OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Christine Lagarde

Christine Lagarde (París, 1 de gener de 1956) és una advocada i política francesa, directora gerent del Fons Monetari Internacional.

## Citacions

* Estreny les dents i somriu. Davant l'adversitat, continua. Ells no s'ho mereixen.
    (en anglès) Grit your teeth and smile. In the face of adversity, go. They don’t deserve you.
          Consell a les joves que lluiten per millorar el seu perfil professional.
* Si tu m'utilitzes, jo et necessito.
       En una carta manuscrita adreçada a Nicolas Sarkozy.
* Crec més en els nens petits d'una escola d'un petit poble del Níger que reben classes només dues hores al dia, que comparteixen una cadira entre tres, i que estan interessats en aconseguir una educació.
    (en anglès) I think more of the little kids from a school in a little village in Niger who get teaching two hours a day, sharing one chair for three of them, and who are very keen to get an education.
       The Guardian, 25 de maig de 2012.
          Paraules envers la crisi financera de Grècia i el seu rescat financer.
* Una tímida recuperació bufa en el vent, però hi ha núvols negres a l'horitzó.
       A la seu del Fons Monetari Internacional (Washington), 20 d'abril de 2012.
          Analogia meteorològica que va utilitzar per explicar la situació econòmica mundial.
* Quan les regles semblen beneficiar uns quants, el risc és evident.
       A una reunió del Fons Monetari Internacional, 14 d'abril de 2016.
* És possible que no puguem elevar els estàndards de vida, reduir la desocupació i els nivells de deute.
       A una reunió del Fons Monetari Internacional, 14 d'abril de 2016.

## Referències

* ↑ Forbes, Moira «Christine Lagarde's Advice To Women: Grit Your Teeth And Smile». Forbes, (26-07-2013) [Consulta: 12 abril 2017].
* ↑ Ros, E. «Lagarde, al descobert». El Periódico de Catalunya, (18-06-2013) [Consulta: 12 abril 2017].
* ↑ «It's payback time: don't expect sympathy – Lagarde to Greeks». The Guardian, (25-05-2012) [Consulta: 12 abril 2017].
* ↑ Ferragutcasas, Núria «L'FMI avisa del risc a l'eurozona». Ara, (20-04-2012) [Consulta: 12 abril 2017].
* 1 2 Mir de Francia, Ricardo «Lagarde: "No estem alarmats però sí alerta"». El Periódico de Catalunya, (14-04-2016) [Consulta: 12 abril 2017].
# Cigonya

La cigonya (Ciconia sp) és un gènere d'ocells de l'ordre dels ciconiformes, de la família dels cicònids, de dimensions grans, amb el bec, el coll i les potes llargs.

## Dites populars

* Per la Candelera, la cigonya campanera, i si no fa fred, la cigonya i l'oreneta.
* Per Sant Blai, cigonyes veuràs, i si no en veus, mal any passaràs.
* Per Sant Blai, la cigonya per l'espai, i si bon estiu vols, l'hi veuràs a grans vols.
* Per Sant Blai, la cigonya per l'espai; i si no l'hi veus, senyal de neus.
* Per Sant Blai ve la cigonya.
* Sant Blai mullat, cigonyes aviat; Sant Blai eixut, cigonyes no han vingut.

## Frases fetes

* Pintar la cigonya.
          Fer creure el que no és.

## Referències

* 1 2 3 4 Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any. Vol. I. Hivern. Barcelona: Salvat, 1950, p. 665-701.
* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
# Cigne

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
Els cignes són ocells de grans dimensions que pertanyin a la família dels anàtids (Anatidae) i la subfamília dels anserins (Anserinae), que es distingeix pel seu coll molt llarg.

## Citacions

* Ab vols uberts, qui parian de cigne, / Giràs de sus aquell qu' axi 'ns parlà, / Entre dues paretz del dur macigne.
    (en italià) Con l'ali aperte, che parean di cigno, / volseci in sù colui che sì parlonne / tra due pareti del duro macigno.
       «Purgatori» Capítol XVIIII, La Comèdia, c. 1308 fins el 1320. — Dante
          Traducció d'en Andreu Febrer.
* A tall de graciós cigne —la triera caminava / solcant las claras onas— ab balandreig suau; / imatge de la deessa de proa...
       'Maria', «La nit de Nadal» Mallorca cristiana, 1886. — Damas Calvet i de Budallès

## Dites populars

* L'agost calent, cigne corrent.

## Frases fetes i locucions

* Cant del cigne.
          La darrera obra d'un artista.

## Referències

* ↑ Dante, 1878, p. 311.
* ↑ Calvet i de Budallès, 1886, p. 353.
* ↑ Conca, 1988.
* ↑ Espinal, 2006, p. 1343.

## Bibliografia

* Calvet i de Budallès, Damas. Mallorca cristiana (en català). Barcelona: Estampa de F. Giró, 1886.
* Conca, Maria (ed.). Els Refranys catalans (en català). València: Tres i Quatre, 1988. ISBN 8475022324.
* Dante. La comedia de Dant Allighier (de Florença) (en català). Barcelona: A. Verdaguer, 1878.
* Espinal, Maria Teresa. Diccionari de sinònims de frases fetes (en català). Universitat Autònoma de Barcelona, 2006. ISBN 84-490-2441-2.
# Cigró

El cigró o ciuró (Cicer arietinum) és la llavor de la cigronera, planta herbàcia anual, de la família de les papilionàcies, pubescent, erecta, de 20 a 50 cm d’alçària, de fulles estipulades, imparipinnades, amb els folíols ovats i fortament serrats.

## Dites populars

* Cigrons i carbassa, sembra'ls amb catxassa.
* Del cigró, beu-te el caldo i tira-ló.
* El bon cigró, arrugat i gros, amb cara vella i cul de fornera.
* El cigró, per Sant Josep, just sembrat i tot just nat.
* La mongeta i el cigró van tenir aquesta raó: diu el cigró, «jo sóc millor»; diu la mongeta: «jo, més tendreta».
* No li diguis cigró que no el tinguis al sarró.(Empordà, Costa de Llevant)
* Pagès, pagès: si et vols salvar, la fava espessa i el cigró clar.
* Per l'abril, el cigró ni sembrat ni per afemar.
* Per l'agost, cigrons i most.
* Per un cigró no deixa de coure's l'olla.(Val.)
* Per un cigró no es perd l'escudella.

## Frases fetes i locucions

* Caure les llàgrimes com a cigrons.(Manresa, Bar.)
          Plorar intensament.
* No prear un ciuró.
          No tenir en gens de preu una cosa

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Viladot-Puig, 2003.
* 1 2 3 4 5 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «cigró». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Viladot-Puig, Joan. El Refranyer de Joan Viladot (en català). Lleida: Pagès Editors, 2003 (Història. Monografies; 23). ISBN 9788497790741.
# Mohamed Xukri

Mohamed Xukri (en tamazight: Muḥemmed Cikri, en àrab: محمد شكري) (Rif, Marroc, 15 de juliol del 1935 - 15 de novembre del 2003, Rabat, Marroc), fou un escriptor marroquí.

## Citacions

* Matiners, pessimistes i optimistes, rebels, adolescents, no oblideu que el joc de la vida és més fort que nosaltres. És un joc mortal. Només el podem afrontar si vivim la nostra pròpia mort, la nostra anihilació, només si vivim al límit en agraiment a la vida
* Què és l'escriptura? Què és l'expressió? Imagineu-vos una llengua hibernada i algú que vol expressar-se en ella.
* Sóc un ex-analfabet autodidàctic que a l'accedir tardament a l'escriptura, desitjo transmetre als altres el que he aprés. Avui, a un illetrat, com el que jo vaig ser, li costaria molt recòrrer el mateix camí.
* Jo no tinc res a perdre. No porto un cognom que exigeixi un tracte diferent que jo podría embrutar al escriure com ho faig, sóc un Mohamed qualsevol, desconegut de la història. Defenso a la gent oblidada de la història oficial. Escric sobre uns individus anònims perque la memòria dels pobres, com diria Albert Camus, està menys alimentada que la dels rics.

## Referències

* ↑ Chukri, Mohamed. El pan a secas (en traducció de l’àrab: Rajae Boumediane el Metni 2012.). Editorial Cabaret Voltaire SL, 1973.
* 1 2 «Raíces» (en espanyol). Arxivat de l'original el 1401403967. [Consulta: 29 maig 2014].
* ↑ «Raíces» (en espanyol). Arxivat de l'original el 1401403967. [Consulta: 29 maig 2014].

## Enllaços externs

* Llibres de l'autor a les Biblioteques de Barcelona$^{[Enllaçnoactiu]}$
# Modest Urgell i Inglada

Modest Urgell i Inglada (Barcelona, 13 de juliol de 1839 — Barcelona, 3 d'abril de 1919), també conegut sota el pseudònim de Katúfol, fou un pintor i autor teatral català, reconegut com a pintor tant internacionalment com nacionalment.

## Citacions

* Mira noi, en realitat pintar és una línia d'horitzó que determina un dalt i un baix en un pla.
       Catalunya.
          Frase de Modest Urgell a Joan Miró

## Referències

* ↑ Puig, Arnau Miró i els Horitzons, pagina 11, Revista Bonart, número 162
# Moixent

Moixent és una població de la comarca de la Costera, al País Valencià.

## Dites populars

* Acabar-se a garrotades, com el ball de Moixent.
* En Muixent, bona terra i mala gent.
* En Muixent varen penjar un burro al campanar, lligat del coll amb la corda, per a que es menjara uns llicsons que havien eixit, i quan ofegant-se trea la llengua, tots els muixentins aplaudien, creguent-se que se'n llepava de gust.
* En nàixer un moixentí, i ans d'apuntar-lo al jutjat, lo primer que se li mira és si té el melic grillat.
* En València s'usa el monyo, en Eixàtiva, el topet, en Vallada, la pebrada, i en Muixent, el ramellet.
* Entre Moixent i Vallada i la Font de la Figuera, no hi ha més templada que la del tio Polsera.
* Esta copla que ara cante esta és la de despedida; esta és la jota que balla la fadrina moixentina.
* La Banda de Moixent? ... tres bombos i un clarinet.(val.)
* Les fadrines muixentines totes van de cinc en cinc; se diuen unes a atres que ganes de nóvio tinc.

## Referències

* 1 2 3 4 Sanchis Guarner, 1983, p. 166, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 165, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 165-166, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 167, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 164, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor. «bombo» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.

## Bibliografia

* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* Moixent - Lloc web oficial
# Moisès

Moisès (Egipte, segle XIII aC — Transjordània, segle XIII aC) és un personatge bíblic que, segons el relat de l'Èxode, va alliberar el poble jueu de l'opressió a què es veia sotmès per Egipte.

## Citacions
### Èxode

* ¿Qui sóc jo per a anar a trobar el Faraó i fer sortir els israelites d'Egipte?
       Èxode (Ex. 3,11).
* Sóc home de poques paraules, abans d'ara i d'ençà que us comuniqueu amb el vostre servent. Tinc la boca i la llengua pesants.
       Èxode (Ex. 4,10).
* El Déu dels hebreus ha vingut a trobar-nos; deixa'ns anar tres jornades enllà del desert perquè sacrifiquem a Jahvè, el nostre Déu, a fi que no ens escometi amb la pesta o amb l'espasa.
       Èxode (Ex. 5,3).
* Deixa marxar el meu poble perquè em doni culte.
       Èxode (Ex. 7,16).
          Fòrmula que en nom de Déu diguè Moisès contínuament a Faraó per deixar lliure al poble d'Israel, durant les deu plagues

## Citacions sobre Moisès

* Quan va haver crescut, el dugué a la filla del Faraó, que el va adoptar com a fill i li posà Moisès, perquè es deia: "L'he tret de l'aigua".
       Èxode (Ex. 2,10).
          Origen del nom Moisès

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Èxode». A: La Bíblia. Alacant: Biblioteca Virtual Joan Lluís Vives, 2006 [Consulta: 20 juny 2012].
# Modèstia

La modèstia és l'actitud tendent a moderar i temperar les accions externes, d'acord amb les conveniències socials o personals. També és la qualitat d'humil, de falta de vanitat o de supèrbia.

## Citacions

* La falsa modèstia és la més decent de totes les mentides.
    (en francès) La fausse modestie est le plus décent de tous les mensonges.
       Maximes et pensées, caractères et anecdotes. — Sébastien Roch Nicolas Chamfort
* La modèstia en l'home de talent és cosa honesta; en els grans genis, hipocresia.
       — Arthur Schopenhauer
* Si l'amor és el miracle de la civilització, la modèstia és el miracle de la societat.
    (en castellà antic) Si el amor es el milagro de la civilización, la modestia es el milagro de la sociedad.
       La mujer. Apuntes para un libro. Capítol II. La modestia, 1858. — Severo Catalina del Amo
* Sense la voluntat decidida i l'esperit de domini de l'home que no està per brocs i menja un bistec, no menjareu sinó una vida modesta o parasitària.
       Sucar-hi, 1925. — Josep Carner
* És bo per a tothom viure una vida senzilla i modesta tan físicament com mentalment.
       — Albert Einstein
* No seré modest. Humil tan com es vulgui, però no modest. La modèstia és la virtut dels tebis.
    (en francès) Je ne serai pas modeste. Humble tant qu'on voudra, mais pas modeste. La modestie est la vertu des tièdes
       Le Diable et le Bon Dieu. Acte II, Escena V, p. 124, 1951. — Jean-Paul Sartre
* La modèstia ajuda a progressar mentre que la vanitat fa una passa enrere.
    (en xinès) 谦虚可以帮助一个人前进，而自负使得滞后。
       Discurs inaugural del 8è Congrés Nacional del Partit Comunista Xinès, 15 de setembre de 1956. — Mao Zedong

## Dites populars

* Home modest i callat, té mig camí guanyat.
* Vols tindre dona modesta? No la busquis de finestra.

## Referències

* 1 2 Bolinches, Antoni. Mil pessics de saviesa : antologia de citacions que inviten a pensar. Barcelona: Mina, 2005. ISBN 8496499340.
* ↑ Catalina del Amo, 1861, p. 21.
* ↑ Carner, 1981, p. 105.
* ↑ Torralba, Francesc. Paraules per ser feliç. Badalona: Ara Llibres, 2009. ISBN 9788492552702.
* ↑ «Le Diable et le Bon Dieu (1951)». Dico-citations. Le Monde. Arxivat de l'original el 1611552804. [Consulta: 6 març 2017].
* ↑ «10 frases célebres de Mao Zedong». Muy Interesante. Arxivat de l'original el 1477827151. [Consulta: 23 octubre 2016].
* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «modest». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Carner, Josep. Les bonhomies i altres proses. Barcelona: Edicions 62, 1981. ISBN 8429717382.
* Catalina del Amo, Severo. La mujer: Apuntes para un libro. Madrid: A. de San Martin, 1861.
# Modest Prats i Domingo

Modest Prats i Domingo (Castelló d'Empúries, Alt Empordà, 1936 - Girona, 29 de març de 2014) fou un sacerdot, filòleg i teòleg català.

## Cites sobre Modest Prats

* Com a filòleg i persona de la cultura ha sigut una peça fonamental. Ha sigut un amic que m'ha ensenyat a viure
       — Josep Maria Nadal
* Ell era un savi, i el sol fet d'estar al seu costat feia que per osmosi adquirissis part de la seva saviessa
       — Josep Maria Fonalleras
* Era brillant i s'expressava amb determinació perquè s'enamorava de la matèria que estudiava
       — Carles Duarte
* Tenia un carisma personal indubtable i era un conversador extraordinari i molt estimulant
       — Albert Rosich

## Referències

* 1 2 3 4 «Mestre, amic i conversador estimulant». Diari Ara, (31-03-2014) [Consulta: 1 abril 2014].
# Moixernó

El moixernó, moixeró, moixarnó o bolet de Sant Jordi (Calocybe gambosa, en grec kybe vol dir "cap" i kalós és "bonic", i al·ludeix al bonic barret d'aquest bolet. En llatí, gambosa significa, referint-se a un animal, "que té la sofraja inflada" ja que aquest bolet té el peu inflat, a mig aire).

## Dites populars

* El bolet i el moixernó de l'octubre és el millor.
* Moixernó amb platillo, és tan bo com el llomillo.
* Pel mal de ronyons, suc de moixernons.
* Per l'Ascensió, cerca el llop i el moixernó.

## Referències

* 1 2 3 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 24 setembre 2024].
* ↑ Amades, 1932, p. 223-240.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Vocabulari dels pastors (en català). Barcelona: Imprenta de la Casa de Caritat, 1932.
# Josep de Natzaret

Sant Josep (? - Natzaret?, entre 12 i 29 dC), també com Josep de Natzaret, Sant Josep Obrer o Josep, pare de Jesús fou espòs de Maria i pare legal de Jesús. Commemorat el 19 de març, i com a patró dels obrers, l'1 de maig. És considerat patró de l'Església universal.

## Dites populars

* El cant del cucut, Sant Josep el porta i Sant Pere se l'emporta.
* De Sant Josep en enllà, posa't trumfos a sembrar.
* El cigró, per Sant Josep, just sembrat i tot just nat.
* Joseps, Joans i ases, n'hi ha per totes les cases.
* Per Sant Josep, borró al cep.
    (var.) Per Sant Josep, el pàmpol al cep.
    (var.) Per Sant Josep, plora el cep.
    (var.) Per Sant Josep, verdeja el cep.
* Per Sant Josep cada gripau salta en son indret.
* Per Sant Josep, el cucut canta tot dret; si no canta per Sant Josep, canta per Sant Benet.
    (var.) Per Sant Josep, el cucut canta la seu indret; i si no canta per Sant Josep, cantarà per Sant Benet; i si no canta per Sant Benet, ho farà per Setmana Santa; i si aleshores no canta, és mort o pres a França.
* Per Sant Josep, el marduix treu el béc.
* Per Sant Josep, la múrgula treu lo bec.

## Frases fetes

* Estar com Josep i Maria.
          Viure feliç el matrimoni.
* Fer Sant Josep.
          Vomitar (Llofriu).

## Referències

* 1 2 3 Pàmies i Riudor, Víctor. «Josep de Natzaret» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Josep». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 Amades, 1931, p. 81-83.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Costums populars de Barcelona (en català). Barcelona: Centre Excursionista de Catalunya, 1931.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Joseph Goebbels

Joseph Goebbels (alemany: Paul Joseph Goebbels) (Rheydt, 29 d'octubre de 1897 - Führerbunker, 1 de maig de 1945) fou un política alemany, ministre per la Il·lustració Pública i Propaganda del Tercer Reich entre 1933 i 1945 i un dels col·laboradors més propers d'Adolf Hitler.

## Citacions

* La bona propaganda no necessita mentir, de fet no ha de mentir. No té cap motiu per témer la veritat. És un error creure que la gent no pot acceptar la veritat.
       Discurs al 6è Congrès del Partit Nazi celebrat a Nuremberg, 1934.

## Referències

* ↑ «Goebbels at Nuremberg (1934)». Calvin University, 2000. [Consulta: 25 febrer 2024].
# Josep Yxart i de Moragas

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
Josep Yxart i de Moragas (Tarragona, 10 de setembre de 1852 — Tarragona, 25 de maig de 1895) fou un advocat, traductor, escriptor, poeta i crític literari català, president de l'Ateneu Barcelonès.

## Citacions

* Qui ha escrit [...] em comprendrà. S'arbora la imaginació; llu una idea; una vibració nerviosa; una frisança especial vos commou; apareixen a voltes algunes frases [...] «Preneu la ploma i comenceu... Sí?. Llavors tot són dificultats».
       Pròleg a notes de color.
* Lo barco que semblava una closca s'engrandeix, i sentats en la popa veiem els mariners sopant mentres fan via, i arriben a l'orella sos renecs i ses converses.
       Passeig pel Moll, 30 de juny de 1883.
* La colla es dissol, i jo me'n vaig a casa més despert que mai, febrós, sobreexcitat [...] demanant forces per a suportar tal avorriment [...] invencible, sense nom, negre, talment bestial, aquell spleen de les ciutats petites...
       De nit, 7 de juliol de 1883.
* Lo núvol me'ls tapa / quan vaig caminant ... / altres espectacles / tinc al meu davant; / de tot Barcelona / l'alegre brogit, / fanals en renglera / la Rambla a la nit.
       A una carta a n'Àngel Guimerà, 1891.
* La llengua, qu'és l'anima de tot poble, té qualitats en consonancia ab lo fins aquí descrit: concisa, energica, despullada d'ampulositats, escassa en metafores, que, si existeixen en boca de les classes populars, són més gràfiques que brillants y pintoresques.
       «Teatre català», a Obres catalanes, 1895.

## Referències

* ↑ D.A., 1980, p. 184.
* ↑ Yxart de Moragas, 1883, p. 58-59.
* ↑ Yxart de Moragas, 1883, p. 55.
* ↑ «Yxart de Moragas, Josep». Espais Escrits. Xarxa del Patrimoni Literari Català. Arxivat de l'original el 1510494474. [Consulta: 16 juliol 2017].
* ↑ Yxart, 1895, p. 214-224.

## Bibliografia

* D.A.. Entorn de la literatura catalana de la restauració. Barcelona: Edicions 62, 1980.
* Yxart de Moragas, Josep «Tarragona Notes de color». Revista literaria, 7, (1883).
* Yxart, Josep «Teatre català». L'Avenç, (1895).
# Joseph Blatter

Joseph Blatter (Visp, Suïssa, 10 de març de 1936) és un dirigent esportiu suís. President de la Federació Internacional de Futbol Associació (FIFA) entre 1998 i 2015.

## Citacions

* Permeten que les dones juguin amb robes més femenines com ho fan al voleibol. Podrien, per exemple, utilitzar pantalons curts més ajustats. Les jugadores són boniques.
    (en anglès) Let the women play in more feminine clothes like they do in volleyball. They could, for example, have tighter shorts. Female players are pretty.
       Declaracions, 15 de gener de 2004.
* Diria que s'hauran d'abstenir de qualsevol activitat sexual.
    (en anglès) I would say they should refrain from any sexual activities.
       Declaracions a Johannesburg, 13 de desembre de 2010.
          Resposta a la pregunta sobre l'assistència de seguidors del col·lectiu LGBTI a la Copa del Món de Qatar de 2022. La homosexualitat està prohibida per llei a la majoria del països del Golf Pèrsic.
* Ni sóc un dimoni, ni la FIFA és la màfia.
       Entrevista a El Mundo Deportivo, 16 de desembre de 2015.

## Referències

* 1 2 «Masclisme, corrupció i Cristiano Ronaldo: Joseph Blatter en 10 frases». Ara. Arxivat de l'original el 1557686549. [Consulta: 30 març 2016].
* ↑ Christenson, Marcus; Kelso, Paul. «Soccer chief's plan to boost women's game? Hotpants». The Guardian, 16-01-2004. [Consulta: 2 gener 2022].
* ↑ «'Sepp said what?!' Blatter's biggest bloopers». CNN, 26-02-2016. [Consulta: 2 gener 2022].
* ↑ «"No sóc un dimoni ni la FIFA és la màfia": Blatter, a 'Mundo Deportivo', en 10 frases». Ara. Arxivat de l'original el 1560335343. [Consulta: 30 març 2016].
* ↑ Aguilar, Francesc. «Blatter: “No soy un demonio, ni la FIFA es la mafia”». Mundo Deportivo, 16-12-2015. [Consulta: 2 gener 2022].