OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Adam Smith

Adam Smith (Kirkcaldy, Escòcia, 5 de juny de 1723 — Edimburg, 17 de juny de 1790) fou un economista i filòsof escocès.

## Citacions

* L'home és l'únic animal que fa negocis, cap altre animal en fa.
    (en anglès) Man is an animal that makes bargains; no other animal does this.

### The Theory of Moral Sentiments (1759)

* La vanitat és la base dels vicis més ridiculs i menyspreables: els vicis de l'afectació i la mentida comuna.
    (en anglès) Vanity is the foundation of the most ridiculous and contemptible vices,—the vices of affectation and common lying.
       The Theory of Moral Sentiments. Part III. Chap. I.
* La humanitat és la virtut d'una dona i la generositat d'un home.
    (en anglès) Humanity is the virtue of a woman, generosity of a man.
       The Theory of Moral Sentiments. Part IV. Chap. II.

### Wealth of Nations (1776)

* Els diners, com diu el proverbi, fan diners.
    (en anglès) Money, says the proverb, makes money.
       Wealth of Nations. Llibre I, cap. I.
* Cap societat pot ser pròspera i feliç si la gran part dels seus membres són pobres i miserables.
    (en anglès) No society can surely be flourishing and happy, of which the far greater part of the members are poor and miserable.
       Wealth of Nations. Llibre I, cap. VIII.
* L'honor forma gran part de la recompensa de totes les professions honorables.
    (en anglès) Honour makes a great part of the reward of all honourable professions.
       Wealth of Nations. Llibre I. Cap. X, part I.
* Cada impost ha de ser pagat per algú o per cadascun d'aquests tres tipus d'ingressos diferents: renda, benefici o salaris, o per tots ells indiferentment.
    (en anglès) Every tax must finally be paid from someone or other of those three different sorts of revenue [rent, profit, or wages], or from all of them indifferently.
       Wealth of Nations. Llibre V. Cap. II, part II.
* La ciència és el gran antídot del verí de l'entusiasme i la superstició.
    (en anglès) Science is the great antidote to the poison of enthusiasm and superstition.
       Wealth of Nations. Llibre V, cap. III.

## Referències

* 1 2 Wood, James (comp.). «Adam Smith». Dictionary of Quotations. New York: Bartleby.com, 2012. Arxivat de l'original el 1431151371. [Consulta: 25 juliol 2012].
* 1 2 3 Allibone, Samuel Austin (comp.). «Adam Smith». Prose Quotations from Socrates to Macaulay. New York: Bartleby.com, 2011. [Consulta: 2 octubre 2024].
* 1 2 3 Dalbiac, 1908.

## Bibliografia

* Dalbiac, Philip Hugh. Dictionary of Quotations (English). 5th ed. London: Swan Sonnenschein & Co., 1908 [Consulta: 2 octubre 2024].
# Adversitat

L'adversitat és la circumstància en que es dóna una contrarietat, és a dir, aquells fets o situacions oposades, hostils o desfavorables a les intencions que es volen dur a terme.

## Citacions

* Quan tot va malament ha d'estar bé conéixer el pitjor.
    (en anglès) Where everything is bad it must be good to know the worst.
       — Francis Herbert Bradley

## Frases fetes i locucions

* Després de la tempesta, ve la calma.
          Les situacions adverses o contràries sempre acaben deixant pas al positivisme.
* Després de la nit fosca amaneix el dia clar.
          L'adversitat sempre va seguida de felicitat.
* Aferrar-se a s'emblanquinat.
          Enfront una contrarietat, prendre qualsevol pretext per assolir un objectiu.
* No vols brou? Tassa i mitja.
    (var.) Al qui no vol brou, dar-li'n tres tasses.
    (var.) A qui no vol caldo, dues tasses.
    (var.) Qui no vol brou, set escudelles.
    (var.) A qui no vol cols, dos plats.
          Referent a un esdeveniment que fos preferible que no passés, però ocorre en abundància.

## Referències

* ↑ D. Leppert, Richard. Essays on Music (en anglès). University of California Press, 2002, p. 381. ISBN 9780520231597.
* ↑ L. Berghahn, Klaus; Hermand, Jost. «Nazism and Negative Dialectics». A: Unmasking Hitler: Cultural Representations of Hitler from the Weimar Republic to the Present (en anglès). Peter Lang, 2005, p. 126-127. ISBN 9783039105533.
* 1 2 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 24 setembre 2024].
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Adversitat». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Sevilla Muñoz, J.; Zurdo Ruiz-Ayúcar, M.I.T. (dir.). «Refranero multilingüe». Madrid: Instituto Cervantes (Centro Virtual Cervantes), 2009. [Consulta: 24 setembre 2024].
# Cartago

Cartago —en àrab قرطاج, Qartāj; en francès Carthage— és una ciutat de Tunísia. La ciutat va rebre el nom dels colons fenicis, que l'anomenaren Kart-Hadasht o Qrthdst, que vol dir 'Ciutat Nova'.

## Citacions

* Ara veig l'infortuni de Cartago.
    (en llatí) Agnosco infelicitatem Carthaginis.
       Gestes del romans (Epitoma de Tito Livio). Llibre I. § XXII.
          Comentari del general cartaginès en assabentar-se de la derrota de l'exèrcit del seu germà Asdrúbal, preveient la destrucció de la ciutat de Cartago.
* Cató, portat per un odi implacable, declarava que calia destruir Cartago.
    (en llatí) Cato inexpiabili odio delendam esse Carthaginem.
       Gestes del romans (Epitoma de Tito Livio). Llibre I. § XXXI. — Luci Anneu Florus
          Referència de la frase cèlebre de Marc Porci Cató: "Cartago ha d'ésser destruïda." (Delenda est Carthago), que pronunciava sempre al acabar tots els discursos al Senat romà.
* Cartago ha d'ésser destruïda.
    (en llatí) Ceterum censeo Karthaginem esse delendam.
       — Marc Porci Cató
          Segons les fonts consultades, cada vegada que se'l consultava sobre algun assumpte, Cató el Vell repetia constantment amb odi la frase que Cartago havia d'ésser destruïda (traducció literal de: Ceterum censeo Karthaginem esse delendam). Aquesta expressió actual pertany a una formulació del segle XIX (S. Thürlemann). Per altra banda, la versió més famosa i coneguda de la frase és Delenda est Carthago o també Carthago delenda est.

## Referències

* 1 2 Florus, 1980-1981.
* ↑ Ciceró, Marc Tul·li. Cató el Vell, De la vellesa. Barcelona: Fundació Bernat Metge, 1998, p. 101 (Fundació Bernat Metge (Col·lecció : text i traducció) ; 308). ISBN 8472256960.

## Bibliografia

* Florus, Luci Anneu. Gestes dels romans. Barcelona: Fundació Bernat Metge, 1980-1981 (Fundació Bernat Metge ; 210, 214). ISBN 8472251705.
# Carxofa

La carxofa és el capítol floral carnós i comestible de la carxofera (Cynara scolymus).

## Dites populars

* Amb diners, carxofes; i amb paper, milotxes.

## Frases fetes i locucions

* Anar de carxofa a carxofa.
          Confessar-se una sola vegada en l'any: per la Quaresma, que és el temps de les carxofes (La Selva).
* Dur més fulles que una carxofa.
          Dur molta roba.
* La carxofa de Silla.
          Es diu d'una espècie de flor molt gran que està penjada a la porta de l'església en la festa que se celebra anualment a Silla el dia 6 d'agost.
* Poques i bones, com les carxofes de Margalida.
          Es diu quan escasseja alguna cosa i encara el que hi ha és de mala qualitat (València).
* Ser l'amo del carxofar.
          Tenir poder per manar els altres.

## Referències

* 1 2 3 4 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «carxofa». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 12 octubre 2024].
# Casament

Un casament és la cerimònia en què dues -i en algunes cultures o religions, més- persones es converteixen en un matrimoni.

## Dites populars

* A la boda el convidat, mai no hi vagi desganat.
* Aquell que es vulga casar, abans ho heu de meditar.
* Beneïda i casada, abans que a monja ficada.
* Casament de Carnaval, casament que res val.
* Casament en dilluns, al cap de l'any o tres o un.
* Casament en dilluns, aviat no viuen junts.
* Casament en dilluns, molta roba i pocs punts.
* Casament i meló, surti com surti.
    (var.) Meló i casament, qüestió d'encertament.
    (var.) El meló i el casament han d'ésser d'encertament.
* El casament de la Bordeta: un boig amb una ximpleta.
* Casar, bo de recomanar i mal de practicar.
* Casa't, Pere, que mal any t'espera.
* Casat per amor, casat amb dolor.
* De ponent, ni vent, ni gent, ni casament.
* Ditxés aquell que logra, casar-se i no tenir sogra.
* El caldo i el casament, en calent.
* El casar no fóra res, si al cap de l'any no fossin tres.
* El casat casa vol, per estar sol.
* El casat, descontent, sempre viu amb turment.
* El dia que em vaig casar, a cadena em vaig condemnar.
* En la vida ta muller tres sortides ha de fer: pel naixement, pel casament i per l'enterrament.
* En tot casament com cal, qui no estrena és que poc val.
* En tractant-se de casar, fa de mal aconsellar.
* És ben casada, la que no té ni sogra ni cunyada.
* La mal casada, es coneix amb la cara.
* Mare, què vol dir casar? Parir, rentar i plorar.
* Més aviat és un home casat, que un burro albardat.
* Millor és casar-se que cremar-se.
* Música li fas? No t'hi casaràs.
* Naixement, casament i mortalla, del cell davalla.
* Per casar filles solteres, no venguis ni moltons ni ovelles.
* Per ser casada i malmenjar, val més soltera quedar.
* Quan la filla és casada surten els gendres.
* Qui a bodes va, nuvi ha de semblar.
* Qui tard es casa, mal es casa i no fa casa.
* Val més casar-se a gust que cremar-se.
* Tothom es casa i jo no puc, em miro el ruc.

## Frases fetes

* A bodes em convides!

## Vegeu també

* Matrimoni

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* 1 2 3 4 5 6 Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Sevilla Muñoz, J.; Zurdo Ruiz-Ayúcar, M.I.T. (dir.). «Refranero multilingüe». Madrid: Instituto Cervantes (Centro Virtual Cervantes), 2009. [Consulta: 24 setembre 2024].
* ↑ Piñeiro Costán; Ramos Ruiz; Puigmalet, 2013, p. 349, Trons a remolar.
* 1 2 Espunyes, Joan. Dites, locucions i frases fetes. Proa, 2007. ISBN 978-84-8437-977-5.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Piñeiro Costán, Montserrat; Ramos Ruiz, Jordi; Puigmalet, Joan. Beca Jaume Codina de Recerca d’Història Local (en català). El Prat de Llobregat: Ajuntament del Prat de Llobregat, 2013 (Col·lecció de textos locals). ISBN 978-84-87486-30-2 [Consulta: 21 febrer 2017].
# Cascavell

El cascavell, esquellerinc, picarol, campaneta, o dríngola és un instrument consistent en un recipient metàl·lic, sovint esfèric amb una ranura o obertura per facilitar la ressonància, dins del qual hi ha una boleta del mateix material que pica contra les parets en ser sacsejat, produint un so agut de campaneta.

## Dites populars

* A bou vell, picarol nou.
* A gat vell, no li cal cascavell.
* A la vellesa cascavells.
* Barber sense glòria, notari sense història i pellaire sense pèl no valen un cascavell.
* El ruc porta picarol, i la somera també en vol
* Ni gat amb cascavell ni casament de dona jove i home vell.
    (var.) Dona jove i home vell, hi ha gat amb cascavell.

## Endevinalles

* Què és una cosa que se'n va enmig i quan torna encara hi va?
* Ring-ring va, ring-ring torna.

## Frases fetes i locucions

* Cap de cascavells.
    (var.) Ésser un cascavell.
          Persona de poc seny, que actua amb lleugeresa, amb falta de prudència o amb irreflexió. Tindre poc de trellat.
* Com un cascavell.
    (var.) Més alegre que un collar de cascavells.
          Alegre, molt content.
* Dur cascavells en el cap.
    (var.) Tenir el cap ple de picarols.
          Anar esvalotat, tenir idees estranyes o exagerades, esser poc reflexiu.
* Dur molts de picarols.
          Portar adorns excessius.
* Engronsar-se com un cascavell.
          Tenir molt de moviment de vaivé
* Omplir el cap de cascavells.
          Posar dins el cap d'algú moltes esperances falagueres per induir-lo a fer una cosa.
* Posar el cascavell al gat.
          Encarregar-se d'una temptativa perillosa.
* Tremolar com un cascavell.
          Tremolar molt.

## Referències

* 1 2 3 4 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «picarol». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 4 5 6 Gargallo, Jose. «El Refranyer. Dites, refranys i maneres de dir». L'autor. [Consulta: 4 març 2018].
* ↑ Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Pàmies, Víctor. «Refranyer temàtic». L'autor. [Consulta: 4 març 2018].
* 1 2 Escoles Nacionals de Sant Josep, 1985.
* 1 2 «Cascavell». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Barcelona : Institut d'Estudis Catalans.
* 1 2 3 4 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Cascavell». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Escoles Nacionals de Sant Josep. Endevinetes (en català). 1a edició. Eivissa: IEE, 1985 (Col·lecció "Nit de Sant Joan").
# Caseres

Caseres és una vila i municipi de la comarca de la Terra Alta.

## Dites populars

* A Caseres la mirleu que per la horta cantava.
* Arnerols mingeu cols, mingeu bledes de Caseres.
* Los de Caseres dixen caure l'aigua quan plou.
* Una noia molt bonica a Caseres va arribar, que li diuen Magdalena i patrona es va quedar.

## Referències

* 1 2 3 Navarro Gómez, Pere «Gentilicis, renoms col·lectius i dites tòpiques de la comarca de la Terra Alta» (PDF). Butlletí Interior de la Societat d'Onomàstica, Núm. 82, (2000), pàg. 304-312 [Consulta: 31 gener 2017].$^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ Pàmies, Víctor. «Refranyer temàtic». L'autor. [Consulta: 31 gener 2017].

## Enllaços externs

* Pàgina web de l'Ajuntament
# Carter

Un carter o hoste de correu és una persona que fa de missatger entre un emissor i un receptor quan s'envien documents escrits o paquets. Antigament, els carters eren comunament coneguts com a correus o emissaris.

## Endevinalles

* Puge i baixe cada dia, sempre faig el mateix camí, porte notícies bones i dolentes i ninguna no és per a mi.
    (var.) Pujo i baixo cada dia, sempre faig el mateix camí, portant noves de mil menes, sense cap interès per mi.
* Pujo i baixo cada dia, sempre faig igual camí, portant noves de mil menes, sens cap interès per mi. Hi ha noia que amb goig m'espera per saber del seu amant. Si no m'encertes encara no sé què dir-te, noi gran.

## Referències

* ↑ Martí i Adell, 1991.
* ↑ Salvà, 1983.
* ↑ Bassols, 1994.

## Bibliografia

* Bassols, Maria Margarida. Endevinaller. València: Tres i Quatre, 1994 (L'Estel). ISBN 978-84-7502-376-2.
* Martí i Adell, Cristòfol. Les nostres endevinalles. València: Edicions del Bullent, 1991 (Esplai juvenil, 5). ISBN 84-86390-40-0.
* Salvà, Francesc. Recull d'endevinalles. Barcelona: Salvatella, 1983 (Una mica de tot).
# Casserres

Casserres és un poble i municipi català de la comarca del Berguedà.

## Dites populars

* A Casserres, escorpits.
* A Casserres, ni s'hi entra per mar ni per terra.
          Diu la font que fins a mitjan del segle XIX no hi havia carretera, i per això, només es podia entrar a través de les roques o penyes.
* A Casserres són boniques, a Gironella garrins, a Olvan són llamineres burladores de fadrins.
    (var.) A Casserres són boniques i a Gironella gentils, a Olvan són llagrimoses burladores de fadrins.

## Referències

* ↑ Pàmies, Víctor. «Dites tòpiques». Paremiologia tòpica. Arxivat de l'original el 1470899009. [Consulta: 23 agost 2015].
* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.
* 1 2 Amades i Gelats, 2001, p. 33.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Geografia popular (Ed. facsímil) (en català). Barcelona: Edicions El Mèdol, 2001 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 6). ISBN 8495559293.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Casserres - Lloc web oficial
# Cary Grant

Cary Grant (Bristol, 18 de gener de 1904 — Davenport, Iowa, 30 de novembre de 1986), nom artístic de Archibald Alexander Leach, fou un actor estatunidenc d'origen britànic.

## Citacions

* Els autografs són ridículs. Quan signes un, comença una reacció en cadena que no sóc capaç de fer res més durant la resta del dia.
    (en anglès) Autographs are ridiculous. When I sign one, it starts of a chain reaction. I'm not able to do anything else for the rest of the day.
* Hi ha un gran desconeixement sobre LSD i és un gran repte explicar-ho... Acostumava a prendre unes 100 abans que fos il·legal.
    (en anglès) There is a great misconception about LSD and a great deal to explain... I used it about 100 times before it became illegal.
* No hi ha cap raó per ser infeliç mentre et vas fent vell. Només pensa en els milions a qui se'ls ha denegat aquest privilegi.
    (en anglès) There's no point in being unhappy about growing older. Just think of the millions who have been denied the privilege.
* No tendeixis cap als extrems. No odiïs ni estimis massa. Intenta viure en un lloc intermedi.
    (en anglès) Don't go to extremes. Don't hate too much and don't love too much. Try to live somewhere in the middle.
       Love – That's All Cary Grant Ever Thinks About, 1964.
* L'odi destrueix qui odia, i si estimes molt estaràs massa involucrat i no hi veuràs clar. L'amor i l'odi són com la nit i el dia.
    (en anglès) Hate destroys the hater. And if you love too much you get too involved and you cannot see too clearly. Love and hate are like night and day.
       Love – That's All Cary Grant Ever Thinks About, 1964.

### Cinema

* Crec que la majoria de nosaltres ens convertim en actors perquè volem l'afecte, l'amor i l'aplaudiment.
    (en anglès) I think most of us become actors because we want affection, love and applause.
* Si vols ser actor, el meu consell és aprendre les teves línies i no et barregis amb els altres actors.
    (en anglès) If you want to be an actor, my advice is to learn your lines and don't bump into the other actors.
* Tothom vol ser Cary Grant, fins i tot, jo vull ser Cary Grant.
    (en anglès) Everyone wants to be Cary Grant. Even I want to be Cary Grant.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Cary Grant Quotes». The Ultimate Cary Grant Pages. www.carygrant.net, cop. 1997-2009. Arxivat de l'original el 1337349545. [Consulta: 27 gener 2013].
* 1 2 Graham, Sheilah. «Love – That's All Cary Grant Ever Thinks About». The Ultimate Cary Grant Pages. www.carygrant.net, cop. 1997-2009. [Consulta: 27 gener 2013].
* ↑ Schwartz, Shelly. «Cary Grant Quotes». About.com. About.com, cop. 2013. Arxivat de l'original el 1364491920. [Consulta: 27 gener 2013].

## Enllaços externs

* The Ultimate Cary Grant Pages (anglès)
# Casa de nines

Casa de nines (originalment en noruec: Et dukkehjem) és una obra de teatre que Henrik Ibsen va escriure entre Roma i Amalfi l'any 1879. Va ser publicada el desembre del mateix any i estrenada el gener de 1880 a Christiania, actual Oslo. És protegida pel Programa Memòria del Món de la UNESCO, és l'obra més traduïda i més representada del seu autor.

## Citacions

* Helmer: Crear una llar a base de crèdits i deutes et fa perdre la llibertat i no és gens bonic.
    (en noruec) Det kommer noe ufritt, og altså også noe uskjønt, over det hjem som grunnes på lån og gjeld.
       Casa de nines. Acte I.
* Nora: Els ingressos d'un advocat sempre són insegurs, sobretot quan només vol ocupar-se de causes justes i legalment correctes.
    (en noruec) Å være advokat, det er jo så usikkert å leve av, især når man ikke vil befatte seg med andre forretninger enn de som er fine og smukke.
       Casa de nines. Acte I.

## Referències

* ↑ Ibsen, 1997, p. 31.
* ↑ Ibsen, 1997, p. 37.

## Bibliografia

* Ibsen, Henrik. Formosa, Feliu (traductor). Casa de nines. Barcelona: Institut del Teatre, 1997. ISBN 8477945020.
# Gelat

El gelat són unes postres gelades elaborades industrial o artesanalment amb sucre i productes lactis (llet i nata, principalment) combinats amb extractes, essències, colorants i sabors.

## Citacions

* Una nit ben dormida, o una baralla de deu minuts, o una cullerada de gelat de xocolata, o totes tres coses juntes, són una bona medicina.
    (en anglès) A good night sleep, or a ten minute bawl, or a pint of chocolate ice cream, or all three together, is good medicine.
       — Ray Bradbury
* [...] l'esperit del nen estava tou i fred, com un gelat. Va començar a fondre's en els meus braços. Guarint-se.
       La lladre de llibres, 2005. — Markus Zusak

## Dites populars

* Gelat i llaminadura fan mal a la dentadura.

## Frases fetes i locucions

* Ja ho veurem, En Gelat on s'ajaurà!
          Frase que expressa incertesa o desconfiança respecte del resultat d'allò que s'està fent o que s'ha de fer (Mall.).
* Sols no dir: «Gelat, vols córrer?»
          No donar les gràcies ni cap paraula d'agraïment (Mall.).

## Referències

* ↑ «"No pensis. Pensar és l'enemic de la creativitat". 10 frases cèlebres de Ray Bradbury». Ara.cat. Barcelona: ARA, 06-06-2012. Arxivat de l'original el 1371421684. [Consulta: 25 juliol 2012].
* ↑ Zusak, 2013.
* ↑ Castells, 2016.
* 1 2 Alcover; Moll, 2002.

## Bibliografia

* Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «gelat». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* Castells, Marta. Vegana i catalana: la cuina de tota la vida sense ingredients d'origen animal. Barcelona: Viena, 2016. ISBN 9788483308868.
* Zusak, Markus. La lladre de llibres. La Campana, 2013. ISBN 8496735877.
# Gata de Gorgos

Gata de Gorgos és un municipi de la Marina Alta.

## Dites Populars

* A Gata qui no és gat és gata, i qui no mossega arrapa.
    (var.) A Gata qui no és gat és gata, i qui no és puta és beata.
* Déixalo, que de Gata ve.
* Per a bossals, Pedreguer! Per a senyorets, Ondara; per a cabuts, Eixaló; per a jugadors, en Gata.

## Referències

* 1 2 Bertran Calvo, Vicent «Els pobles de la Marina parlen els uns dels altres: gentilicis i renoms». Butlletí Interior de la Societat d'Onomàstica, 94-95, (Octubre 2003), pàg. 62-63.
* ↑ Martínez i Martínez, Francesc. Folklore Valencià. Còses de la meua Tèrra (La Marina). València: Imprenta Diana, 1947, p. 340.
* ↑ Parés i Puntas, 1999.
# Gavet de la Conca

Gavet de la Conca és un municipi català de la comarca del Pallars Jussà.

## Dites populars
### Gavet (cap del municipi)

* A Gavet de la merda en fan paret, quan plou tot se'ls somou, quan neve tot s'esmerdegue.
* Gavetans, pocs i gormands.

### Perolet

* A Perolet, molts roures i cap de dret.

### Sant Martí de Barcedana

* A Sant Martí, de dones no en tragues, porta-n'hi.
* A Sant Martí, ni a la tarda ni al matí.

### Sant Salvador de Toló

* A Sant Salvador, hasta la palla els fa il·lusió.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 Coll i Martí, Josep «Refranys geogràfics al Pallars». Butlletí interior de la Societat d'Onomàstica, Núm. 13, (1983), pàg. 71-75 [Consulta: 19 octubre 2015].$^{[Enllaçnoactiu]}$

## Enllaços externs

* Web oficial de l'Ajuntament de Gavet de la Conca
# Gavina

La gavina (Laridae) o baldritxa és un tipus d'ocell de la família dels làrids, ordre dels caradriformes, que difereixen entre ells per particularitats del plomatge, que és blanc, de les potes i del bec. altes blanques.

## Dites populars

* Gavina que canta, tramuntana que arriba.
* Gavines cap al cel, migjorn a la terra.
* Gavines per l'horta, tanca la porta.
* Gavines volant molt alt, senyalen vent de llevant.
* La gavina crida la tramuntana.
* La gavina, el temps que farà endevina.
* Quan la gavina canta, tramuntana; quan neda, arria veles; i quan camina, hissa, hissa!
* Quan la gavina fa el caragol, mestral remou.
* Si al giner la gavina va per l'horta, fes foc i tanca la porta.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Gavina». ParemioRom : Paremiologia romànica: refranys meteorològics i territori. Barcelona: Departament de Filologia Romànica, Universitat de Barcelona, 2011. Arxivat de l'original el 1457258950. [Consulta: 6 setembre 2014].
* 1 2 Trepat; Oller, 1995, p. 75.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «gavina». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Trepat, Josep-Anton; Oller, Francesc (il.). Refranys de vora mar (en català). Barcelona: Noray S.A., 1995. ISBN 8474860881.