, format el 1973 mitjançant la unió dels municipis de Cruïlles, Monells i Sant Sadurní de l'Heura. La capital del municipi és a Sant Sadurní.

## Dites populars
### Cruïlles

* A Cruïlles, lluerts.

### Monells

* Monells, el melic de l'Empordà.

## Referències

* 1 2 «Pobles del Baix Empordà». Recull de cançons, refranys i dites populars del Baix Empordà. IES la Bisbal. Arxivat de l'original el 1546565463. [Consulta: 17 març 2019].

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Cruïlles, Monells i Sant Sadurní de l'Heura - Lloc web oficial
# Cubells

Cubells és un municipi de la comarca de la Noguera situat a la carena de la serra del Montclar. Presenta l'entitat de població de la Torre de Fluvià i hi destaquen diversos edificis arquitectònics dels segles XII i XIII.

## Dites populars

* A Barcelona i a Cubells deu mules són cinc parells.
* A Cubells, la flor del ram.
* A Cubells, els joves, amb els anys es tornen vells.
* A Cubells, els joves s'hi tornen vells.
* A Cubells, no et fies d'ells.
* A Cubells, vés amb elles i no vagis amb ells.
* A Cubells volen la dona borratxa i el vi als pitxells.
* A ells, que són de Cubells!
* Els de Cubells, aneu amb ells i no us fieu d'ells; si a ells vas, traït seràs.

## Referències

* 1 2 3 Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.
* 1 2 3 4 5 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Cubells». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* Portal de l'Ajuntament de Cubells
# Cuc

Un cuc és qualsevol animal petit, tou, de forma allargada i amb apèndixs locomotors poc destacats o absents.

## Citacions

* Un petit cuc rosega el cor a un cedre i el fa caure.
    (en castellà) Un pequeño gusano roe el corazón a un cedro y lo derriba.
       Idea de un príncipe político-cristiano, 1642. — Diego de Saavedra Fajardo

## Dites populars

* Arrel de falguera mascle, contra els cucs fa miracle.
* Al que fa cucs sense fulla, no li falta bulla.
* Amb lo cuc se pesca l'anguila.
* Amb un mal cuc s'agarra el millor peix.
* Any de cuc, any de suc.
* Cuc clar, l'amo fa cantar.
* Cuc de gener, omple el graner.
* El millor formatge té cucs.
* Pels cucs, els alls; per a dormir, cascalls.
* Per Sant Macià, el cuc de seda cucarà.
* Per Sant Macià, posa el cuc a revifar.
* Qui té cucs, que pele fulla.
    (var.) Qui té cucs, que pele fulla, que els meus ja dormen de la una.
* Qui no vulgui menjar cucs que no mengi bolets.

## Frases fetes i locucions

* Matar el cuc.
          Fer-se passar la gana entre els àpats.

## Referències

* ↑ Señor, Luis. Diccionario de citas. 2a ed. Madrid: Espasa, 1999. ISBN 8423994155.
* 1 2 3 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Cuc». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Pàmies i Riudor, 2012, p. 84.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Pàmies i Riudor, Víctor. Dites.cat : Locucions, frases fetes i refranys del català (en català). Barcelona: Barcanova, 2012. ISBN 978-84-489-3041-7.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Crosta

Una crosta és una capa externa dura que cobreix una cosa de matèria més tova o molla. En la medicina, fa referència a la formació cutània temporal, constituïda per plaquetes i sang, que cobreix una ferida al cicatritzar-se.

## Citacions

* Una crosta és cosa que has d'aguantar mentre no arriba el moment d'arrencar-te-la i llençar-la ben lluny.
    (en anglès) A scab is something you have to put up with until the time comes when you can pick it off and flick it away.
       «La lectora de llibres». Matilda, 1988. — Roald Dahl

## Dites populars

* De Pasqua a Pentecosta, l'espertina és d'una crosta.
          El berenar o espertina no és gaire menjar perquè encara es pon el sol aviat.
* Sant Pau ermità troba a Sant Antoni; Sant Antoni allarga la mà i troba a Sant Sebastià; aquest reganyant les dents troba a Sant Vicens; Sant Vicens rosega les crostes i troba els Carnestoltes; Carnestoltes dura tres dies; veus aquí Sant Maties que iguala les nits i els dies.

## Frases fetes i locucions

* Ésser bona crosta.
          Ésser espavilat, viu.
* Ésser de la crosta.
    (var.) Ésser de la crosta dura.(Tremp)
          Ésser reaccionari, fanàtic, d'idees retrògrades.
* Ésser de la crosta de baix.(Olot, Empordà)
          Ésser reaccionari, fanàtic, d'idees endarrerides.
* Ésser de la crosta de dalt.(Olot, Empordà)
          Ésser d'idees avançades.
* Ésser una crosta.
          Ésser un beneït, ximple.
* Ésser una crosta d'or.
          Brodat, atapeït d'or.
* Faltar-ne les crostes.
          Faltar-hi prou per a esser així com diuen.

## Referències

* ↑ Dahl, 2005.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «espertina». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Gelabert i Fiet, 1973.
* 1 2 3 4 5 6 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «crosta». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 «Crosta». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «crosta». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Barcelona : Institut d'Estudis Catalans.

## Bibliografia

* Dahl, Roald. Matilda. Barcelona: Empúries, 2005. ISBN 847596172X.
* Gelabert i Fiet, Eduard. «Vell i nou: refranys de ma terra». A: Cornellà de Llobregat: Història, Arqueologia i Folklore (en català). Barcelona: AGM, 1973, p. 158-171.
# Cubelles

Cubelles és una vila i municipi català de la comarca del Garraf.

## Dites populars

* A Cubelles, cul i mamelles.
    (var.) Té el dot de Cubelles: cul i mamelles.
* A Cubelles, les joves, amb els anys es tornen velles.
* A Cubelles són les belles, a Vilanova, no tant, a Sitges són les boniques i a Ribes, la flor del Camp.

## Referències

* 1 2 3 Marrugat Cuyàs, Ramon «El parlar del Penedès i Torredembarra». Recull de treballs, Núm. 15, (2014), pàg. 311–346. ISSN: 2385-4618 [Consulta: 29 març 2017].
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «dot». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Enllaços externs

* Cubelles - Lloc web oficial
# Pitàgores

Pitàgores [Πυϑαγόρας] (Samos?, aprox. 580 aC — Metapont, Magna Grècia, aprox. 497 aC) fou un filòsof i matemàtic grec, fundador de l'escola o secta politicoreligiosa que porta el seu nom.

## Citacions

* Ajuda els altres a aixecar la seva càrrega, però no a portar-la.
* Consola't de suportar les injustícies: la veritable desgràcia consisteix a cometre-les.
* Eduqueu els nens i no caldrà castigar els homes.
* Entre dos homes iguals en força, el qui té raó és el més fort.
* L'home és moral pels seus temors i immoral pels seus desitjos.
* L'ombra del llorer embriaga o adorm.
* No menyspreïs ningú; un àtom fa ombra.
* Si vols viure molt, guarda una mica de vi ranci i un vell amic.
* No vagis pel camí que tothom transita.
    (en llatí) Per publicam uiam ne ambules.
       Adagis. Primer miler. § 2,12.
          Jeroni, Contra Rufí § 3,39

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 Bolinches, Antoni. Mil pessics de saviesa : antologia de citacions que inviten a pensar. Barcelona: Mina, 2005. ISBN 8496499340.
* 1 2 Arróniz Hidalgo, José-Guillermo. Diccionari de citacions i frases de renom. Barcelona: Claret, 1997. ISBN 8482971379.
* ↑ Erasme de Rotterdam, 2018.

## Bibliografia

* Erasme de Rotterdam. No puc no parlar : selecció dels Adagis, traducció, estudi introductori i índex analític. Girona: Edicions de la Ela geminada, 2018. ISBN 9788494856129.
# Planta

Una planta és un un organisme vegetal, especialment el no llenyós, típicament immòbil, de creixement indefinit i autotròfic.

## Dites populars

* Bona planta i mals fets.
* De mala mata, nunca bona planta.(val.)
* Ni dona desvergonyida, ni planta pel març florida.
* Planta sovint trasplantada, no posa arrels.

## Frases fetes i locucions

* Fer bona planta.
          Tenir bon aspecte, cridar l'atenció per la seva bona presència.
* Fer mala planta o poca planta.
          Tenir un aspecte desagradable o insignificant.
* Fer plantes.(Saura, Labèrnia Diccs.)
          Galantejar.
* Tirar plantes.(val.)
          Llançar bravates i amenaces.
* No veure's planta ni pols, d'una cosa.(Empordà)
          No veure's aquella cosa o persona que ha desaparegut sense deixar rastre.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Planta». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
# Pit

* Aquesta és una pàgina de desambiguació. És una pàgina que us adreça cap a pàgines amb el mateix nom. Si un enllaç intern us ha dut fins ací, podeu tornar enrere per arreglar-lo i fer-lo enllaçar a la pàgina més adient.
Pit té aquests significats:
* Tòrax, la part del cos humà que està entre la base del coll i l'abdomen.
* Mamella, regió ventral superior del tronc d'un animal que conté la glàndula mamària.
# Pius IX

Pius IX (Senigallia, Estats Pontificis, 13 de maig de 1792 - Ciutat del Vaticà, 7 de febrer de 1878) nom que va adoptar el cardenal Giovanni Maria Mastai-Ferretti al ser escollit Papa. Fou papa emèrit de l'Església Catòlica Romana des del 16 de juny de 1846 fins al 7 de febrer de 1878.

## Citacions

* La nefasta doctrina del Comunisme, com es diu, és la més adversa a la pròpia llei natural.
    (en italià) A questo punta la nefanda dottrina del Comunismo, come dicono, massimamente avversa allo stesso diritto naturale; una volta che essa sia ammessa, i diritti di tutti, le cose, le proprietà, anzi la stessa società umana si sconvolgerebbero dal fondo.
       Encíclica Qui Pluribus, 9 de novembre de 1846.

## Referències

* ↑ «Eniclica Qui Pluribus del sommo Pontefice Pio IX». Libreria Editrice Vaticana. [Consulta: 8 octubre 2020].
# Pià

Pià (oficialment i en francès Pia) és una vila i municipi del Rosselló i comuna francesa dels Pirineus Orientals.

## Corrandes

* Les minyones de Pià, / diuen que els hi agrada pas festejar; / l'altre dia en vaig veure una, / que s'hi feia amb el capellà!(català arcaic)
       Les minyones de Tuhir.

## Referències

* ↑ Gual, 1973, p. 44.

## Bibliografia

* Gual, Raymond «Chansons Populaires Catalanes (2a sèrie)». Terra Nostra, 9, (1973).

## Enllaços externs

* la mairie de Pia - Lloc web oficial
# Pistola

La pistola és una arma de foc curta, dissenyada per a ser utilitzada amb una sola mà, i que dispara bales a curta distància. Va ser ideada per utilitzar-la com a defensa, malgrat que també es pot utilitzar de forma ofensiva. És portàtil i lleugera.

## Endevinalles

* La meva llengua és de foc i no sóc pas l'Esperit Sant. Crido per defensar l'amo, a qui no he conegut mai.

## Referències

* ↑ Castellví, 1956.

## Bibliografia

* Castellví, Joan. Cinc-centes endevinalles / recollides, traduïdes, originals i versificades per Joan Castellví Cerdà (en català). 3a edició. Barcelona: Eler, 1956.
# Pit-roig

El pit-roig (Erithacus rubecula), rupit, ropit, reientinc, roig o mosquera, és un ocell de l'ordre dels passeriformes, de la família dels túrdids, de 14 cm, que té el pit i el front d'un color de taronja viu i les parts superiors gris oliva. És relativament abundant al Països Catalans.

## Dites populars

* Amb un rupit, agafen grua.
* No deixis una perdiu per un ropit.
* Quan canta el rupit no tinguis flassada al llit.

## Frases fetes i locucions

* Ésser magre com un rupit.
          Ésser una persona molt magre.
* Ésser pobre com un rupit.
    (var.) Ésser més pobre que un rupit.
          Ésser una persona molt pobre.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «rupit». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 467-470.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Pius Alibek Hermez

Pius Alibek Hermez (Ainkawa, Kurdistan, 1955) és un filòleg, traductor de l'àrab i restaurador iraquià d'ètnia assíria.

## Citacions

* El català té una musicalitat preciosa.
       500 raons per parlar català, 2010.
* Les coses són blanques o negres. Els dubtes són encreuaments de camins per decidir quina direcció prendre. No s’hi pot romandre perquè seran la teva tomba.
       Arrels nòmades, 2010.

## Referències

* ↑ Pagès i Cassú, David. 500 raons per parlar català. CCG Edicions, 2010, p. 15. ISBN 9788492718672.
* ↑ Alibek, Pius. Arrels nòmades. Barcelona: La Campana, 2010. ISBN 9788496735453.