OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Petó

El petó o besada és l'acte de tocar quelcom amb els llavis, generalment una altra persona. Alguns primats presenten aquest costum. Pot fer-se de moltes formes i en moltes parts del cos. Segons el país i la cultura es farà de diferents maneres.

## Citacions

* Fes-me un petó i veuràs com sóc d'important.
    (en anglès) Kiss me and you will see how important I am.
       — Sylvia Plath
* Hollywood és un lloc on et paguen mil dòlars per un petó i cinquanta cèntims per la teva ànima.
    (en anglès) Hollywood is a place where they'll pay you a thousand dollars for a kiss and fifty cents for your soul.
       — Marilyn Monroe
* El petó és un truc encantador, dissenyat per la natura, per aturar la conversa quan les paraules es tornen supèrflues.
    (en anglès) A kiss is a lovely trick, designed by nature, to stop speech when words become superfluous.
       A «Boyle's Mail», al diari Owosso Argus-Press, 9 de febrer de 1970.
          Atribuïda a l'actriu Ingrid Bergman pel columnista Hal Boyle.

## Dites populars

* Besada d'ase no taca.(Men.)
* Pa, pa, i no besades.(Mall.)

## Frases fetes i locucions

* Menjar-se a besades.
    (var.) Menjar-se a petons.
    (var.) Menjar-se a besos.
    (var.) Menjar-se a festes.
          Acaronar algú de forma exagerada.
* Fer petons.(Empordà)
          En la verema, queixalejar els raïms i menjar-ne alguns trossos.
* Petó a la francesa.(Camp de Tarragona)
          Fer un petó amb pessics.
* Petó de vell.(Empordà)
          Irònicament, crostes de malura als llavis o a la barba.
* Tirar un petó.
          Posar-se els dits junts a flor de llavis i separar-los com si amb ells s'enviés una besada.

## Cançons populars

* Sa roda de la fortuna / ha rodat per tot el món; / un pa tot sol dins es forn / no té besada ninguna.(Mall.)

## Referències

* ↑ «Remembering Sylvia Plath: Her Best Quotes On The Anniversary Of Her Death». The Huffington Post. Londres: AOL (UK), 11-02-2013. Arxivat de l'original el 1382765959. [Consulta: 25 setembre 2013].
* ↑ «Marilyn Monroe in her own words» (en anglès). Stylist, cop. 2010. Arxivat de l'original el 1406151436. [Consulta: 25 juliol 2012].
* ↑ Ratcliffe, 2010, p. 266.
* 1 2 3 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «besada». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 4 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 25 setembre 2024].
* 1 2 3 4 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «petó». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Ratcliffe, Susan. Oxford dictionary of quotations by subject (en anglès). 2nd ed. Oxford: Oxford University Press, 2010. ISBN 9780199567065.
# Pica

Una pica és una peça normalment de pedra amb una concavitat destinada a contenir aigua o qualsevol altre líquid i que pot anar fixada o sostinguda a la paret o per un peu, o disposada a terra. Serveix per a llavar, rentar, escurar o amarar quelcom.

## Dites populars

* De mica en mica s'omple la pica.

## Referències

* ↑ Pàmies; Palou, 2012, p. 47.

## Bibliografia

* Pàmies, Victor; Palou, Jordi. Els 100 refranys més populars (en català). Valls: Cossetània, 2012 (Col·lecció de cent en cent, núm. 16). ISBN 9788490340325.
# Philip Sheridan

Philip Henry Sheridan (Albany, Nova York, 6 de març de 1831 - Nonquitt, Massachusetts, 5 d'agost de 1888) fou un militar estatunidenc.

## Citacions
### Atribuïdes

* L'únic indi bo és l'indi mort.
    (en anglès) The only good Indian is a dead Indian.
          Atribuïda al general Sheridan pel seu odi visceral als indis americans, va negar repetides vegades haver dit aquest frase.

## Referències

* ↑ Rees, 2006.

## Bibliografia

* Rees, Nigel. Brewer's famous quotations. London: Weidenfeld & Nicolson, 2006. ISBN 1193374356.
# Piano

El piano és un instrument musical classificat com un instrument de teclat de corda percudida segons el sistema de classificació tradicional.

## Endevinalles

* El meu nom diu que sóc pi, més també sóc d'altra fusta; i unes dames que amb mi vénen, quan canten em donen llustre.
* Quan obro la boca ensenyo blanca i fina dentadura, i així que a parlar em poso totes les dents em belluguen.
    (var.) Quan obro la boca, ensenyo blanca i fina dentadura, i quan em poso a parlar, totes les dents em belluguen.
* Tinc a la boca una dentadura, em poso a cantar si les dents em belluguen.
* Una cosa que es toca i toca.
* Cantem boniques cançons si ens toquen nostres esquenes, i anem vestides de blanc i anem vestides de negre.
          Tecles del piano

## Referències

* 1 2 3 Llibre Endevinalles, 1925.
* ↑ Castellví, 1956.
* ↑ Bassols, 1994.
* ↑ Correig i Blanchar, 1986.
* ↑ Amades, 1982.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Folklore de Catalunya. Vol. 2. Cançoner, cançons, refranys, endevinalles. 3a edició. Barcelona: Selecta, 1982. ISBN 84-298-0452-8.
* El Llibre de les endevinalles : col·lecció selecta de velles i noves endevinalles versificades : pròpies per a passar una bella estona (en català). Barcelona: Salvador Bonavía, 1925 (Biblioteca Bonavia ; 14, 19).
* Castellví, Joan. Cinc-centes endevinalles / recollides, traduïdes, originals i versificades per Joan Castellví Cerdà (en català). 3a edició. Barcelona: Eler, 1956.
* Correig i Blanchar, Montserrat; Cugat i Solà, Laura; Rius i Benito, Dolors. Una Capseta blanca que s'obre i no es tanca (en català). 2a edició. Barcelona: Ed. Graó, 1986. ISBN 9788485729111.
* Bassols, Maria Margarida. Endevinaller. València: Tres i Quatre, 1994 (L'Estel). ISBN 978-84-7502-376-2.
# Blanc

El blanc és un color que neix de la composició de tots els altres colors de la natura.

## Citacions

* De cada mil bales a penes una fa blanc.
       Records de la Darrera Carlina, 1898. — Marià Vayreda i Vila

## Dites populars

* Blanc i negre fa burell.
* Cap blanc fa respecte.

## Frases fetes i locucions

* Blanc com la llet (o que un glop de llet).
          Ésser molt blanc
* Blanc com la neu (o com un alum o com la satalia).
          Ésser molt blanc
* Blanc com la paret (com el paper d'escriure).
          Ésser molt pàlid
* Deixar en blanc.
* Estar en blanc.
* Donar carta blanca (a algú).
* Fer blanc.
* Girar els ulls en blanc.
* No veure algú blanc ni negre.
* Passar la nit en blanc.
* Quedar en blanc.
* Signar en blanc.
* Tant se me'n (o se te'n, etc.) dóna blanc com negre.

## Referències

* ↑ «Records de la darrera carlinada - Marià Vayreda» (PDF). Vicenç Pagès Jordà. Arxivat de l'original el 1443039205. [Consulta: 25 juliol 2012].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 4 5 6 «Blanc». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 27 juliol 2012].
# Blanes

Blanes és una vila i municipi de la comarca de la Selva, cap de la batllia de Blanes. Compta amb aproximadament 40.000 habitants (2013) i dóna entrada a la Costa Brava.

## Citacions

* Vine a guarir ma melangia, / oh tu, país d'atzur i d'or, / terra del sol i l'alegria, / Blanes amada del meu cor./ ... / i sé per llarga experiència / que em sols donar goig i conhort.
       — Joaquim Ruyra

## Dites

* A Blanes, de la merda en fan campanes.
          Significa que els blanencs són molt aprofitadors.
* A Blanes, les galanes.
* Barco de Blanes o de Lloret, barco complet.
* De Blanes, ni gens ni ganes.
    (var.) De Blanes no n'hagueu ganes.
* Els forasters que vénen aquí al principi s'hi recelen, però una vegada s'arrelen, no els treu ni el vent de garbí.
* Entre Blanes i Lloret no en farem un pam de net.
    (var.) A Blanes són flassaders, paguen lo dot amb flassades; a Malgrat són carboners, venen lo carbó a la platja.
    (var.) La sardineta de Blanes fuig del foc i cau a les brases.
          Fa referència a la rivalitat entre les dues viles.
* Farà més anys que sa Palomera.
          Sa Palomera és la roca que es troba a la platja de la vila.
* No hi pot viure tothom, al carrer Ample.
          Parla de la importància social del dit carrer blanenc.
* Què? De Blanes, i vostè?
* Santa Anna és nostra, Santa Cristina és vostra.
          La saviesa popular diu que els habitants de Blanes van vendre Santa Cristina a Lloret per un grapat de cargols.

## Referències

* ↑ Soldevila i Balart, Llorenç «Entre mariners i terrassans». Avui Cultura, (16-10-2016) [Consulta: 16 juliol 2017].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 Sola i Ramos, Elisa. «Proverbis, dites i frases fetes de Blanes» (PDF), 1999.
* 1 2 Trepat, Josep-Anton. Refranys de vora mar. Barcelona: Noray, 1995. ISBN 8474860881.

## Enllaços externs

* Blanes - Lloc web oficial
# Boadella i les Escaules

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
Boadella i les Escaules és un municipi de la comarca de l'Alt Empordà, amb capital a Boadella d'Empordà.

## Dites populars
### Les Escaules

* És batejat a les Escaules.
          Indica que algú és un babau.

## Referències

* ↑ Vila i Medinyà, 2010, p. 481-495.

## Bibliografia

* Vila i Medinyà, Pep «Un recull de modismes empordanesos recollits pel folklorista reusenc Cels Gomis Mestres (Figueres, 1883)». Annals de l'Institut d'Estudis Empordanesos, 41, (2010), pàg. 481-495. DOI: 10.2436/20.8010.01.46.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Boadella i les Escaules - Lloc web oficial
# Blai Bonet i Rigo

Blai Bonet i Rigo (Santanyí, Mallorca, 10 de desembre de 1926 - Santanyí, 21 de desembre de 1997) fou un poeta i novel·lista mallorquí.

## Citacions

* Per una por a les clarors de l’espant, duem la mediocritat com unes ulleres de sol.
       Haceldama, 1959.
* Un home, en realitat, tem la vida, no la mort. Es perd perquè no sap esborrar l’espant que les situacions vives donen, en aparèixer per primera vegada.
       Haceldama, 1959.
* El mal humor és com la roba estesa: si surt el sol s’eixuga. Si no, miri, humitat doble.
       Míster Evasió, 1969.
* L'amor és un acte que fa obra, / i l'amistat és una obra d'amor.
       El poder i la verdor, 1981.
* La pau i l'equilibri són la mort de l'escriptor.
       «Extramurs». El jove, 1987.
* La vida és la publicitat de l'univers.
       «Nova York». Nova York, 1991.
* Mai no descobrirem res, / si complim les regles.
       «El fogó del temple». Nova York, 1991.

## Referències

* 1 2 3 Palou, Jordi; Soler, Miquel. «Blai Bonet i Rigo». Minimàlia. Xarxa de mots, 2007-2019. [Consulta: 24 setembre 2024].
* ↑ «Postals literàries». Departament de Cultura. Arxivat de l'original el 1554159177. [Consulta: 1 abril 2019].
* 1 2 3 «Blai Bonet - Fragments». Mag Poesia. Arxivat de l'original el 1478327749. [Consulta: 1 abril 2019].
# Blanquerna

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
Blaquerna o Llibre d'Evast e d'Aloma e de Blaquerna son fill, conegut tradicionalment com a Blanquerna, és una novel·la de Ramon Llull que va tenir una enorme influència en la narrativa de l'edat mitjana i en els escriptors posteriors.

## Citacions

* ...en molt bon stament és lo papat e la cort de Roma e per aquell ordenament [de Blanquerna Papa] se segueix gran examplament a la fe catolicha...
       — Ramon Llull
* E així vivia e stava Blanquerna ermita, considerant que hanc no fo en tan plaent vida ni anch no hac tan aparellat de exalçar molt sa anima en Déu.
       — Ramon Llull
* Blanquerna se levava a la miga nit, e obria les finestres de la cel·la per ço que veés lo cel e les estrelles, e comencava sa oració corn pus devotament pudia, per tal que tota sa ànima fos ab Déu e que sos hulls fossen en làgremes e en plors.
       — Ramon Llull
* Aprés lo sol post, Blanquerna se puyava en lo terrat qui era sobre la cel·la e stava en oració tro al prim son, esguardant lo cel e les stel·les ab hulls ploroses e ab cor devot...
       — Ramon Llull

## Referències

* 1 2 Garreta, 1998, p. 133.
* 1 2 Garreta, 1998, p. 134.

## Bibliografia

* Garreta, Francesc «Llibre Evast e Blanquerna» (PDF). Ars Brevis. universitat Ramon Llull, Número Extraordinari, (1998) [Consulta: 1471970101].
# Blau

El blau és un dels colors que es distingeix en l'espectre solar, entre el verd i el violat.

## Citacions

* Blava és la gent que camina aquí al voltant / Blau com el meu Corvette, ho és per dins i per fora / Blaves són les paraules que dic i allò que penso / Blaus són els sentiments que viuen dins meu.
    (en anglès) Blue are the people here that walk around / Blue like my Corvette, it's in and outside / Blue are the words I say and what I think / Blue are the feelings that live inside me.
       Blue (Da Ba Dee) (Europop), 1999. — Eiffel 65

## Dites populars

* Anirem a can Pistraus i farem una bullida, la farem de groc i blau i també color d'oliva.
          Can Pistraus fa referència a una antiga taverna ubicada a la muntanya de Montjuïc, focus de joc, vici i corrupció de tota mena.
* El peix blau al vell no plau.
* Les noies de Berga quan van a sarau, les faldilles verdes i el davantal blau.
* Si res li escau, poseu-li blau.
* Ull blau i cella rossa, fan la gran mossa.
    (var.) Ull blau i cella rossa fan galant la mossa.

## Frases fetes i locucions

* Aquesta sí que és blava!
          Això sí que és greu!
* Encarnat i blau.
          Conflicte o conjunt de coses desordenades.
* Ésser blau es fester.
          Ésser molt gran un conflicte.
* Fer-la blava
          Fer-la grossa, fer-la com un cove.
* Mudar de verd en blau.
          Canviar profundament el caràcter d'una persona o cosa.
* Tenir un blau que tira en verd.
          Tenir idees rares.

## Referències

* ↑ «Blue (Da Ba Dee) (DJ Ponte Ice Pop Radio)» (en anglès). Google Play Music. [Consulta: 9 gener 2017].
* ↑ Amades, Joan. Costums i tradicions d'hostals i tavernes. Barcelona: Tallers Gráfics P. Arnau, 1936 [Consulta: 1546502008].
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 4 5 6 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Blau». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Viladot-Puig, 2003.
* 1 2 «Blau». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 5 març 2015].
# Bleda

La bleda (Beta vulgaris var. vulgaris) és una planta herbàcia, anual, bienal o perenne de fulles grosses, lluents, ondulades. De fàcil conreu, es cultiva com a conreu en climes humits.

## Dites populars

* A esmorzar, sopes i bledes; a dinar, bledes i pa; a sopar, sopa escaldada.
* A les encantades i fredes, bledes.
* Bleda vol dir encantada i freda; julivert, cap verd, i marduix, cap fluix.
* Bledes a casa, bledes a l'hort, i a casa més que enlloc.(Cat.)
* Bledes a dinar i bledes a sopar, massa bledes hi ha.
* Bledes, bledotes, que se'n couen moltes i en surten poques.
* Bledes i espinacs, molts a l'olla i pocs al plat.
* Cols i bledes tots els dies? Al cul me les fums bullides.
* Entre col i col hi ha qualque bleda.(Mall.)
* Les bledes del diable són fetes.
* Les bledes es mengen calentes i es caguen fredes.
* Les bledes les donen als condemnats, per més pena.(Cat.)
    (var.) Les bledes i la carbassa, més bé que al ventre, a la bassa.(Cat.)
* Més m'estim ceba al cervell que no pas bleda al clatell.
* Ni bleda ni ruc gruixer ni cigarro de calé.
* Ni bleda rescalfada, ni dona dos cops casada.
* Tant bleda com carabassa, llença-la dins una bassa.
* Si sembres les bledes al començar el maig, seràs a Nadal i encara en menjaràs.

## Endevinalles

* Ve de l'hort i és planta bona, i sa fulla ens fa profit; si el seu nom dius a una persona, no estarà gaire agraït.

## Frases fetes i locucions

* Anar de la col a la bleda i de la bleda a la col.(Empordà)
          Anar d'ací i d'allà sense treballar.
* No valer una bleda.
          No valer res.
* Plantar a algú la bleda al clatell.(Cat.)
          Enganyar fàcilment algú.

## Referències

* ↑ Gomis i Mestre, 2015.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «bleda». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes, populars, 1965.
* ↑ Correig i Blanchar, 1986.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Correig i Blanchar, Montserrat; Cugat i Solà, Laura; Rius i Benito, Dolors. Una Capseta blanca que s'obre i no es tanca (en català). 2a edició. Barcelona: Ed. Graó, 1986. ISBN 9788485729111.
* Gomis i Mestre, Cels. Botànica popular catalana : dites i tradicions populars referents a les plantes (en català). La Bisbal d'Empordà: Sidillà, 2015 (Talaia clàssics, núm. 2). ISBN 9788494256462.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Grace Kelly

Grace Kelly (Filadèlfia, 12 de novembre de 1928 — Montecarlo, 14 de setembre de 1982) fou una actriu estatunidenca. Va guanya un premi Oscar d'interpretació l'any 1955 i va esdevenir Princesa de Mònaco, després de casar-se amb Rainier III de Mònaco.

## Citacions

* El paper natural de les dones és ser un pilar de la família.
    (en anglès) Women's natural role is to be a pillar of the family.
* L'emancipació de les dones els ha fet perdre el seu misteri.
    (en anglès) Emancipation of women has made them lose their mistery.
* La llibertat de premsa funciona de tal manera que no hi ha massa llibertat.
    (en anglès) The freedom of the press works in such a way that there is not much freedom from it.
* No vull casar-me amb algú que se sent inferior al meu èxit o perquè he guanyat més diners que ell.
    (en anglès) I don't want to be married to someone who feels inferior to my success or because I make more money than he does
* Per a una dona, els quaranta són una tortura, la fi.
    (en anglès) For a woman, forty is torture, the end.
       Entrevista amb William B. Arthur, 1969.

## Referències

* 1 2 Demakis, 2012.
* 1 2 3 Munier, 2004.

## Bibliografia

* Demakis, Joseph (comp.). The Ultimate Book of Quotations. Lulu Enterprises, 2012. ISBN 9781300095132.
* Munier, Paula. On Being Blonde: Wit and Wisdom from the World's Most Infamous Blondes. Gloucester, Massachussets: Quayside, 2004. ISBN 9781610593717.
# Gralla (ocell)

La gralla, graula, cucala, cornella negra (Corvus monedula o Coloeus monedula) és un ocell de l'ordre dels passeriformes i de la família dels còrvids present a l'Àfrica del Nord, tota Europa, Iran, nord-oest de l'Índia i Sibèria.

## Dites populars

* En Terrateig cagarneres, en Montitxelvo els reiets, en Aielo els gafarrons, en Rugat els paixarells i en Beniatjar les gralles en l'alt del Benicadell.
* En Terrateig, cagarneres, gralles en Beniatjar, en Quatretonda cuquellos, i paixarells en Rugat.
* Reunió de corbs o de gralles, senyal d'aigua.

## Cançons populars

* El corb li diu a la gralla: Fes-te arrere, que em mascares. —I la gralla li contesta: Més valdria que callares.(Alcoi)

## Referències

* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 183, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 182, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «gralla». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.
# Granera

Granera és un poble i municipi de la comarca del Moianès.

## Dites populars

* A Granera, el llop hi té la pastera.
* A Mura el llop pastura, a Granera el llop s'espera, a Talamanca el llop es tanca i a Rocafort el llop ja és mort.
* De Granera, el diable n'era.

## Referències

* 1 2 Pàmies i Riudor, Víctor. «Granera» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.
* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 498.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* Granera - Lloc web oficial
# Grazia Deledda

Grazia Deledda (Nuoro, Sardenya, 27 de setembre de 1871 — Roma, 15 d'agost de 1936) fou una novel·lista i poetessa italiana, guardonada amb el Premi Nobel de Literatura l'any 1926.

## Citacions

* Era una alenada, un misteriós panteix que semblava sortir de la pròpia terra.
    (en italià) Era un soffio, un ansito misterioso che pareva uscire dalla terra stessa.
       Canne al vento, 1913.
* La vida passa i la deixem passar com l'aigua del riu, i només ens adonem que manca quan falta.
    (en italià) La vita passa e noi la lasciamo passare come l'acqua del fiume, e solo quando manca ci accorgiamo che manca.
       Canne al vento, 1913.
* Tots som empastats del bé i el mal, però a aquest darrer se l'ha de guanyar.
    (en italià) Tutti siamo impastati di bene e di male, ma questo ultimo bisogna vincerlo.
       La fuga in Egitto, 1925.
* És possible que no puguem viure sense fer mal als innocents?
    (en italià) Possibile che non si possa vivere senza far male agli innocenti?
       La chiesa della solitudine, 1936.

## Referències

* ↑ Deledda, 2015, p. 4.
* ↑ Deledda, 2015, p. cap. XII.
* ↑ Deledda, 2008, p. 91.
* ↑ Visco, 2016, p. 4806.

## Bibliografia

* Deledda, Grazia. Canne al vento. E-text, 2015. ISBN 9788897313793.
* Deledda, Grazia. La fuga in Egitto. Nuoro: Ilisso, 2008. ISBN 9788862020411.
* Visco, Giovanni. Opere di Grazia Deledda. Youcanprint, 2016. ISBN 978-8891165008.