OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Dione Lucas

Dione Lucas (10 d'octubre de 1909 - 18 de desembre de 1971) va ser una cuinera i escriptora britànica, la primera graduada a la institució gastronòmica parisenca Le Cordon Bleu.

## Citacions

* Sempre penso que si estigués molt cansada, seria agradable seurem en un bol de crema batuda.
    (en anglès) I always think that if I were very tired, it would be nice to sit in a bowl of whipped cream
          Resposta a un reporter de la revista Look
* La preparació de bon menjar no és més que una altra expressió d'art, una de les alegries de la vida civilitzada.
    (en anglès) The preparation of good food is merely another expression of art, one of the joys of civilized living.
       «Introducció», Cordon Bleu Cookbook, 1947.
* La cuina no pot ser relegada a la mateixa categoria que rentar plats o fer els llits.
    (en anglès) Cooking cannot be relegated to the same category as dishwashing or making beds.
       «Introducció», Cordon Bleu Cookbook, 1947.
* No tinc intenció d'esguerrar la vostra gana pel colomí farcit, però pot ser que estigueu interessats a saber que [aquest plat] era un dels favorits del Sr. Hitler, que sovint sopava a l'hotel.
    (en anglès) I do not mean to spoil your appetite for stuffed squab, but you might be interested to know that it was a great favorite with Mr. Hitler, who dined at the hotel often.
       The Gourmet Cooking School Cookbook, pàg. 89, 1964.

## Referències

* ↑ Schinto, 2011, p. 34-45.
* ↑ Collins, 2009, p. 48.
* ↑ «Who Was The First Woman to Host a Cooking Show in America?» (en anglès). culinarylore.com. Food History [Consulta: 19 desembre 2016].
* ↑ «Don't Put Hitler Among the Vegetarians; He Loved His Squab» (en anglès). The New York Times, (21-09-1991) [Consulta: 19 desembre 2016].

## Bibliografia

* Schinto, Jeanne «Remembering Dione Lucas» (en anglès). Gastronomica, 11, 4, (2011). DOI: 10.1525/gfc.2012.11.4.34.
* Collins, Kathleen. Watching what we eat: the evolution of television cooking shows (en anglès). New York: Continuum, 2009. ISBN 9780826429308.
# Dit

Els dits són les extremitats articulades de les mans i els peus de l'ésser humà i d'alguns animals com els simis i altres vertebrats.

## Dites populars

* Dits, dits per tocar l'orgue.
    (var.) Dits, dits! va dir s'organista.
    (var.) Dits, dits! deia el senyor Biel de l'orgue.
    (var.) Dits, dits, que vent no en falta!
* El paladar són tres dits.
* Els dits de la mà no són tots iguals.
* En donar un dit, et prenen tota la mà.
    (var.) En donar un dit, et prenen tot el braç.
    (var.) En donar-li un dit pren tota la mà
* Més val un dit en es front que una quarterada a l'Horta.
* Qui menja oli, els dits se n'unta.
    (var.) Qui mel maneja, els dits se n'unta.
* Qui té cinc dits a les mans, ja pot portar guants.
* Qui té mal al dit i el marit bonic, tot sovint se'l mira.
* Qui sà el dit se lliga, sanament el deslliga.
* Qui vol foc, amb sos dits el cerca.
* Te penses amb un dit tocar el cel, i tota sa mà no et basta.
* Tots els dits caben en es nas.

## Endevinalles

* Deu arbres arrenglerats i de roques coronats.
* Un de llarguet, dos més baixets, un de menut i flac i un altre de més gruixut.

## Frases fetes i locucions

* On sóc jo ningú alça el dit
          Forma provocativa per la qual hom vol dir que no tolerarà l'ascenència ni el domini de ningú ja que es creu més fort o superior a tothom.
* Posar o ficar el dit o els dits a la boca
          Fer confessar coses que no es volen dir.

## Referències

* 1 2 3 Conca, Maria (ed.). Els refranys catalans. València: Tres i Quatre, 1988 (L'Estel; 8). ISBN 8475022324.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Dit». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 Aguiló i Fuster, 1982, p. 101.
* 1 2 Amades, 1982.
* ↑ Amades, 2006, p. 49.

## Bibliografia

* Aguiló i Fuster, Marià. Diccionari Aguiló : materials lexicogràfics / aplegats per Marian Aguiló i Fuster ; revisats i publicats sota la cura de Pompeu Fabra i Manuel de Montoliu (en català). Vol. III: D i E. Barcelona: Institut d'Estudis Catalans, 1982 (Biblioteca filològica de l'Institut d'Estudis Catalans).
* Amades, Joan. Folklore de Catalunya. Vol. 2. Cançoner, cançons, refranys, endevinalles. 3a edició. Barcelona: Selecta, 1982. ISBN 84-298-0452-8.
* Amades, Joan. Refranys i dites (Ed. facsímil) (en català). Tarragona: L'Agulla de cultura popular, 2006 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 32). ISBN 8496294218.
# Dites africanes

       Uganda.
       Igbo, Nigeria.

## Referències

* 1 2 Roca, Ma Carme; Montse Ballarín. Tambors de vidre. Barcelona: EDEBE. ISBN 9788423680139.
# Dissabte

El dissabte és el sisè dia de la setmana.

## Dites populars

* Bona truita, bon salmó, bon dissabte si fa sol.
* De divendres a dissabte, tots els pobres van de capta.
* Dissabte, dia de recapte.
* Dissabte, faves en recapte.
* Dissabte, la vella pasta.
* El dissabte, cuina i pasta.
* Es dissabte, sa madona cuina i pasta.
* No hi ha divendres sense dol, ni dissabte sense sol.
* No hi ha dissabte sense sol, ni processó sense llum, ni barco sense bandera, ni llibre sense mentida, ni donzella sense amor, ni viudeta sense plor.
* No hi ha dissabte sense sol, ni viuda sense dol, ni partera sens dolor, ni donzella sense amor.
* No hi ha dissabte sense sol, ni viudeta sense consol, ni vaixell sense bandera, ni tristor sense consol.
* Qui ho espera p'es dissabte, dejuna, manlleva i gasta.

## Frases fetes i locucions

* Fer dissabte.
          Netejar a fons.

## Referències

* 1 2 3 Parés i Puntas, 1999, p. 70-71.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Dissabte». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ «Dissabte». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 26 març 2013].

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Disseny

El disseny és un mètode o mètodes de treball, consistent en diverses etapes (començant per la redacció d'especificacions, detecció d'incongruències o de millores a fer, formulació de problemes a resoldre o bé de la millora a realitzar, etc.), que solen tenir noms diferents segons diferents camps d'actuació, encaminar a concebre un producte o sistema nou o bé una millora d'un d'existent.

## Citacions

* El disseny no és només com es veu o com se sent. El disseny és com funciona.
    (en anglès) Design is not just what it looks like and feels like. Design is how it works.
       New York Times, 2003. — Steve Jobs
          Comentari sobre el disseny i funcionament de l'iPod
* El petó és un truc encantador, dissenyat per la natura, per aturar la conversa quan les paraules es tornen supèrflues.
    (en anglès) A kiss is a lovely trick, designed by nature, to stop speech when words become superfluous.
       A «Boyle's Mail», al diari Owosso Argus-Press, 9 de febrer de 1970.
          Atribuïda a l'actriu Ingrid Bergman pel columnista Hal Boyle.
* Encara que l'enginy humà pugui crear invencions diverses que, per l'ajuda de diverses màquines responent a la mateixa fi, mai produirà cap invenció més bella, ni més simple, ni més apropiada que les que fa la Naturalesa; perquè en les seves invencions gens falta, ni res és superflu, i [la Naturalesa] no necessita contrapès quan cregui membres apropiats per al moviment en els cossos dels animals.
       — Leonardo da Vinci
* Tothom té idees diferents sobre què és el disseny. Algú pensa en la corbata del seu pare. Algú pensa en la blusa de la seva mare. Algú altre pensa en la catifa de la sala d'estar. I algú altre pensa en el paper de paret del seu bany, saps? Això no és pas disseny. Això és decorar.
    (en anglès) [...] everybody has different ideas about what design is. One person thinks of his father's tie. One person thinks of his mother's nightgown. Another person thinks of the carpet in the living room. Another person is thinking of his wallpaper in his bathroom. You know? That is not design. That is decorating.
       — Paul Rand
          Durant una conversa amb els seus estudiants

## Referències

* ↑ Campos, Carmen. «El célebre ideario de Steve Jobs, fundador de Apple: "Tienen que encontrar aquello que aman"». rtve.es. Madrid: Corporación de Radio y Televisión Española, 06-10-2011. [Consulta: 10 juny 2013].
* ↑ Ratcliffe, 2010, p. 266.
* ↑ Richter, Jean Paul. The Notebooks of Leonardo Da Vinci. Courier Dover Publications, 1970, p. 126. ISBN 978-0-486-13836-7.
* ↑ Kroeger, 2008, p. 25.

## Bibliografia

* Kroeger, Michael. Paul Rand: Conversations with Students (en anglès). Princeton Architectural Press, 2008. ISBN 9781568987255.
* Ratcliffe, Susan. Oxford dictionary of quotations by subject (en anglès). 2nd ed. Oxford: Oxford University Press, 2010. ISBN 9780199567065.
# Dites alemanyes

L'alemany és una llengua germànica occidental parlada principalment a l'Europa Central. És la llengua oficial o cooficial i la més parlada d'Alemanya, Àustria, Suïssa, el Tirol del Sud (Itàlia), la Comunitat Germanòfona de Bèlgica i Liechtenstein. També és una de les tres llengües oficials de Luxemburg i llengua cooficial al Voivodat d'Opole a Polònia.

## Dites populars

Nota. Es mostra la parèmia en versió original en itàlica i l'equivalent en català.
* Wo der Ochs hinkommt, muss er den Pflug ziehen.
          On aniràs, bou, que no llaures?
* Die Zunge stößt immer an den kranken Zahn.
          Cap a on hi ha mal, se n'hi va la llengua.
* Einmal ist nicht immer.
          Un dia és un dia.
* Ungeladener Gast ist eine Last.
          A bateig i a esposalles, si no t'hi conviden, no hi vages.
* Dem klugen Kopf genügt ein Wort.
          A bon entenedor, poques paraules.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Sevilla Muñoz, J.; Zurdo Ruiz-Ayúcar, M.I.T. (dir.). «Refranero multilingüe». Madrid: Instituto Cervantes (Centro Virtual Cervantes), 2009. [Consulta: 24 setembre 2024].
# Sorpresa

La sorpresa és una emoció causada per allò que el subjecte no s'espera, sigui positiu o negatiu, i que serveix per a obrir-se i preparar-se a allò nou, al canvi, a aprendre.

## Citacions

* Ven la teva astúcia i compra sorpresa. / Astúcia només és opinió, meravella és intuïció.
       — Jalāl al-Dīn Rūmī
* La vida és la constant sorpresa de veure que existeixo.
       Ocells perduts. — Rabindranath Tagore
* Qui no viu en la sorpresa i el miracle de cada dia, no viu.
       — Raimon Panikkar

## Frases fetes i locucions

* Alça, Manela!
          Locució exclamativa que denota sorpresa i incredulitat.
* De sorpresa.
          D'una manera inesperada.
* Deixar glaçat [algú].
          Produir-li gran sorpresa, deixar-lo parat d'admiració.
* Pela aquest préssec!
          Manifest de satisfacció pròpia quan algú rep una sorpresa.
* Pic de corb!
          Exclamació antiga de sorpresa i enuig.

## Referències

* ↑ Roselló, 2000.
* ↑ Tagore, 1992.
* ↑ «Catorze.cat: Raimon Panikkar, la vida i la mort». Catorze [Consulta: 1516273858].
* ↑ «Alça, Manela». Rodamots, 27-04-2009. [Consulta: 12 març 2023].
* ↑ «Sorpresa». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 24 setembre 2024].
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «préssec». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «corb». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Roselló, Jaume (cur.). Frases: el llibre de frases d'Integral. Barcelona: Integral, 2000. ISBN 8479010789.
* Tagore, Rabindranath. «Ocells perduts». A: Obra selecta. Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 1992, p. 53-91. ISBN 8472027686 [Consulta: 1516273858].
# Sort

Sort és una vila, cap de comarca, i municipi del Pallars Sobirà. Conté una setzena de poblacions i entitats descentralitzades, algunes de les quals anteriors viles annexades.

## Citacions

* ... si visiteu Sort no deixeu d'endinsar-vos per la població: darrera i paral·lel al carrer que forma la façana del poble, n'hi ha un altre de caràcter formidable, absolutament muntanyenc, d'un tipisme inoblidable, amb un segell hivernal magnífic.
       Tres guies, p. 1013, 1976. — Josep Pla
* Sort és com un d'aquests tímids i perfumats pans de pessic que, per enganyar els burgesos, es disfressen la cara amb ametlles i sucre i mantega arrissada.
       Viatge al Pirineu de Lleida, p. 73-74, 1991. — Josep Maria Espinàs i Massip

## Dites populars

* Déu mos guard de foc i de gent de Sort.
* Quan el vent baixa de Port, no hi falta mai neu a Sort.
* A Altron són les boniques, a Surri ja no ho són pas tant, a Enviny les presumides i a Llessui, la flor del ram.

## Referències

* 1 2 «Endrets. Geografia Literària del Països Catalans». [Consulta: 14 febrer 2017].
* ↑ Coll i Martí, Josep «Refranys geogràfics al Pallars». Butlletí interior de la Societat d'Onomàstica, Núm. 13, (1983), pàg. 71-75 [Consulta: 19 octubre 2015].$^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 16 setembre 2024].
* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor. «Paremiologia tòpica». L'autor, cop. 2010-. [Consulta: 16 setembre 2024].

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Sort - Lloc web oficial
# Stanisław Lem

Stanisław Lem (Lviv, 12 de setembre de 1921 — Cracòvia, 27 de març de 2006) fou un escriptor polonès.

## Citacions
### Astronauci (1951)

Citacions de l'obra Astronauci (Els Astronautes) publicada el 1951.
* Entendre és dominar.
* Només un babau pot concebre un món d'eterna felicitat.

### El fracàs (1986)

Citacions de l'obra El fracàs (Fiasko en polonès original) publicada el 1986.
* Els bons llibres sempre són reals, fins i tot quan el que s'hi explica mai no ha passat ni ha de passar mai. Són reals en un altre sentit de la paraula.
* La física és una ruta estreta traçada a través d'un abisme que la imaginació humana no pot entendre.
* Què és el sentit comú? El que comprèn la intel·ligència usant sentits que no són diferents dels d'un mandril.

## Referències

* ↑ Lem, 2016, p. 110.
* ↑ Lem, 2016, p. 190.
* ↑ Lem, 1988, p. s/n.
* 1 2 Lem, 1988, p. 124.

## Bibliografia

* Lem, Stanisław. Astronautas. Madrid: Impedimenta, 2016. ISBN 9788416542352.
* Lem, Stanislaw. El fracàs. Barcelona: Laia, 1988 (El mirall i el temps).

## Enllaços externs

* Stanisław Lem - Lloc web oficial
# Stendhal

Stendhal, pseudònim de Henri Beyle, (Grenoble, 23 de gener de 1783 – París, 23 de març de 1842) fou un escriptor francès.

## Citacions

* Amor pregonat, poques vegades durador.
* L'amor és l'única passió que es paga amb moneda encunyada per la mateixa passió.
* Les biblioteques són particularment útils per als llibres mediocres que, sense elles, es perdrien.
    (en francès) Les bibliothèques sont particulièrement utiles pour les livres médiocres qui, sans elles, se perdraient.
* Qui s'excusa, s'acusa.
    (en francès) Qui s'excuse s'accuse.
       Le rouge et le noir, 1830.

### De l'amour (1822)

* L'amor és com la febre, neix i s'extingeix sense que la voluntat prengui part.
    (en francès) L'amour est comme la fièvre, il nait et s'éteint sans que la volonté y ait la moindre part.
       De l'amour, 1822.
* L'amor és el miracle de la civilització.
    (en francès) L'amour est le miracle de la civilisation.
       De l'amour, 1822.
* La bellesa no és més que la promesa de la felicitat.
    (en francès) La beauté n'est que la promesse du bonheur.
       De l'amour, 1822.
* Les llàgrimes són sovint l'únic somriure de l'amor.
    (en francès) Les larmes sont l'extrême sourire.
       De l'amour, 1822.

## Citacions sobre Stendhal

* El viatger ideal serà sempre, per a mi, Stendhal. A Stendhal li interessà sobretot el que passà successivament per davant dels seus ulls, absolutament tot: la gent, la conversació, la manera de viure, la política, els costums, l'arqueologia —i l'art, naturalment. Viatjar amb un criteri d'especialització em sembla una mica ridícul
       Viatge per la Catalunya Vella (OC IX, 304). — Josep Pla
* ...tots nosaltres som fills de Stendhal, fenomen que descobrírem entre el 1910 i el 1920. Al meu entendre, aquest escriptor té un gran mèrit: materialitzà la psicologia humana. Materialitzà tot el possible. La seva teoria de l'amor, com a cristal·lització, és considerable. Tot el que sigui materialitzar coses és magnífic
       Homenots (quarta sèrie) (OC XXI, 274). — Josep Pla

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 Arróniz Hidalgo, José-Guillermo. Diccionari de citacions i frases de renom. Barcelona: Claret, DL 1997. ISBN 8482971379.
* 1 2 «Stendhal a dit...». Paris: Evene, cop. 1999. Arxivat de l'original el 1358647590. [Consulta: 30 març 2013].
* 1 2 «Les ciutats europees de Josep Pla». Fundació Josep Pla, 2010 – 2011. Arxivat de l'original el 1457378619. [Consulta: 5 juny 2013].
# Soses

Soses és una vila i municipi català de la comarca del Segrià.

## Dites populars

* A Seròs fan l'àngel fart, a Aitona bojos o boges, a Soses són els meixuts i a Alcarràs farts de sopes.
* A Seròs són les més guapes, a Aitona ja no ho són tant, a Soses les rabosetes i a Alcarràs la flor del ram.

## Referències

* 1 2 Amades i Gelats, 2001, p. 72-73.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Geografia popular (Ed. facsímil) (en català). Barcelona: Edicions El Mèdol, 2001 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 6). ISBN 8495559293.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Soses - Lloc web oficial
# Campanet

Campanet és una vila i municipi del raiguer de Mallorca.

## Dites populars

* La gent de Campanet, amb una mà el rosari i amb l'altra el ganivet.
* Bona terra és Campanet, / molta traça i poca manya, / tenen s'església de canya / i els sants s'hi moren de fred.

## Referències

* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor. «Paremiologia tòpica». L'autor, cop. 2010-. [Consulta: 29 setembre 2024].
* ↑ Amades, 1982, p. 585-621.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any (en català). Vol. IV. Estiu. Barcelona: Salvat, 1982. ISBN 9788434536739.

## Enllaços externs

* Ajuntament de Campanet - Lloc web oficial
# Camillo Berneri

Camillo Berneri (Lodi, Llombardia, 1897 - Barcelona, 5 de maig de 1937) fou un anarquista italià.

## Citacions

* Hem encès una torxa i l'entreguem a vosaltres, companys. Agiteu-la en alt, com una crida d'unió als dispersos, com un símbol que reagrupi els fidels i com un desafiament a l'enemic. També com un homenatge a tots aquells que han caigut i que cauran: que encara són i que restaran sempre vius.
       Guerra di Classe.

## Referències

* ↑ Aisa, Ferran. Contrarevlució. Els fets de Maig de 1937. Barcelona: Edicions de 1984, 2007, p. 11. ISBN 9788496061859.
# Camilo José Cela

Camilo José Cela Trulock (Iria Flavia, Padrón, 11 de maig de 1916 — Madrid, 17 de gener de 2002) fou un escriptor gallec en llengua castellana.

## Citacions

* La mort és dolça; però la seva avantsala, cruel.
    (en castellà) La muerte es dulce; pero su antesala, cruel.
* Madrid s'ha tornat en una estranya barreja de Navalcarnero i Kansas City poblada de subsecretaris.
    (en castellà) Madrid se ha convertido en una extraña mezcla de Navalcarnero y Kansas City poblada por subsecretarios.
       Entrevista de Montserrat Roig al llibre Los hechiceros de la palabra, 1975.
* Espanya és un país tan pobre que no dona per tenir dues idees d'una mateixa persona.
    (en castellà) España es un país tan pobre que no da para tener dos ideas de una misma persona.
       Entrevista de Montserrat Roig al llibre Los hechiceros de la palabra, 1975.
* L'únic compromís de l'escriptor és la seva consciència.
    (en castellà) El único compromiso del escritor es su conciencia.
       Entrevista diari El Mundo, 9 de maig de 1992.
* L'enginy és un dur enemic de la literatura.
    (en castellà) El ingenio es un duro enemigo de la literatura
       Memorias, entendimientos y voluntades. Voy a la guerra, 1993.

## Referències

* ↑ Amela, 2010.
* 1 2 3 4 Castañares; González Quirós, 2002, p. 101-103.

## Bibliografia

* Amela, Víctor M. Antología de citas: sabiduría humana en 30.000 sentencias. Barcelona: Styria, 2010. ISBN 9788492520480.
* Castañares, Wenceslao; González Quirós, José Luis. Diccionario de citas (en castellà). Madrid: Noesis, 2002. ISBN 9788487462634.
# Campdevànol

Campdevànol és un municipi de Catalunya situat a la comarca del Ripollès.

## Dites populars

* Campdevànol, el jardí del Pirineu
* A la Pobla fan bugada; a Gombreny, la van passant; a Campdevànol, l'estenen, i a Ripoll, la van plegant.
    (var.) A Pardines fan bugada, a Ribes la van rentant, a Campdevànol l'estenen, a Ripoll la van plegant.
* Les noies de Campdevànol diuen que no els agrada el vi; un dia que hi passava, se'l bevien amb tupí.
* Les noies de Campdevànol se'n van a pixar al riu i les de Ripoll es queixen que l'aigua porta lleixiu.
* Les noies de Campdevànol són poques i ballen bé, per cinc cèntims s'arremanguen i per deu s'ho deixen fer.
* Les noies de Campdevànol totes guaiten de ganyó: elles tanquen la finestra i guaiten pel finestró.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Pàmies i Riudor, Víctor. «Campdevànol» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.
* ↑ Farnés, 1992, p. 257, Vol. VII.
* ↑ Farnés, 1992, p. 857, Vol. VI.

## Bibliografia

* Farnés, Sebastià. Paremiologia catalana comparada. Barcelona: Columna Edicions, 1992. ISBN 847809427X.
# Camp

En l'agricultura un camp és un terreny o una zona de cultiu. Els límits d'aquest terreny són sovint marcats per un vall o marge de pedra.

## Dites populars

* Ara rai, que els camps pasten!(Penedès)
* Gent del Camp, gent del llamp.
          Se sol dir de la gent del Camp de Tarragona.
* No vulguis el camp prop d'una riera, ni casa cantonera, ni dona balconera(Olot)
* Quan n'hi ha pel camp, n'hi ha pel sant.(or., occ., bal.)

## Frases fetes i locucions

* A camp ras.
          En plena natura, sense cobert.
* Camps a través.
          Sense seguir el camí marcat.
* Fúmer el camp.
    (var.) Fotre el camp.
          Marxar

## Referències

* 1 2 3 4 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «camp». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 4 Pàmies i Riudor; Víctor, 2012, p. 51.

## Bibliografia

* Pàmies i Riudor, Víctor. Dites.cat : Locucions, frases fetes i refranys del català (en català). Barcelona: Barcanova, 2012. ISBN 978-84-489-3041-7.