OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# La nimfa d'argila

La nimfa d'argila: apunts sobre la infància fracassada d'un noi babau i sentimental és una obra literària de l'escriptora Aurora Bertrana i Salazar publicada el 1959. La narració, en primera persona, relata la infantesa del protagonista en Jaume a partir dels seus records, fets passats fa més de cinquanta anys (la nimfa és una visió que va tenir un dia al bosc i de la que s'enamorà). Va guanyar el premi Ramon Llull dels Jocs Florals de la Llengua Catalana a l'exili, el 14 de juny del mateix 1959.

## Citacions

* —No siguis preguntaire, vailet. Si desitjava conèixer la veritat de les coses, quin altre camí em restava sinó el de preguntar? El pare no era gens còmode. Valia mes adreçar-se a la mare. —Mare, és una superstició la vinguda dels Reis d'Orient? —Una superstició, no. [...] —Quants anys tenen? —Prop de dos mil. Aquesta darrera resposta em deixà pensatiu. No podia capir una vellesa de dos mil anys.
* —Les pot veure tothom? —No pas la gent prosaica. —Què vol dir «prosaica»? —Que només viu per a la taula i el llit. La gent prosaica no les veu mai, les Nimfes, encara que se li posin davant el nas.
          Conversa amb el seu oncle, artista.
* Sortíem plegats i cada un de nosaltres procurava enganyar a l'altre: jo fent veure que estava content, ell fent veure que s'ho creia.
          Relació del protagonista amb el seu pare.
* Jaume comparava la Fada [del conte] del Llac amb la nimfa i la trobava molt superior [a la nimfa] en joventut i en formosor.
          Recordant les vacances d'estiu a Vilada.
* A mig setembre tornàvem a ciutat i la meva fantasia imaginativa es dolgué com un llibre a mig llegir. Les selvàtiques arbredes emmurallades i els suposats misteris que s'hi produïen es fongueren tot d'una.
* No desitjava veure mes parelles. Temia que em fessin avorrir l'amor per sempre mes. I tanmateix l'amor, com jo l'entenia, em semblava la cosa mes meravellosa del món. Però després del que havia vist a la platja, sols m'abellia la solitud.
          En veure parelles a la platja, estiuejant a Blanes.
* Anava corriolet enllà, camí avall. Cada pas que feia eren infinitats de distancia, eternitats de temps que em separaven de la mes bella il·lusió de la meva vida, una il·lusió que ja no podria sentir mai mes. [...] em vaig sentir las i envellit. Un període de la meva vida acabava de cloure's, un altre en començava...
          En tornar a trobar a la seva nimfa de la clariana del bosc i descobrir que era d'argila.
* I el món seguiria giravoltant sobre el seu propi eix a través de la immensitat, desproveït de nimfes i de poesia.

## Referències

* ↑ Bertrana, 1959, p. 19-20.
* ↑ Bertrana, 1959, p. 32.
* ↑ Bertrana, 1959, p. 60.
* ↑ Bertrana, 1959, p. 85.
* ↑ Bertrana, 1959, p. 41.
* ↑ Bertrana, 1959, p. 135.
* ↑ Bertrana, 1959, p. 155.
* ↑ Bertrana, 1959, p. 156.

## Bibliografia

* Bertrana, Aurora. La Nimfa d'argila: apunts sobre la infància fracassada d'un noi babau i sentimental (en català). Barcelona: Albertí, 1959.
# La princesa de Jade

La princesa de Jade és una novel·la de l'escriptora Coia Valls, publicada l'any 2010 i guanyadora del premi Néstor Luján de novel·la històrica. La novel·la explica com l'any 548 l'emperadriu Teodora, esposa de Justinià, emet la que serà la seva darrera voluntat: aconseguir el secret de la seda i acabar així amb el monopoli dels mercaders perses. Tres anys més tard l'expedició es posa en marxa i inicia un llarg i perillós camí que els porta cap a la llunyana Xina però també cap al propi coneixement personal.

## Citacions

* Quan no vegis clar el camí, el millor que pots fer és quedar-te quiet, esperar l'arribada de la llum.
* Estimar vol dir deixar anar, mirar per l'altre i no encaixonar-s'hi, si ho fem li neguem la possibilitat de volar. Hem de ser generosos amb els afectes i viatjar lleugers amb la convicció que res no ens pertany.
* El viatge no és el camí que fan els teus peus sinó el coneixement que adquireixes del món i de tu mateix.
* Viatjar és descobrir a cada pas la veritat de tot el que han deixat enrere.
* El perill ens acompanya en el nostre viatge personal.
* ...medita cada dia. Dissipa la seva solitud connectant-se a l'univers, els moviments de les estrelles, de les aigües. La natura és un conjunt de sons que s'harmonitzen, i ella també en forma part d'aquesta música

## Bibliografia

* Valls, Coia. La princesa de Jade. Barcelona: Columna, 2010. ISBN 9788466411196.
# Vila de Gràcia

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
La Vila de Gràcia, per antonomàsia Gràcia, és un dels barris més populars de la ciutat de Barcelona. Dóna el nom al districte de Gràcia, que també inclou els barris de Vallcarca i els Penitents, el Coll, La Salut, i el Camp d'en Grassot i Gràcia Nova. Fou el nucli principal de l'antiga vila independent de Gràcia fins a finals del segle XIX.

## Citacions

* Continua festa major presenta de Gràcia lo barri, per lo poc costós d'anar-hi, per sa hermosa població.
       Sarabal de Barcelona, 1835.

## Dites populars

* A Barcelona, la Gràcia l'hem de tenir fora muralles, perquè de tanta ni cap dintre de la ciutat.
* A Gràcia, casetes de pessebre.
* A Gràcia, són tan graciosos, que la gràcia els cau garres avall.
* A Gràcia són uns gorreros, fins varen fundar un gremi.
* Gràcia és el sostre mort de Barcelona.

## Frases fetes i locucions

* Ésser de càn Passa com puguis.
          S'ha fet en una cosa tot el que s'ha pogut. Càn Passa com puguis era una antiga taverna de la vila.
* Ésser el Baró de la Barra.
          Persona molt gosada, cínica i i atrevida, que té molta barra. El Baró de Labarre fou un dels principals propietaris d'una amplia zona de la vila.

## Romanços

* Havent dinat un diumenge, varen sortir els dos sostrets en direcció cap a Gràcia molt contents i eixeridets.
       Lo Llorito barcelonès.
* El dia que a Gràcia ens vàrem trobar per pujar al birlotxo jo et dava la mà i tu no et dignares ni d'allargar un dit.
       Cansó nova de don Francisco i la Laieta.

## Referències

* ↑ Amades, 1950, p. 31.
* 1 2 3 Amades, 1950, p. 66.
* 1 2 Amades, 1950, p. 65.
* ↑ Amades, 1950, p. 69.
* ↑ Amades, 1950, p. 68.
* 1 2 Amades, 1950, p. 38.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Tradicions de Gràcia. Barcelona: Centre de Promoció de la Cultura Popular i Tradicional Catalana, 1950.
# Viggo Mortensen

Viggo Mortensen (Watertown, 20 d'octubre de 1958) és un actor de cinema, poeta, pintor, fotògraf i cantant estatunidenc d'origen danès.

## Citacions

* No hi ha cap excusa per avorrir-se. Estar trist, sí. Enutjat, sí. Deprimit, sí. Boig, sí. Però no hi ha excusa per l'avorriment, mai.
    (en anglès) There's no excuse to be bored. Sad, yes. Angry, yes. Depressed, yes. Crazy, yes. But there's no excuse for boredom, ever.
* No m'agraden les paraules 'haver de', 'sempre' i 'mai'. Tampoc m'agrada 'no'.
    (en anglès) I don't like the ‘must’, the ‘always’, and the ‘never’ words. I don't like ‘no’ either.
       IndieWire, 7 de setembre de 2009.
* Una democràcia o una independència no són una cosa fixa, són un joc que es mou i que requereix participació.
       Ara, 12 de desembre de 2014.
* Pensar diferent incomoda, però no ens hem de deixar dominar per les ideologies.
       Palau de la Virreina, 12 de maig de 2017.
* Escriure, fer un poema realment bo és impossible, que respongui honestament al que de debò sentiu.
       Palau de la Virreina, 12 de maig de 2017.
* Soc d'Òmnium perquè m'interessen la història, la cultura i la llengua catalanes.
       Ara, 1 d'octubre de 2017.

## Referències

* ↑ «Viggo Mortensen». Meet de danes. Ministry of Foreign Affairs of Denmark. Arxivat de l'original el 1460194286. [Consulta: 11 maig 2018].
* ↑ Hernandez, Eugene «Viggo Mortensen: “I try to find something interesting and a little scary”». IndieWire, (07-09-2009) [Consulta: 11 maig 2018].
* ↑ Bassas, Antoni «Viggo Mortensen: “Una democràcia o una independència no són una cosa fixa, són un joc que es mou”». Ara, (12-12-2014) [Consulta: 11 maig 2018].
* ↑ Capdevila, Cristina «Viggo Mortensen: «Escriure poesia és viure en la incertesa constantment»». NacióDigital, (12-05-2017) [Consulta: 11 maig 2018].
* ↑ Geli, Carles «Viggo Mortensen: “Fer un poema realment bo és impossible”». El País, (12-05-2017) [Consulta: 11 maig 2018].
* ↑ Serra, Xavi «Viggo Mortensen: "Soc d’Òmnium perquè m’interessen la història, la cultura i la llengua catalanes"». Diari Ara, (01-10-2020) [Consulta: 2 octubre 2020].
# Vila-sacra

Vila-sacra és una vila i municipi de la comarca de l'Alt Empordà.

## Dites populars

* A Fortià ja'ls acaben d'atrapà, A Castelló ja'ls tenen al sarró. A Vilasacra ja'ls tenen a la butxaca.(català antic)
* De Figueres a Vilabertran no hi ha pas tant, de Vilabertran a Vilatenim ja els tenim, de Vilatenim a Vila-sacra, de Vila-sacra a Castelló, ja els tenim dintre el sarró.

## Referències

* ↑ Vila i Medinyà, 2010, p. 481-496.
* ↑ Pàmies, Víctor. «Refranyer temàtic» (en català). L'autor. [Consulta: 24 setembre 2024].

## Bibliografia

* Vila i Medinyà, Pep «Un recull de modismes empordanesos recollits pel folklorista reusenc Cels Gomis Mestres (Figueres, 1883)». Annals de l'Institut d'Estudis Empordanesos, Vol. 41, (2010), pàg. 481-496. DOI: 10.2436/20.8010.01.46 [Consulta: 26 juliol 2017].

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Vila-sacra - Lloc web oficial
# Vila-real

Vila-real és un municipi del País Valencià de la comarca de la Plana Baixa.

## Dites populars

* A Onda la claven fonda. A Betxí la claven amb el florí. A Vila-real la claven que fa mal. I a Borriana la claven com els hi dona la gana.
    (var.) En Onda la claven fonda, en Betxí fins al florí, en Tales fins a les gales, en La Vall pel tall, en Vila-real fins al final, i a Borriana, per on ens dona la gana.
    (var.) En Onda la claven fonda, en Villareal hasta el final i en la Vilavella te la clava ella.
* Adiós, Vila-real i Nules i Castelló de la Plana; adiós, xiques d'Almassora, que jo me'n vaig a Borriana.
* En Castelló porten gorra, en Almassora barret, en Borriana mocador i en Vila-real sombreret.
* Els de Vila-real són camalluts.
* En Vila-real són xurros.
* En Sogorb tots són beatos, en Castelló lliberals, en Vila-real són carlistes, i en la Vall, republicans.
* Vila-real o vila quinzet?
          Al País Valencià el quinzet fou la moneda de vint-i-cinc cèntims que es coneixia com el real.
* Vila-real, poble de l'alegria, quaranta mil tavernes i ninguna llibreria.

## Referències

* 1 2 3 4 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 12 octubre 2024].
* 1 2 3 4 Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 Sanchis Guarner, 1983, p. 149, Vol. 2. Sector septentrional.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* Portal de l'Ajuntament de Vila-real
# Vila-seca

Vila-seca és una vila i municipi de la comarca del Tarragonès, compresa entre els termes municipals de Tarragona, Reus, Cambrils, Riudoms i Salou.

## Dites populars

* A la Selva fan tupins, a les Borges ganivets, a Riudoms en braguen cànem i a Vila-seca xiulets.
          Relacionat amb l'antic ofici de bregador.
* A Vila-seca, mata-sants.
* Per tomàtecs, Vila-seca, i per coques, Reus.
* Tarragona, la bribona; Constantí, el bon fadrí; Vilaseca, l'han cremada, i els de Reus volen fugir.
* Vila-seca, per tomaques i Alacant, pels seus torrons; a Reus pels seus carquinyolis, i per pebrots, a Riudoms.

## Referències

* ↑ «Refranys» (en català). Ajuntament de la Selva del Camp. [Consulta: 20 maig 2017].
* 1 2 Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.
* ↑ Amades, 1937, p. 289-297.
* ↑ Perea Simón, 2006, p. 52.

## Bibliografia

* Amades, Joan «Refranys geogràfica» (PDF) (en català). Butlletí del Centre Excursionista de Catalunya, Vol. 47, núm. 511, (desembre 1937) [Consulta: 8 març 2014].
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Perea Simón, Eugeni. Onomàstica de Riudoms (en català). Barcelona: Institut d'Estudis Catalans, 2006. ISBN 84-7283-855-2.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Vila-seca - Lloc web oficial
# Vilabertran

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
Vilabertran és una localitat i municipi català de la comarca de l'Alt Empordà.

## Dites populars

* A Capmany se fan naps; a Peralada, carbasses, y a Vilabertran, pebrots, auberginies y tomàtechs.
* A Vilabertran, les boniques; a Vilafant, les gentils, i a Avinyonet, les fumades, burladores de fadrins.
* A Vilabertran, merdissers.
* De Figueres a Vilabertran, no hi ha pas tant; de Vilabertran a Figueres, se'n fan passeres.
* De Figueres a Vilabertran no hi ha pas tant, de Vilabertran a Vilatenim ja els tenim, de Vilatenim a Vila-sacra, de Vila-sacra a Castelló, ja els tenim dintre el sarró.

## Referències

* ↑ Vila i Medinyà, 2010, p. 481-495.
* ↑ Farnés, 1992, p. 846-847, Vol. VIII.
* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 490.
* ↑ Farnés, 1992, p. 444, Vol. IV.
* ↑ Amades, 1982, p. 1212.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Folklore de Catalunya. Vol. 2. Cançoner, cançons, refranys, endevinalles. 3a edició. Barcelona: Selecta, 1982. ISBN 84-298-0452-8.
* Farnés, Sebastià. Paremiologia catalana comparada. Barcelona: Columna Edicions, 1992. ISBN 847809427X.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Vila i Medinyà, Pep «Un recull de modismes empordanesos recollits pel folklorista reusenc Cels Gomis Mestres (Figueres, 1883)». Annals de l'Institut d'Estudis Empordanesos, 41, (2010), pàg. 481-495. DOI: 10.2436/20.8010.01.46.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Vilabertran - Lloc web oficial
# Moniato

El moniato, boniato, batata o patata de Màlaga (Ipomoea batatas) és una planta de la família de les convolvulàcies, conreada per la seva arrel tuberosa comestible. Originària de Llatinoamèrica, on fa part des de l'època precolombina de la dieta local, va arribar a Europa al segle XVI i s'ha difós àmpliament per tot el món.

## Dites populars

* De llegums i moniatos, no te'n fiïs, que fan flatos.
    (var.) De fesols i de moniatos no te'n fies, que fan flats.
* En novembre estem castanyes, moniatos i nous també.

## Frases fetes i locucions

* Quedar-se de pasta de moniato.
          Quedar molt sorprès.

## Referències

* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Moniato». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 12 octubre 2024].
# Monistrol de Montserrat

Monistrol de Montserrat és una vila i municipi català de la comarca del Bages.

## Dites populars

* A Monistrol, napicols.
* A Monistrol, no hi menja qui vol.
* A Monistrol tothom fa el que vol.
* A Montserrat, col i nap, i a Monistrol, nap i col.
* A Vacarisses mengen gruixes i a Monistrol nap i col.
* Les noies de Monistrol, nap i col, totes van a Montserrat, col i nap.
* Muntanyes de Montserrat, tot el dia hi toca el sol, per a fer tornar morenes les noies de Monistrol.

## Referències

* 1 2 Pàmies i Riudor, Víctor. «Monistrol de Montserrat» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.
* 1 2 3 4 5 Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* Monistrol de Montserrat - Lloc web oficial
# Monja

Una monja és una religiosa d'algun dels ordes monàstics aprovats per l’Església.

## Dites populars

* Amor de monja i pet de frare, tot és aire.
* Beneïda i casada, abans que a monja ficada.
* Escrúpols de monja, suc de taronja.
* Frares, monges i polls, mai estan sadolls.
* Les dones tenen set vides, com els gats; i les monges, nou.
* Monja de Sant Agustí, dos caps en un coixí.
* Monges i polls, mai estan sadolls.
* Per vós són fetes ses monges d'Inca!
* Sa monja l'encén i es frare l'apaga.
          Referint-se a la diada de Santa Margarida (20 de juliol) i Sant Bernat (20 d'agost), quan comença i acaba les calors d'estiu.

## Frases fetes

* Anar a mamella de monja.
          Anar una cosa molt bé.
* Fer llegir de monja.
          Llegir malament.
* Parlar (xerrar, conversar) de monja.
          Parlar amb paraules incompletes i en veu baixa.
* Voler fer sa prova, com sa monja.
          Voler provar una cosa que pot dur mal resultat.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Monja». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
# Moncofa

Moncofa és un municipi del País Valencià situat a la comarca de la Plana Baixa.

## Dites populars

* En Alcora, Sant Cristòfol, en Albocàsser, Sant Pau, la Maladena en Moncofa, i en Borriana Sant Blai.
* Fondeguilla en un barranc, la Vall en una costera, Xilxes baix lo camí real, Moncofa la granotera.
* Moncofa la garrofa.

## Referències

* 1 2 3 Sanchis Guarner, Manuel «Locucions tòpiques valencianes» (PDF). Bolletí del diccionari de la llengua catalana: revista de lingüística, folklore i literatura, Vol. XVIII, Núm. 1-3, (gener-juny 1936) [Consulta: 25 març 2017].

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Moncofa - Lloc web oficial
# Monsters, Inc.

Monsters, Inc. és una pel·lícula d'animació estatunidenca de 2001, el quart llargmetratge dels estudis Pixar.

## Citacions

* Tu i jo som un equip. No hi ha res més important que la nostra amistat.
    (en anglès) You and I are a team. There is nothing more important than our friendship.
       — Mike Wazowski

## Referències

* ↑ Vitto, Laura. «9 Profound Quotes From Your Favorite Pixar Movies» (en anglès). Mashable, 27-10-2013.
# Mona de Pasqua

La mona de Pasqua és un dolç esponjós que s'obsequia per Pasqua als infants, normalment els fillols. Sol menjar-se acompanyat de xocolata, ou dur i llonganissa seca. És una tradició que simbolitza que la Quaresma i les seves abstinències s'han acabat.

## Dites populars

* Ací em pica, ací em cou, ací te trenque l'ou.
* Diumenge de Rams mona entre mans.
    (var.) Passa el diumenge de Rams i a l'altre la mona entre mans.
* Ni Pasqua sense mona, ni Corpus sense ginesta, ni Sant Joan sense coca.
* Pasqua sense ous, com Nadal sense torrons.
    (var.) Pasqua sense truitada, com Nadal sense torronada.
* Per Tots Sants castanyes, per Nadal torrons, per la Pasqua mona i tot l'any bombons.
* Plouen cops de puny com ous per la Pasqua.

## Frases fetes i locucions

* Dur com un ou de mona.
          Dur d'enteniment.
* Pensar en la mona de Pasqua.
          Estar distret, no atendre al que ocorre.
* Ser dolç com les coques de Pasqua.
          Ser una persona molt agradable.

## Referències

* ↑ «Una leyenda milenaria basada en el ´caramull´». Levante-EMV, 20-03-2013.
* 1 2 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 26 setembre 2024].
* 1 2 3 4 Pàmies, Víctor. «Refranyer temàtic». L'autor. [Consulta: 4 abril 2017].
* 1 2 «Fer Pasqua abans de Rams i 23 dites i refranys sobre Pasqua» (en català). Cultura Popular. Ajuntament de Barcelona, 04-04-2017. [Consulta: 17 abril 2017].
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Mona». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Maximilià Thous i Orts. «La mona de Pascua». València: Radio Valencia, 19-04-1933. [Consulta: 4 abril 2017].
Quaresma i Pasqua :
Dimecres de Cendra
2n dia
3r dia
4t dia
1r Diumenge de Quaresma
5è dia
6è dia
7è dia
8è dia
9è dia
10è dia
2n Diumenge de Quaresma
11è dia
12è dia
13è dia
14è dia
15è dia
16è dia
3r Diumenge de Quaresma
17è dia
18è dia
19è dia
20è dia
21è dia
22è dia
4t Diumenge de Quaresma
23è dia
24è dia
25è dia
26è dia
27è dia
28è dia
5è Diumenge de Quaresma
29è dia
30è dia
31è dia
32è dia
33è dia
Dissabte de Passió
Diumenge de Rams
Setmana Santa
Dilluns Sant
Dimarts Sant
Dimecres Sant
Dijous Sant
Divendres Sant
Dissabte Sant
Pasqua de Resurrecció
Dilluns de Pasqua
3è dia
4t dia
5è dia
6è dia
7è dia
I Pasqua
9è dia
10è dia
11è dia
12è dia
13è dia
14è dia
II Pasqua
16è dia
17è dia
18è dia
18è dia
20è dia
21è dia
III Pasqua
23è dia
24è dia
25è dia
26è dia
27è dia
28è dia
IV Pasqua
30è dia
31è dia
32è dia
33è dia
34è dia
35è dia
V Pasqua
37è dia
38è dia
39è dia
40è dia
41è dia
42è dia
VI Pasqua
44è dia
45è dia
46è dia
47è dia
48è dia
49è dia
Pasqua Granada
 Període de Quaresma  Celebracions de Quaresma
 Període de Pasqua
 Celebracions de Pasqua
 Fi de Quaresma · Inici de Pasqua
  Celebració de la Mona de Pasqua :
# Mongeta

La mongeta o fesol és el fruit comestible en legum i llavor de la mongetera (Phaseolus vulgaris).

## Dites populars

* A la collita se veurà el fesol.
* A mig juliol sembra el fesol.
* A primers de juliol, sembra el fesol.
* Botifarres amb mongetes, amb llardons han d'ésser fetes.
* El sol de juny i de juliol escalda i omple el fesol.
* Els fesols, sense aspre, no pugen.
* Fesol sense canya no creix.
* Fins a Sant Joan, fesols al camp; després de Sant Pere, fesols enrere.
* La bona mongeta vol aigua al matí i aigua en bullir.
* La mongeta i el cigró van tenir aquesta raó: diu el cigró, «jo sóc millor»; diu la mongeta: «jo, més tendreta».
* Per l'agost, fesols, sègol i most.
* Pel juliol, cull el fesol, i pel gener menja-te'l bé.
* Pel juny, confitures, pel juliol, fesols i per a l'agost, figues i most.
* Per a batre el fesol, bona força i bon sol.
* Per la Mare de Déu Carmeta, a sembrar la mongeta.
    (var.) A mig juliol, sembra el fesol o per la Mare de Déu de la Carmeta, a sembrar la mongeta.
* Per la Mare de Déu de Monserrat, es fesol és nat.
* Per on va la mongeta, ve l'altra llavoreta.
* Per Sant Bernabé, planta els fesols o fes ho fer.
* Quan canta el rossinyol, planta el fesol.
* Quan plou, fesols al foc.
* Quan siga mongeta et donaré una estampeta.
* Qui no aprofita un fesol, no menja pa quan vol.
* Qui no cull un fesol, no en menja quan vol.
* Sant Cristòfol, sant fesoler.
* Sant Baldiri fesoler, sembrador de fesols menuts.
* Si el fesol no és nat per Sant Pere ja li pots anar al darrera.
* Si sembres fesols amb lluna petita, tens bona collita.
* Trumfes i fesols, ¿què dimoni vols?

## Frases fetes i locucions

* Mastegar fesols.(Mall.)
          Parlar sense dir les coses clares.
* Mirar-se com els fesols.(Mall.)
          Mirar-se o tenir-se aversió o odi.
* Venir cullera amb fesol.(Tar., Montblanc)
          Venir-hi molt bé.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Mongeta». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 22 setembre 2024].
* ↑ Amades, 1989, p. 208.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any (en català). Vol. III. Corpus. Primavera.. Estella: Salvat, 1989. ISBN 8434536730.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Monika Zgustová

Monika Zgustová (Praga, 22 de març de 1957) és una escriptora i traductora txeca.

## Citacions

* Hi ha una cuirassa amb què l’home occidental es protegeix per no ser afectat pel dolor aliè.
       «La guerra dels Balcans, des de Viena». Avui, 21 d'abril de 1999.

## Referències

* ↑ Palou, Jordi. «cuirassa». RodaMots. Xarxa de Mots, 1999-. [Consulta: 13 setembre 2024].