OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Núria de Gispert i Català

Núria de Gispert i Català (Barcelona, 6 d'abril de 1949) és una política i advocada catalana, presidenta del Parlament de Catalunya entre el 2010 i 2015.

## Citacions
### Presidenta del Parlament de Catalunya (2010-2015)
#### Discurs inaugural com a Presidenta del Parlament de Catalunya (2010)

Recull de citacions del discurs inaugural com a Presidenta del Parlament de Catalunya, el 16 de desembre de 2010:
* Formem el Parlament més paritari dels que hi ha hagut des del 1980 i tindrem, tindreu, la primera dona per presidir-lo.
* Al segle XXI les dones comptem amb una imatge més forta quant a drets i participació en l’esfera pública, però hem de seguir lluitant, assumint la diferència com a font d’igualtat, i hem de trencar el sostre de vidre, que no es veu però impedeix assolir la igualtat real. El perill és no percebre que segueix mancant igualtat, malgrat tots els canvis i els progressos evidents.
* Aportem altres valors, més propers al dia a dia, més propers a les persones. Les dones estem acostumades a solucionar les petites coses de cada dia, a escoltar, a anar per feina.
* Les dones, llevat d’alguns casos, no hem escrit la història fins ara, però volem escriure-la en el futur.
* Si el poble català ens veu preocupats per les seves inquietuds, si ens veu treballar amb fidelitat a Catalunya, amb patriotisme, construint un futur esperançador, refermarà la il·lusió i la confiança en els seus representants polítics i en el país.
* Aquesta novena legislatura, com deia, obre noves portes i nous horitzons. Ve marcada per la lluita contra la crisi econòmica que està minant la seguretat i les esperances de la gent, per l’assoliment de més cotes d’autogovern, per unes noves o diferents relacions amb Espanya i per un nou Parlament que transmeti confiança a la ciutadania i refermi la imatge de prestigi que necessita el nostre país.
* La nostra història està plena de moments de crisi, caiguda i fins i tot capitulacions. Hem estat perseguits i enfrontats a molts reptes polítics, econòmics, d’identitat, de llengua i cultura i de valors col·lectius; d’intents de trencar la nostra convivència i la nostra cohesió social.
* Declaro constituït aquest Parlament en la seva novena legislatura.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 Gispert i Català, Núria de. «Discurs de constitució IX legislatura a càrrec de la Molt Honorable Presidenta del Parlament, Núria de Gispert i Català» (PDF). Ple del Parlament. Barcelona: Parlament de Catalunya, 16-12-2010. [Consulta: 25 octubre 2016].

## Enllaços externs

* Presidents del Parlament - Núria de Gispert i Català
# Oca

L'oca és un ocell de la família dels anàtids, de plomatge gris cendrós amb les parts inferiors blanques, de potes rosades, propi del nord d’Europa, d'on a l'hivern sol emigrar als països temperats, domesticable, i del qual s'aprofita la carn, el fetge i les plomes.

## Dites populars

* A l'Escala maten l'oca, a Bellcaire la plomen, a Ullà la couen i a Torroella se la mengen tota.
    (var.) A l'Escala maten l'oca, a Bellcaire l'esplomoquen i a Torroella se la foten tota.
    (var.) A l'Escala maten l'oca i a Palamós se la mengen.
* A tot arreu tenen bec les oques.
* Els darrers no guanyen oca, i si en guanyen, és molt poca.
* Oca, dona i cabra, mala cosa si és magra.
* Per la Candelera pon l'oca vera; si no pon ja, aviat pondrà.
* Per Santa Aguedeta, toca l'ou de l'oqueta; si no en té i ous no fa, ja te la pots menjar.
* Per Sant Martí, l'oca al tupí.
* Sempre han tingut bec les oques.

## Frases fetes

* Anar al cel de les oques.
          Es diu de les persones que aniran al cel però que no creuen en Déu.
* Color de merda d'oca.
          Color groguenc.
* Fer cara de merda d'oca.
          Tenir cara de malalt, molt groc.
* Tenir sempre les oques a ferrar.
          Moure's contínuament sense cap motiu ni utilitat.
* Val més un passerell que esperar una oca.
          No menysprear el que és té per una cosa millor però insegura.

## Referències

* ↑ Batlle i Lloret, Francesc «Geografia popular empordanesa» (PDF). Llibre de la Festa Major de Torroella de Montgrí, (1996), pàg. 17–22. ISSN: 2014-4873 [Consulta: 1543602014].
* ↑ «Bellcaire d'Empordà». Terra Catalana. Arxivat de l'original el 1313410221. [Consulta: 26 gener 2017].
* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.
* ↑ Espunyes, 2007.
* 1 2 3 4 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Oca». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Amades, 1982, p. 665-701.
* ↑ Amades, 1982, p. 736-738.
* ↑ Correas Martínez; Gargallo Gil, 2003.
* ↑ «Oca». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 16 agost 2013].
* ↑ «groc». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Barcelona : Institut d'Estudis Catalans.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 12 setembre 2024].

## Bibliografia

* Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any (en català). Vol. I. Hivern. Barcelona: Salvat, 1982. ISBN 84-345-3673-0.
* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Espunyes, Joan. Dites, locucions i frases fetes (en català). Proa, 2007. ISBN 978-84-8437-977-5.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Correas Martínez, Miguel; Gargallo Gil, José Enrique. Calendario romance de refranes. Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 2003. ISBN 8483383942.
# Nèstor Luján i Fernández

Nèstor Luján i Fernández (Mataró, 1 de març de 1922 - Barcelona, 22 de desembre de 1995) fou un periodista, gastrònom i escriptor català.

## Citacions
### Pensaments, judicis, sentències (1996)

    Pàgina principal: Pensaments, judicis, sentències
* La repressió de la rialla ha format part, des del segle passat, dels mètodes educatius.
       Pensaments, judicis, sentències.
* Crec que convé riure sense esperar a estar alegre, no sigui que ens sorprengui la mort sense haver rigut prou.
       Pensaments, judicis, sentències.
* Cap governant, advocat, economista, jurista, jutge o buròcrata de finestreta pot conèixer ni la centèsima part de les lleis.
       Pensaments, judicis, sentències.
* Caminar amb gràcia, i veure caminar, és un d'aquells infinits plaers que han desaparegut.
       Pensaments, judicis, sentències.
* Per al client d'un restaurant, el més important és que l'acullin amb un somriure i que l'acomiadin amb un altre somriure.
       Pensaments, judicis, sentències.
* Coco Chanel no va cosir mai ni un voraviu i potser va ser la millor modista de tots els temps.
       Pensaments, judicis, sentències.
* No hi cap mena de necessitat d'estimar un tema per ser-ne un mestre.
       Pensaments, judicis, sentències.
* Que parlin els que tinguin alguna cosa a dir, o els que no tinguin res a dir, que ho diguin bé.
       Pensaments, judicis, sentències.

## Referències

* 1 2 Luján, 1996, p. 12.
* ↑ Luján, 1996, p. 13.
* ↑ Luján, 1996, p. 14.
* 1 2 Luján, 1996, p. 15.
* ↑ Luján, 1996, p. 16.
* ↑ Luján, 1996, p. 22.

## Bibliografia

* Luján, Nèstor. Pensaments, judicis i sentències. 1a edició. Barcelona: Edicions La Campana, 1996. ISBN 8488791259.
# Tanzània

Tanzània, oficialment República Unida de Tanzània, és un país situat a l'Àfrica Oriental. Limita al nord amb Kenya i Uganda, a l'oest amb Ruanda, Burundi, la República Democràtica del Congo, al sud amb Zàmbia, Malawi i Moçambic, i a l'est amb l'oceà Índic. La seva capital és Dodoma.

## Citacions

* Saviesa, unitat i pau / són els nostres lemes: / Àfrica i la seva gent.
    (en suahili) Hekima Umoja na Amani / Hizi ni ngao zetu / Afrika na watu wake.
       Mungu ibariki Afrika, 1897 (composició), 1961 (adoptat). — Enoch Sontonga
          Fragment de l'himne nacional

## Dites populars
### En bembe

* Ate alé mwiono hisumbelolya manyonyi.
          Un arbre en un turó a la sabana és lloc de trobada pels ocells.
* Wabiute, walya watundila uenyu.
          Com les formigues, menjar poc i portar la resta a casa.

### En suahili

* Kama siafu, kula sehemu ndogo na peleka nyingine nyumbani.
          Com les formigues, menjar poc i portar la resta a casa.
* Mti uliojuu ya mlima (mbugani) nipahali pa mkutano wa ndege.
          Un arbre en un turó a la sabana és lloc de trobada pels ocells.

## Referències

* ↑ Minahan, James. The complete guide to national symbols and emblems. Santa Barbara, California: Greenwood Press, 2010, p. 923. ISBN 9780313344978.
* 1 2 3 4 «African Proverbs, Sayings and Stories». afriprov.org. Arxivat de l'original el 1489473067. [Consulta: 16 març 2017].
# Tarab Abd al-Hadi

Tarab Abd al-Hadi (en àrab طرب عبد الهادي; Jenin o Nablus, 1910 — El Caire, Egipte, 1976) fou una feminista i activista nacionalista palestina durant el Mandat Britànic.

## Citacions

* Les mares, filles, germanes de les víctimes àrabs estan reunides aquí perquè el món sigui testimoni de la traïció dels anglesos. Volem que tots els àrabs recordin que els britànics són la causa del nostre patiment i que han d'aprendre la lliçó.
       A un discurs a l'Església del Sant Sepulcre, Jerusalem, abril de 1933.

## Referències

* ↑ Fleischmann, 2003, p. 121.

## Bibliografia

* Fleischmann, Ellen L. The nation and its "new" women the Palestinian women's movement, 1920-1948. Berkeley, Calif.: University of California Press, 2003. ISBN 9780520937048. $^{[Enllaçnoactiu]}$
# Taronger

El taronger és l'arbre de la taronja. De la família de les rutàcies, de 3 a 7 m d'alçària, de capçada arrodonida, de fulles el·líptiques agudes, amb el pecíol estretament alat, de flors blanques i oloroses, solitàries o en petits ramells, i de fruits en hesperidi, globosos, de polpa dolça i sucosa, i de pela gruixuda, granelluda i de color ataronjat.

## Dites populars

* Agost brostat, taronger carregat.
* Al febrer cull la taronja i poda el taronger.
* Any que el taronger carrega de flor, any de poques taronges.
* Caragol treu banya, puja a la muntanya; caragol bover, puja al taronger.
* Com més fred és el gener, més suc dóna el taronger.
* El taronger bord, fa la taronja agra.
* Qui té un taronger agre pot fer d'apotecari.

## Referències

* 1 2 3 4 Gargallo Gregori, Jose. «El Refranyer: Dites i refranys». l'autor, cop. 2010. Arxivat de l'original el 1391820914. [Consulta: 15 juliol 2013].
* 1 2 Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans. Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X. $^{[Enllaçnoactiu]}$
# Taronja

La taronja és el fruit comestible del taronger (Citrus sinensis), de mida molt variable, globós o una mica ovoide. Té la pell llisa o poc gravada i és de color groc més o menys vermellós per fora, blanca i esponjosa per dins. La seva polpa està formada per nombroses vesícules plenes de suc.

## Dites populars

* Any que el taronger carrega de flor, any de poques taronges.
* Dones, taronges i melons, el que donin.
* La magrana i la taronja primer que altra fruita.
* La magrana i la taronja, les fruites més bones.
* Les taronges no són bones fins que han vist els gegants.
* No espremis tant la taronja que quedi sense suc.
* Passen bones festes, festes de Nadal; bones tarongetes i un conill ben gran.
* Primer que gana, taronja i magrana.
* Quan s'espren molt la tarona surten els pinyols.
* Sóller no és molt endins si hi voleu venir, estimada; allà estareu regalada de taronges i poncins.
* Taronja i dona, la que no tractes és la més bona.
* Taronges agres en dejú asseguren la salut.
* Val més un gust que totes ses taronges de Sóller.(Mall.)
* Val més taronja i magrana que passar gana.

## Frases fetes i locucions

* Contemplar l'amor de les tres taronges.
    (var.) Pensar en l'amor de les tres taronges.
          Estar distret, pensar en coses fantàstiques.
* Estar com una taronja.(Conca de Barberà)
          Estar molt gras, històricament relacionat amb les dones.
* Fer eixir el suc de la taronja.(Val.)
          Obtenir un resultat positiu.
* Mitja taronja.
          La parella.
* Taronja sense suc.(Empordà)
          Persona curta d'enteniment, ingènua.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 Parés i Puntas, 1999, p. 307-303.
* 1 2 3 4 5 6 7 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Taronja». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Reig, Eugeni S. «Nadal. Clar i en valencià». El Punt Avui, 21-12-2009. [Consulta: 20 desembre 2014].
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «suc». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Tamariu

* No s'ha de confondre amb el poble de la Costa Brava que pertany al municipi de Palafrugell.
El tamariu, tamarit, tamarell o gatell, és una espècie d'arbre o arbust caducifoli del gènere Tamarix, que fa flors roses o blanques i comprèn entre 50 i 60 espècies.

## Dites populars

* El tamariu, no fa cendra ni caliu.

## Referències

* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Tamariu». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
# Tardor

La tardor és l'estació de l'any, entre l'estiu i l'hivern, que comença a l'equinocci de tardor i acaba al solstici d'hivern.

## Citacions

* La tardor és la primavera de l'hivern.
    (en francès) L'automne est le printemps de l'hiver.
       — Henri de Toulouse-Lautrec

## Dites populars

* A casa del vinater, bona tardor i mal hivern.
* A la tardor, sembrarien si hi hagués saó.
* A la tardor, el dia porta espardenyes.
* Bou de tardor és cavall de primavera.
* Del setembre a la tardor, torna la calor.
* Diarrea tardoral, sovint mortal.
* La tardor porta tristor.
* La tardor segura, Sant Francesc la procura.
* Les darreres pluges d'agost porten la tardor i aigualeixen el most.
* Malalties tardorals, llargues i mortals.
* Pluja de tardor, fa el millor saor.
* Pluja de tardor, pluja de saó.
* Pluja d'abril i sol de tardor, solen fer l'any bo i millor.
* Si plou per Sant Jaume, la tardor es prepara.
* Si veus l'eriçó a l'arbocer, la tardor ja vé.
* Tardor entrada, panxa tivada.
* Tardor i hivern, per al vell, temps d'infern.
* Tardor serena, hivern ventós; tardor ventosa, hivern serè.
* Tardorada dolenta, millor tardana que primerenca.
* Tardorada vertadera, per Sant Mateu l'aigua primera.
* Verdura per la tardor, per a tu i per a mi, no.

## Referències

* ↑ «Henri de Toulouse-Lautrec a dit...». Paris: Evene, cop. 1999. [Consulta: 30 març 2013].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any. Vol. V. Tardor. Barcelona: Salvat, 1956. $^{[Enllaçnoactiu]}$
* 1 2 3 4 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Tardor». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Conca, Maria (ed.). Els refranys catalans. València: Tres i Quatre, 1988 (L'Estel; 8). ISBN 8475022324.
* 1 2 3 Parés i Puntas, 1999.
# Tarrés

Tarrés és un municipi de la comarca de les Garrigues.

## Dites populars

* A Fulleda són les maques; a Tarrés no tant; a Vinaixa, les lletges, i a Montblanc, la flor del ram.
* A Fulleda, la bleda, i a Tarrés, els caganers.
* A Tarrés caguen diners.
* A Tarrés n'hi ha una font que n'hi diuen la Font Freda; ni cou guixes ni cigrons ni llegum de cap mena

## Referències

* 1 2 Pàmies i Riudor, Víctor. «Tarrés» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.
* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 489.
* 1 2 Amades, 2001, p. 76.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Geografia popular (Ed. facsímil) (en català). Barcelona: Edicions El Mèdol, 2001 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 6). ISBN 8495559293.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* Tarrés - Lloc web oficial
# Les Useres

Les Useres és un municipi del País Valencià a la comarca de l'Alcalatén.

## Dites populars

* A la Serra tot són lloques, a Cabanes, cabanuts, a Vilafamés, cul-rojos, i a les Useres, porputs.
* En Useres són tractants i se passegen pel Pla en tres quinzets al bolsillo que no tenen pa almorsar.
* La paput de les Useres la Mare de Déu Pintà; quant les cabres faran llana els pastors faran bondat.
* Si te cases en Costur seràs dona de fortuna, aniràs a les Useres a cavall en una burra.

## Referències

* 1 2 3 4 Sanchis Guarner, Manuel «Locucions tòpiques valencianes» (PDF). Bolletí del diccionari de la llengua catalana: revista de lingüística, folklore i literatura, Vol. XVIII, Núm. 1-3, (gener-juny 1936) [Consulta: 25 març 2017].

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Les Useres - Lloc web oficial
# Les ànimes mortes

Les ànimes mortes (en rus: Мёртвые души) és una obra de l'escriptor Nikolai Gógol, publicada el 1842. Descrita com un «poema èpic en prosa» pel mateix autor, o en general com una «novel·la en vers», narra els defectes del caràcter i mentalitat russa de l'època a través del personatge principal, en Txítxikov, i les seves relacions amb persones típiques de la classe mitjana russa.

## Citacions

* La culpa de tot la tenia una paraula: milionari, [...] i això perquè només el so d'aquesta paraula, al marge de qualsevol sac de diners, conté quelcom que exerceix una influència sobre la gent malvada, sobre la gent ni carn ni peix i sobre la bona gent, en una paraula, sobre tothom.
* Que no li sembli estrany [...] veure dues dames en desacord sobre una cosa que totes dues han vist gairebé a la mateixa hora. En aquest món hi ha certament moltes coses que tenen aquesta particularitat: si les mira una dama resulten completament blanques, si les mira una altra dama són vermelles, com les maduixes. [...] La nostra gent, el poble intel·ligent [...] actua quasi de la mateixa manera.
* .. Les dames exigeixen que els herois siguin molt perfectes, i si tenen alguna taqueta espiritual o corporal, ja l'hem feta!
* Se n'anava al despatx a treballar seriosament en una obra que havia d'abastar tota la Rússia des de tots els punts de vista [...], havia de resoldre els difícils problemes i qüestions que li planteja l'època [...] aquesta empresa colossal es limitava més que res a la senzilla meditació [...] i seria realment difícil de dir què feia [...] Sembla que, senzillament, no feia res.
* Qui hi ha que conegui totes les forces i qualitats, tota la profunditat de la nostra natura, i pugui, amb un gest màgic, llançar-nos a una vida elevada?
* Si al cap se t'hi fiquen tota mena de brutícies és només perquè no treballes.
* És empipador que el caràcter rus s'estigui fent malbé. I és que ara el caràcter rus té un quixotisme que mai no havia tingut! Si se li fica al cap la il·lustració, es converteix en el Don Quixot de la il·lustració: crea unes escoles que no se li acudirien ni a un imbècil!
* Fixeu-vos en la utilitat, no en la bellesa. La bellesa ve per si mateixa [...] Deixeu de banda la bellesa, fixeu-vos en les necessitats...
* Nosaltres prou ens hem il·lustrat, hem estudiat a la universitat, i per a què servim? [...] L'únic que he après ha estat a gastar en tota mena de comoditats.
* No hem nascut [els russos] per tenir seny. [...] Encara que vegi que algú viu ordenadament, que estalvia i acumula diners, ni això ja no em crec. A la vellesa, el diable també l'embolicarà: després s'ho gastarà tot alhora.
* Quina inabastable distància no hi ha entre el coneixement del món i la capacitat per utilitzar aquest coneixement!

## Referències

* ↑ Gógol, 2012, p. 192.
* ↑ Gógol, 2012, p. 229, 231.
* ↑ Gógol, 2012, p. 275.
* ↑ Gógol, 2012, p. 315-316.
* ↑ Gógol, 2012, p. 331.
* ↑ Gógol, 2012, p. 377.
* ↑ Gógol, 2012, p. 387.
* ↑ Gógol, 2012, p. 404.
* ↑ Gógol, 2012, p. 405.
* ↑ Gógol, 2012, p. 406.
* ↑ Gógol, 2012, p. 410.

## Bibliografia

* Gógol, Nikolai V. Les animes mortes. Barcelona: Marbot, 2012. ISBN 978-84-92728-31-2.
# Les Planes d'Hostoles

Les Planes d'Hostoles és un municipi de la comarca de la Garrotxa, a les comarques Gironines.

## Dites populars

* A Les Planes, no t’en vinguin ganes.
* Cementiri de les truges.
          Antigament, es considerava Les Planes un poble molt brut, sobretot en el temps de la matança de porcs.
* Nyerros.
          Terme despectiu dels habitants de Les Planes.
* Sant Cristòfol de Les Planes ajudava els de Cogolls.
          Les Planes i Cogolls que tenen el mateix patró.

## Referències

* 1 2 3 4 Pujiula, Jordi «Dites, refranys i malnoms dels pobles de la Garrotxa». Annals del Patronat d'Estudis Històrics d'Olot i Comarca, Núm. 23, (2012), pàg. 93-132.

## Enllaços externs

* Les Planes d'Hostoles - Lloc web oficial
# Les bruixes

Les bruixes (en anglès: The Witches) és una novel·la infantil de l'autor gal·lès Roald Dahl, publicada el 1983. La història narra com un noi de 7 anys s'enfronta a una malvada associació de bruixes d'aspecte normal i corrent amb l'ajuda de la seva àvia.

## Citacions

* No importa qui ets o com et veus mentre algú t'estimi.
    (en anglès) It doesn't matter who you are or what you look like, so long as somebody loves you.
* Les bruixes de debò es vesteixen amb roba corrent i s'assemblen molt a les dones corrents. Viuen en cases corrents i fan feines corrents.
    (en anglès) Real witches dress in ordinary clothes and look very much like ordinary women. They live in ordinary houses and they work in ordinary jobs.
* És molt improbable, però —i és aquest gran «però» el que compta— no és impossible.
    (en anglès) It is most unlikely. But - here comes the big 'but' - not impossible.
* No és pas la brutícia el que la bruixa olora. És a tu a que t'olora. De fet, l'olor que fa tornar boja a una bruixa és la que surt directament de la teva pell.
    (en anglès) It isn't the dirt that the witch is smelling. It is you. The smell that drives a witch mad actually comes right from your skin.

## Bibliografia

* Dahl, Roald. Les bruixes. Estrella Polar, 2009 (L'Odissea). ISBN 9788499320236.
* Dahl, Roald. The Witches (en anglès). Penguin, 2007. ISBN 9781101662977.
# Lev Tolstoi

Lev Nikolàievitx Tolstoi [Лев Николаевич Толстой] (Jasnaja Pol'ana, 9 de setembre de 1828 — Astapovo, 20 de novembre de 1910) fou un escriptor rus.

## Citacions

* Les llàgrimes també brollen enmig de l'or.
* Només conec dos mals més reals; el remordiment i la malaltia; viure evitant-los és la vertadera ciència de la vida.
* Només hi ha una manera de ser feliç, viure per als altres.
* Perdona el teu enemic, i no et vengis d'ell més que tornant bé per mal.
* Sigues bo, afable; encén en tots els cors el foc de la virtut, comparteix la teva alegria amb el proïsme, i que l'enveja no et robi aquest goig tan pur.
* Tota expressió del pensament per a ésser justa ha de reposar en la veritat, en la moral i en l'amor al proïsme.
* Viure evitant el mal per no haver de penedir-se és poca cosa; jo he viscut d'aquesta manera i la meva existència s'ha perdut sense utilitat; només visc ara, que tracto de viure per als altres, ara que comprenc l'alegria.
* Vola a l'auxili del teu germà, sigui qui sigui; guia el qui s'extravia, aixeca el qui cau; no guardis cap sentiment d'odi o d'enemistat contra ningú.

## Referències

* ↑ Arróniz Hidalgo, José-Guillermo. Diccionari de citacions i frases de renom. Barcelona: Claret, 1997. ISBN 8482971379.
* 1 2 3 4 5 Torralba, Francesc. Paraules per ser feliç. Badalona: Ara Llibres, 2009. ISBN 9788492552702.
* ↑ Miralles, Francesc; Rovira, Àlex. El Laberint de la felicitat. Badalona: Ara Llibres, 2013, p. 135-142. ISBN 9788415642336.
* ↑ «Sumari» (PDF). Germanor : revista cultural il·lustrada, Num. 17, (15-06-1930), pàg. 1 [Consulta: 21 agost 2012].
# Les Valls de Valira

Les Valls de Valira és un municipi a la comarca de l'Alt Urgell.

## Dites populars

* A Asnurri, llops, graülls i fanfarrons.

## Referències

* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor. «Les Valls de Valira» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.