OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Silvestre I

Silvestre I (Roma, ? — Roma, 335) fou un Papa de Roma (314-335). Confessor de la fe en la darrera persecució, fou el primer papa després de l'edicte de Milà (313), pel qual els cristians eren legalment reconeguts. Venerat com a sant de la tradició catòlica, se celebra la seva festivitat el 31 de desembre.

## Dites populars

* A Sant Silvestre, estiren els burros del cabestre.
    (var.) A Sant Silvestre, lliga el burro pel cabestre.
* Es dia de Sant Joan ses Joanes faran festa, i es dia de Sant Silvestre ses Colomes també en fan.
* Per Sant Silvestre, agafa la capa i ves-te'n.
* Per Sant Silvestre, agafa les bruixes pel cabestre.
    (var.) Sant Silvestre, porta les bruixes pel cabestre.
* Per Sant Silvestre, el que no es fa, resta.
* Per Sant Silvestre, entren les bruixes per la finestra.
* Per Sant Silvestre, es treu l'ase per la finestra.
* Per Sant Silvestre, l'any acabat i l'oli engerrat.
* Per Sant Silvestre, la pluja està llesta.
* Per Sant Silvestre, per la porta o la finestra.
    (var.) Per Sant Silvestre, entra el sol per la porta i per la finestra.
* Per Sant Silvestre, poca fruita a la cistella.
* Per Sant Silvestre, salten les bruixes per la finestra.
* Per Sant Silvestre, si no corres molt ja no hi pots estre.
* Per Sant Silvestre, tant de dies com de vespre.
* Per Sant Silvestre, totes les bruixes van en destre.
* Per Sant Silvestre, un any se'n va i un altre en resta.
* Per Sant Silvestre, un pam de destra.
* Per Sant Silvestre i Santa Coloma, el gener ja torna.
* Per Santa Coloma, al de matí pega a la dona; i per Sant Silvestre, pega-li al vespre.
* Qui no passi Sant Silvestre, un altre any no podrà estre.
* Sant Silvestre, agarra l'any i ves-te'n.
* Sant Silvestre, deixa l'any i ves-te'n. I el sant va dir: "Deixo la primera flor i el primer fruit".
          En referència a l'oliva i la flor de l'ametller
* Sant Silvestre és el darrer vespre.
* Sant Silvestre i Santa Coloma deixen l'oli dins la tona.
* Sant Silvestre, l'any nou guaita a la finestra.
* Sant Silvestre no pot estre sinó una vegada a l'any: la vigília de Cap d'any.
* Sant Silvestre, porta l'any del cabestre.
* Si Sant Silvestre plora, tot l'any plora; si Sant Silvestre riu, tot l'any riu.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Silvestre». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 Amades, 1982.
* 1 2 3 4 Correas Martínez; Gargallo Gil, 2003.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any (en català). Vol. I. Hivern. Barcelona: Salvat, 1982. ISBN 84-345-3673-0.
* Correas Martínez, Miguel; Gargallo Gil, José Enrique. Calendario romance de refranes. Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 2003. ISBN 8483383942.
# Nikita Khrusxov

Nikita Serguéievitx Khrusxov (en rus, Ники́та Серге́евич Хрущёв) (Kursk, Rússia, 17 d'abril de 1894 - 11 de setembre de 1971) va ser el líder de la Unió Soviètica després de la mort de Ióssif Stalin. Va ser el primer secretari del Partit Comunista de la Unió Soviètica de 1953 a 1964 i primer ministre de la Unió Soviètica de 1958 a 1964.

## Citacions

* Els polítics són iguals a tot arreu. Prometen construir un pont encara que no hi hagi riu.
       Declaracions als periodistes durant la seva visita als Estats Units, 1960.

### Carta de Nikita Khrusxov al President John F. Kennedy (1962)

Recull de frases de la carta del mandatari soviètic Nikita Khrusxov al president estatunidenc John F. Kennedy el 26 d'octubre de 1962 durant la Crisi dels míssils de Cuba:
* Tothom necessita la pau: tan els capitalistes, si no han perdut la seva raó, i, més encara, els comunistes, gent que sap com valorar no només la seva pròpia vida sinó, més que res, la vida dels pobles.
       Carta de Nikita Khrusxov al President John F. Kennedy, 26 d'octubre de 1962.
* La guerra és el nostre enemic i una calamitat per a tots els pobles.
       Carta de Nikita Khrusxov al President John F. Kennedy, 26 d'octubre de 1962.
* Som gent normal [,,,] Com podem permetre que se'ns atribueixi les accions incorrectes? Només els llunàtics i suïcides, que volen destruir el món sencer abans que morin, poden fer això.
       Carta de Nikita Khrusxov al President John F. Kennedy, 26 d'octubre de 1962.
* L'armament només porta desastres [...] Només un boig pot creure que l'armament és un mitjà principal en la vida de la societat.
       Carta de Nikita Khrusxov al President John F. Kennedy, 26 d'octubre de 1962.

## Referències

* ↑ Collins concise dictionary, quotations, 1998.
* 1 2 3 4 «Cuban Missile Crisis». John F. Kennedy Presidential Library & Museum. [Consulta: 20 febrer 2017].

## Bibliografia

* Collins concise dictionary, quotations.. Rev. and updated. Glasgow: HarperCollins, 1998. ISBN 0004722140.
# Nikos Kazantzakis

Nikos Kazantzakis [en grec:Νίκος Καζαντζάκης] (Càndia, 18 de febrer de 1883 — Friburg de Brisgòvia, 26 d'octubre de 1956) fou un dels escriptors grecs més importants del segle XX. Va ser poeta, dramaturg, novel·lista i filòsof. És conegut sobretot per la la pel·lícula de 1964 Zorba, el grec, basada en la seva novel·la Vida i aventures d'Alexis Zorbàs (Βίος και Πολιτεία του Αλέξη Ζορμπά).

## Citacions

* La nostra llengua, per culpa de la peresa i la ignorància lingüística dels «intel·lectuals» i de la corrupció lingüística del poble sotmès a un ensenyament defectuós i a l’argot de la premsa, està en perill d'ésser deformada i empobrida.
          Anàlisi personal de la situació de la llengua grega
* No espero res. No temo res. Sóc lliure.
    (en grec) Δεν ελπίζω τίποτα. Δεν φοβούμαι τίποτα. Είμαι ελεύθερος.
          Epitafi de la seva tomba a Càndia

## Referències

* ↑ Gestí, Joaquim «Joan Sales i la traducció d'El Crist de nou crucificat, de Nikos Kazantzakis» (PDF). Quaderns: revista de traducció, Núm. 18, (2011), pàg. 51-67. ISSN: 1138-5790 [Consulta: 18 maig 2012].
* ↑ «Nikos Kazantzakis (1883 - 1957) - Find A Grave Memorial». Find A Grave. [Consulta: 18 maig 2012].
# Nicolau de Mira

Sant Nicolau (?, segle IV — ?, segle IV) fou un bisbe de Mira (Àsia Menor). Al Països catalans, la seva festa era celebrada amb festes populars infantils. També es popular Alemanya, Holanda i Bèlgica. Considerant com a sant per l'Església Catòlica, se celebra la seva festivitat el 6 de desembre.

## Dites populars

* Doneu-nos, Sant Nicolau, un marit ben ric si us plau.
* Pel desembre, Sant Nicolau; la Candelera, pel febrer, de tal manera que el dos serà; també Sant Sebastià, serà al gener, i també dins del febrer la cadira per Sant Narcís la fira, dins de Girona; Santa Eulàlia a Barcelona.
* Per Sant Nicolau, la neu hi cau.
* Per Sant Nicolau, plou si a Déu plau.
* Sant Nicolau, de la neu porta la clau.
* Sant Nicolau, obre les festes amb clau.

## Cançons

* Sant Nicolau, bisbe de pau, / panses i figues, / nous i aulives, / tantes com vulgau; / si no me'n donau, / escales avall caigau.

## Referències

* 1 2 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* 1 2 3 4 Amades, 1982, p. 847-861.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Nicolau». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any (en català). Vol. V. Tardor. Barcelona: Salvat, 1982. ISBN 84-345-3673-0.
* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
# Nikolai Gógol

Nikolai Vassílievitx Gógol (en ucraïnès: Мико́ла Васи́льович Го́голь, en rus: Николай Васильевич Гоголь; Soròtxintsi, Poltàvsxyna, 31 de març o 1 d'abril de 1809 — Moscou, Imperi rus, 4 de març de 1852) fou un escriptor, dramaturg i poeta ucraïnès en llengua russa, considerat l'introductor del realisme crític.

## Citacions
### Diari d'un boig (1835)

* He descobert que la Xina i Espanya són una mateixa terra, que només per ignorància es tenen per països diferents.
* El canceller, per sorpresa meva, m'ha clavat un cop de bastó [...] Aquest és el poder dels costums tradicionals a Espanya!

### Les ànimes mortes (1842)

    Pàgina principal: Les ànimes mortes
* El judici contemporani no admet que és igualment admirable la lent que mira el sol que la que permet observar el moviment d'insectes inapreciables; ni reconeix tampoc que es necessita molta profunditat espiritual per a il·luminar un quadre extret de la vida roïna i elevar-lo a la categoria de perla de la creació.
* Fixeu-vos en la utilitat, no en la bellesa. La bellesa ve per si mateixa [...] Deixeu de banda la bellesa, fixeu-vos en les necessitats...
* Quina inabastable distància no hi ha entre el coneixement del món i la capacitat per utilitzar aquest coneixement!

### L'abric (1842)

* S'explicava en bona part amb preposicions, amb adverbis i, en definitiva, amb qualsevol partícula que no volgués dir res. Si l'afer era molt enrevessat, fins i tot tenia el costum de deixar les frases a mig dir...
* Tot el que hi pugui arribar a haver a Sant Petersburg, tots els carrers i cases s'han ajuntat i barrejat tant dins del cap que es fa molt difícil treure'n res de forma ordenada.
* Va anar-se'n al clot sense haver fet res excepcional, tot i que, malgrat que fou just a les darreries de la seva vida, va veure passar fulgurant una esplendorosa visita en forma d'abric que va revifar fugaçment la seva pobra existència, la qual de seguida fou arremesa amb impaciència per la desgràcia, tal com arremet els tsars i els sobirans de la terra.

## Referències

* 1 2 Cabal Guarro, Miquel. «Diari d'un boig». Visat. PEN Català. [Consulta: 20 març 2017].
* ↑ Gógol, 2012.
* ↑ Gógol, 2012, p. 404.
* ↑ Gógol, 2012, p. 410.
* ↑ Gógol, 1998, p. 21.
* ↑ Gógol, 1998, p. 35-36.
* ↑ Gógol, 1998, p. 54.

## Bibliografia

* Gógol, Nikolaï Vasilevich. Tres relats de Sant Petersburg. Barcelona: Quaderns Crema, 1998. ISBN 9788477272571.
* Gógol, Nikolai V. Les ànimes mortes. Barcelona: Marbot, 2012. ISBN 978-84-92728-31-2.

## Enllaços externs

* Nikolai Gógol al Projecte Gutemberg (en anglès)
# Ninon de Lenclos

Anne de Lenclos, coneguda com Ninon de Lenclos (París, 1616 — París, 17 d'octubre de 1705) fou una il·lustrada francesa.

## Citacions

* És molt més difícil fer bé l'amor que fer bé la guerra.
    (en francès) Il est plus difficile de bien faire l'amour que de bien faire la guerre.
* L'amor no mor mai de fam; sovint mor d'indigestió.
    (en francès) L'amour ne meurt jamais de besoin, mais souvent d'indigestion.
* Mai he tingut l'edat del cor.
    (en francès) Je n'ai jamais eu que l’âge du coeur.
* Una bellesa sense gràcia és una bellesa sense encant.
    (en francès) Une beauté sans grâce est une beauté sans appas.
* La bellesa és una carta de recomanació a termini breu.
* El matrimoni és la tomba on soterrem l'amor.

## Referències

* 1 2 3 «Ninon de Lenclos a dit...». Paris: Evene, cop. 1999. [Consulta: 30 març 2013].
* 1 2 3 Bolinches, Antoni. Mil pessics de saviesa : antologia de citacions que inviten a pensar. Barcelona: Mina, 2005. ISBN 8496499340.
# Nicolau-Primitiu Gómez i Serrano

Nicolau-Primitiu Gómez i Serrano (Sueca, 10 de setembre de 1877 — València, 11 de novembre de 1971) va ser un historiador i lletraferit valencià.

## Citacions

* Treballar, persistir, esperar.
          Lema i ex-libris de Nicolau-Primitiu.
* Vos que esteu millor preparat deveu entendre i fer comprendre que los intel·lectuals valencians deuen meditar bé sobre la base de la Nacionalitat, què és la llengua, i que als dialectes balears, catalans i valencians los en correspón una rònega literària comuna la qual, provisionalment, poguera dir-se Bacavana o Bacavenca (anàgrama de Baleo-Catalo-Valenciana), per a no ferir susceptibilitat nenguna i mentre no's trobés atre nom millor, equivalent, que puga ésser acceptat lliurement pels Nacionalistes Bacavans.
          Correspondència personal, 23 de desembre de 1955
* La feina és feixuga i perxò hi ha que emprendre-la i fer cadascú ço què millor li siga faedor. La pàtria valenciana espera molt de cadascú de nosatres.
          Correspondència personal, 23 de desembre de 1955

## Sobre la denominació "bacavés"

* Les notícies que tinc de Catalunya, és que han refusat això de «Llengua Bacavesa». En contra de lo que creu D. Nicolau (no coneix com pensen els escriptors mallorquins) l'oposició més forta ha estat per part de certs escriptors mallorquins. Hem de considerar Mallorca com a formant part de Catalunya. Per això el problema es centra entre Catalunya i València. La meua proposta és dir-ne «llengua catalano-valenciana» simplement. En este mapa falten noms de poblacions balears: Ciutadella, Maó, Pollença, Sóller, Palma, etc.; del contrari no es veu que es parle també a les illes. Jo refaria la llegenda del mapa posant només: «Mapa de les terres on és parlada la nostra llengua catalano-valenciana» Regne de València-Illes Balears-Catalunya-Rosselló. Total 65.000 Km2 (6.000.000 d’habitants parlen la nostra llengua (no sé ara si en són 6 o 7). Una llegenda així seria més eficaç. Jo crec que lo de bacavesa està destinat al fracàs i fa el joc a que els catalans es mantinguen ferms: ací tota la joventut és aferrissada partidària de dir «llengua catalana». Per això seria més defensable, i més convenient per a nosaltres dir-ne «llengua catalana-valenciana», «valenciana-catalana».
       c. 1958-1959. — Josep Giner
          Nota manuscrita enviada a Emili Beüt, a propòsit d’un mapa dels «Països Catalans» (Arxiu d’Emili Beüt)

## Referències

* ↑ Climent Martínez, Josep Daniel. Nicolau-Primitiu: treballar, persistir, esperar, 2012 [Consulta: 1410453508].
* 1 2 Cubells Puertes, Josep. Cartes indèdites de Nicolau Primitiu. València: AELLVA, 2013.
* ↑ AVL. Dictamen de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua sobre els principis i criteris per a la defensa de la denominació i l’entitat del valencià, 2005, p. 41.
# Nicolas Sarkozy

Nicolas Sarkozy (París, 28 de gener de 1955) és un polític francès. Fou president de la República francesa i copríncep d'Andorra entre 2007 i 2012.

## Citacions

* No hi ha pas fatalitat per qui vol atrevir-se.
    (en francès) Il n'y a pas de fatalité pour celui qui veut bien oser.
       Declaracions.
* Si la veritat fa mal, és culpa de la veritat.
    (en francès) Si la vérité blesse, c'est la faute de la vérité.
       Conferència de premsa, 4 de maig de 2004.
* Quan tenim la sensació que el temps s'esgota, actuem més i més ràpidament.
    (en francès) Quand on a le sentiment que le temps est compté, on agit plus et plus vite.
       Entrevista a Le Monde, 17 de juliol de 2004.
* L'home no es fa pas gran quan la nació està en declivi.
    (en francès) L'homme ne grandit pas quand la nation décline.
       Meeting de Caen, 9 de març de 2007.
* La cultura és una mica com la felicitat, es comparteix.
    (en francès) La culture, c'est un peu comme le bonheur, ça se partage.
       Inauguració del Centre Pompidou mòbil a Chaumont, Octubre de 2011.

## Referències

* 1 2 3 4 «Toutes les citations de Nicolas Sarkozy». Evene - Le Figaro. [Consulta: 10 maig 2017].
* ↑ Ressi, Michèle. «Sarkozy». L'Histoire en citacions. [Consulta: 1 gener 2021].
# Niels Bohr

Niels Henrik David Bohr (Copenhagen, 7 d'octubre de 1885 — Copenhagen, 18 de novembre de 1962) fou un físic danès. Rebé el premi Nobel de física l'any 1922.

## Citacions

* L'estudi dels àtoms... no solament ha aprofundit el nostre coneixement en un nou domini de l'experiència, sinó també ha llençat una nova llum en els problemes generals del coneixement.
    (en anglès) The study of atoms... not only has deepened our insight into a new domain of experience, but has thrown new light on general problems of knowledge.
       The Great Design.
* Quan es tracta d'àtoms, el llenguatge només pot ser utilitzat com en la poesia.
          Citació expressada durant la seva primera trobada amb Werner Heisenberg l'estiu de 1920 sobre la naturalesa del llenguatge
* Un expert és una persona que ha comès tots els possibles errors que es poden cometre en un petit camp.
    (en anglès) An expert is a man who has made all the mistakes, which can be made, in a very narrow field.
       Citat per Edward Teller, Ambaixada dels Estats Units, 10 d'octubre de 1972.
* La nostra única forma d'evitar els extrems del materialisme i el misticisme és l'esforç interminable d'equilibrar l'anàlisi i la síntesi.
    (en anglès) Our only way of avoiding the extremes of materialism and mysticism is the never ending endeavor to balance analysis and synthesis.
       Genesis of Relativity: Einstein in Context, 1979.
          Pròleg del llibre Genesis of Relativity: Einstein in Context de Loyd S. Swenson, Jr.

## Referències

* 1 2 3 Gaither; Cavazos-Gaither, 2012.
* ↑ Mackay, 1991, p. 35.

## Bibliografia

* Gaither, Carl C.; Cavazos-Gaither, Alma E. Gaither’s Dictionary of Scientific Quotations. New York: Springer Science+Business Media, 2012. ISBN 978-1-4614-1113-0.
* Mackay, Alan L. A Dictionary of scientific quotations. Bristol ; Philadelphia: A. Hilger, 1991. ISBN 9780750301060 [Consulta: 1562657398].
# Rafael Company Mateo

Rafael Company Mateo (1962) és un historiador i escriptor valencià.

## Citacions

* Hauria de resultar-los alliçonador que, a cada peregrinació blavera a congressos de lingüistes o debats sobre la matèria en nom d'una llengua valenciana anticatalana, l'únic que trauen en clar és que els tanquen, quasi literalment, "la porta en els morros".
       Document 88. — Rafael Company Mateo
* Un mapa, en efecte, és un dels símbols més importants que fan entenedor un projecte polític nacionalista. Potser no és superat més que per la bandera en "l'escala de valors" de la identificació o el rebuig.
       La València virtual, 1998.

## Referències

* ↑ Franch i Ferrer, Vicent ... [et al.]. Document 88. València: Eliseu Climent, 1988. ISBN 84-7502-227-8.
* ↑ Ferrandis i Ibáñez, Francesc. La València Virtual - propostes per a la renovació valencianista. L'Eixam, 1998, p. 192. ISBN 84-87946-47-X. $^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$
# Ramon Cabrera i Grinyó

Ramon Cabrera i Grinyó (Tortosa, 27 de desembre de 1806 — Wentworth, Surrey, Anglaterra, 24 de maig de 1877) fou un dels caps militars de les revoltes carlines. Conegut popularment a la zona del Maestrat i les Terres de l'Ebre com "lo Tigre del Maestrat", Cabrera destacà per la seva gosadia i dots de comandament.

## Citacions
### Al Partido Carlista (1875)

Recull de frases del manifest Al Partido Carlista publicat a París l'11 de març de 1875:
* DÉU, PÀTRIA i REI, diu la nostra bandera: DÉU primer, després la PÀTRIA, després el REI. Oblidar a Déu i destruir la Pàtria per un Rei, és estripar la nostra bandera.
    (en castellà) DIOS, PATRIA Y REY, dice nuestra bandera: DIOS primero, luego la PATRIA, despues el REY. Olvidar á Dios y destruir la Patria por un Rey, es romper en girones nuestra bandera.
* És necessari per a saber el que valeu, haver viscut entre vosaltres, conèixer les vostres necessitats, les vostres aspiracions; en una paraula, saber que allò que defenseu són els principis fonamentals de tota societat honrada.
    (en castellà) Es necesario para saber lo que valeis, haber vivido entre vosotros, conocer vuestras necesidades, vuestras aspiraciones; en una palabra, saber que lo que defendeis son los principios fundamentales de toda sociedad honrada.
* Parlo a la vostra raó i al vostre sentiment, us exposo lleialment la meva resolució. Si la imiteu, fareu una gran cosa obeint la veu del patriotisme, que demana sobretot la pau. Sinó, quedarà trencada la nostra bandera: vosaltres us quedareu amb el REI, jo me n'enduré DÉU i PÀTRIA!
    (en castellà) Hablo á vuestra razon y á vuestro sentimiento, os espongo lealmente mi resolucion. Si la imitais, hareis una gran cosa obedeciendo á la voz del patriotismo, que pide sobre todo la paz. Si no, quedará rota nuestra bandera: ¡vosotros os quedareis con REY, yo llevaré conmigo DIOS y PATRIA!

## Referències

* 1 2 3 Cabrera, Ramon. «Al Partit Carlista», 11-03-1875. [Consulta: 27 novembre 2012].
# Ramat

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
Un ramat, ramada, rabera o folc és una reunió d’un cert nombre de caps de bestiar que es crien i es fan pasturar plegats. També, des del punt de vista religiós, fa referència a la congregació de fidels que reben la direcció d’un pastor espiritual.

## Citacions

* No tinc notícia que mai cap ramat s'hagi revoltat contra el seu pastor ni amb la intenció de no obeir-lo, ni per no permetre que facin ús de llur fruit, ans bé els ramats són més esquerps amb els estranys que no amb aquells que els comanden i es beneficien d'ells.
    (en grec) ἔτι τοίνυν οὐδεμίαν πώποτε ἀγέλην ᾐσθήμεθα συστᾶσαν ἐπὶ τὸν νομέα οὔτε ὡς μὴ πείθεσθαι οὔτε ὡς μὴ ἐπιτρέπειν τῷ καρπῷ χρῆσθαι, ἀλλὰ καὶ χαλεπώτεραί εἰσιν αἱ ἀγέλαι πᾶσι τοῖς ἀλλοφύλοις ἢ τοῖς ἄρχουσί τε καὶ ὠφελουμένοις ἀπ᾽ αὐτῶν.
       Ciropèdia. Cap. I. — Xenofont
* És propi d'un bon pastor esquilar el seu ramat, però no d'escorxar-lo.
    (en llatí) Boni pastoris esse tondere pecus, non deglubere.
       Vides dels dotze Cèsars. Tiberi. — Tiberi
          Resposta de Tiberi a una petició d'augmentar els impostos a les províncies.
* Quan lo llop ha encetada una ramada y ha assaborida la carn d'anyell, no triga a tornarhi.
       En defensa pròpia, 1895. — Jacint Verdaguer

## Dites populars

* Donar sal a les ovelles en divendres és la desgràcia del ramat.
* Gener mullat, bo per a la terra i mal per al ramat.
* Ni Carnestoltes sense lluna, ni fira sense puta, ni ramat sense ovella de cria perduda.
* Ovella ronyosa embruta el ramat.
* Quan els ramats pugen a muntanya, els pastors amics i els gossos renyits; quan en tornen, els pastors renyits, els gossos amics.
* Quan la lluna ja ha passat, ven la llana i queda't el ramat.
* Ramat de molts, el llop se'l menja.
    (var.) Rabera de molts, lo llop se la minja.
* Si plou per Santa Petronella, el ramat perd l'herba i l'esquella.
* Tots els ramats s'assemblen.
* Una mala cabra, tot el ramat llença a perdre.
    (var.) Una mala ovella tot el ramat llança a perdre.

## Referències

* ↑ Xenofont. Ciropèdia. Barcelona: Fundació Bernat Metge, 1965-2013.
* ↑ Suetoni. Vides dels Dotze Cèsars. Volum III. Tiberi. Calígula. Barcelona: Fundació Bernat Metge, 1967. $^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ Verdaguer, Jacint. En defensa pròpia. Barcelona: Tip. «L'Avenç», 1895.
* 1 2 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* 1 2 3 4 5 Amades, 1932, p. 223-240.
* 1 2 3 4 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Ramat». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 125.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Vocabulari dels pastors (en català). Barcelona: Imprenta de la Casa de Caritat, 1932.
* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.