OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# John Steinbeck

John Ernest Steinbeck (Salinas, Califòrnia, 27 de febrer de 1902 — Nova York, 20 de desembre de 1968) fou un escriptor estatunidenc guardonat amb el Premi Nobel de Literatura l'any 1962.

## Citacions

* Pel gruix de la pols dels llibres d'una biblioteca pública pot mesurar-se la cultura d'un poble.
* Si estàs enamorat, és una cosa bona, potser és el millor que li pot passar a algú. No deixis que ningú hi tregui importància.
    (en anglès) If you are in love—that’s a good thing—that’s about the best thing that can happen to anyone. Don’t let anyone make it small or light to you.
       Carta al seu fill Thom, 10 de novembre de 1958.
* L'arma final és el cervell, tota la resta és suplementària.
    (en anglès) The final weapon is the brain, all else is supplementary.
       The Acts of King Arthur. «Gawain, Ewain, and Marhalt», 1976.
* El poder no corromp. La por corromp i potser la por a la pèrdua de poder.
    (en anglès) Power does not corrupt. Fear corrupts, perhaps fear of a loss of power.
       The Short Reign of Pippin IV, 1957.

## Citacions sobre John Steinbeck

* John Steinbeck és allò que podríem anomenar un típic producte de les tendències contradictòries de la societat americana que, en el curs dels anys que se situen entre les dues guerres mundials, reeixí a donar naixença a una poderosa generació de rebels.
       Homes i ratolins, 1964. — Manuel de Pedrolo
          Pròleg de Manuel de Pedrolo de la traducció al català d'Homes i ratolins, editat per Proa l'any 1964

## Referències

* ↑ Arnaz, Roberto. «Un país sin bibliotecas». Público.es. Madrid: Diario Público, 14-06-2011. Arxivat de l'original el 1396222751. [Consulta: 18 març 2013].
* ↑ «Si estimes algú». Catorze, 20-12-2019. Arxivat de l'original el 1576837695. [Consulta: 20 desembre 2019].
* 1 2 Knowles, 2014.
* ↑ Parcerisas, Francesc «Manuel de Pedrolo, introductor a Catalunya de la narrativa nord-americana contemporània» (PDF). Quaderns: revista de traducció, Núm. 14, (2007), p. 39-48. ISSN: 1138-5790 [Consulta: 10 juliol 2012].

## Bibliografia

* Knowles, Elizabeth (ed.). The Oxford Dictionary of Quotations. 8th ed. Oxford ; New York: Oxford University Press, 2014. ISBN 0198601735.
# Marina Baixa

La Marina Baixa és una comarca costanera del centre del País Valencià. Limita al nord amb el Comtat i la Marina Alta, a l'est i al sud amb la Mar Mediterrània, al sud-est amb l'Alacantí i a l'oest amb l'Alcoià. La seua capital tradicional és la Vila Joiosa però el major nucli urbà i la seua capital econòmica és Benidorm. És una zona valencianoparlant.

## Dites populars

* El de la Marina són blavets.
          El malnom de “blavets” ve de temps de la dominació àrab de la zona, ja que el cabdill de la sublevació de la Marina Al-Àzraq, era conegut com “el blau”. També s’utilitza com a eufemisme pel color bru de la pell de la gent de la zona. Segons Martí i Gadea en “Tipos, modismes i coses rares y curioses de la Terra del Gè, arreplegades per un aficionat, molt entusiasta de tot lo d’ella”. Tom I, pàg. 26.
* Els blavets de la Marina quan se’n venen cap ací, duen una fam canina que es menjaven un rossí.
* Els blavets de la Marina quan van a segar arròs, només mengen que tonyina, pa, tomaques i alficòs.
* Gent a Marina, gent vagarina.
* Ja es divisa Casablanca, ja es divisa la Marina, ja mo n’anem cap a casa en gran plaer i alegria.
          Casablanca deu ser una transcripció errònia de Cala Blanca.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. Sector meridional.. València: L’Estel, 1965, p. 61-62.
# Mario Bardi

Mario Bardi (Palermo, Gener de 1922 — Milà, 7 de setembre de 1973) fou pintor Italià, símbol de Sicília. És un dels pintors més reconeguts del segle XX a Itàlia.

## Citacions

* No hi ha res en la pintura de Mario Bardi que Sicília no pot explicar. (Leonardo Sciascia)
    (en italià) Non c'è niente nella pittura di Mario Bardi che la Sicilia non possa spiegare.
* No hi ha res en la pintura de Mario Bardi, que no es pot explicar per la pintura. I, però, no hi ha res en la seva pintura que, en comparació, Sicília no pot explicar: i no només en els esdeveniments, en els fets, sinó també i sobretot en la forma de ser. I en la seva manera de ser pintor. (Leonardo Sciascia)
    (en italià) Non c'è niente nella pittura di Mario Bardi, che non possa spiegarsi con la pittura. E tuttavia non c'è niente nella sua pittura che la Sicilia, a riscontro, non possa spiegare: e non soltanto negli avvenimenti, nei fatti, ma anche e soprattutto nel modo di essere. E nel suo modo di essere pittore.

## Referències

* ↑ Fascia, Valentina. Leonardo Sciascia e l'arte. Palermo: Otto/Novecento, 1998. ISBN 8877996412.
* ↑ Basile, Francesco. Storia dell'arte in Sicilia - Volume 2. Palermo: Del Sole, 1984.
# Marià Aguiló i Fuster

Marià Aguiló i Fuster (Palma, 16 de maig de 1825 - Barcelona, 6 de juny de 1897) fou un poeta, bibliògraf, bibliòfil, erudit i lingüista mallorquí.

## Citacions

* Cap nació pot dir-se pobra / si per les lletres reneix; / poble que sa llengua cobra / se recobra a si mateix.
       Foc follet, 1909.
* El poeta ama i fa estimar, i el ver amor no és mai estèril.
       Cartes sobre el Renaixement. Materials, 2014.

## Referències

* ↑ «Marià Aguiló 1825-1897». AELC. Arxivat de l'original el 1554314499. [Consulta: 3 abril 2019].
* ↑ «Postals literàries». Departament de Cultura. Arxivat de l'original el 1554159177. [Consulta: 1 abril 2019].
# Marinada

La marinada o embat és el vent de la banda de mar, que bufa des del mar cap a la terra.

## Dites populars

* Al matí, vent serè; a les deu, tramuntana; al migdia, vent de dalt; i a la tarda, marinada.
* Boira de marinada, bona diada.
* Embat vertader, en terra primer.
* Llevant marinada, fon la neu de l'obaga.
* Llevant fred i marinada vella, moriràs de fred.
* Marinada, verinada.
* Marinada forta, pluja a la porta.
* Marinada tardana, mestral de durada. Quan el mestral es lleva en dilluns, dura tres dies o un; quan es lleva en dijous, en dura tres o nou.
* Muntanya tapada, llevant i marinada.

## Frases fetes

* Haver-hi embat.
          Haver-hi dificultats i perills.

## Referències

* ↑ Viladot-Puig, 2003.
* 1 2 3 Amades, Joan. Llibre del temps que fa. Barcelona: La Neotípia, 1938.
* 1 2 3 4 5 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «marinada». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Parés i Puntas, 1999.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Viladot-Puig, Joan. El Refranyer de Joan Viladot (en català). Lleida: Pagès Editors, 2003 (Història. Monografies; 23). ISBN 9788497790741.
# Mario Vargas Llosa

Mario Vargas Llosa (Arequipa, 28 de març de 1936) és un novel·lista, articulista, assagista i polític peruà.

## Citacions

* Un escriptor no escull els seus temes, els temes l'escullen a ell.
    (en castellà) Un escritor no elige sus temas, los temas lo eligen a él
       García Márquez: historia de un deicidio, 1971.
* Els escriptors són com corbs que s'alimenten de la carronya de la infelicitat humana.
    (en castellà) Los escritores son como cuervos que se alimentan de la carroña de la infelicidad humana.
* La política és una forma de maldat humana. Però també, en alguns casos, política significa generositat, idealisme, solidaritat...
    (en castellà) La política es una forma de maldad humana. Pero también, en algunos casos, política significa generosidad, idealismo, solidaridad...
       Entrevista al Magazine El Mundo, 1 de juliol de 2007.
* Hi havia una vegada un nen que va aprendre a llegir als cinc anys. Això va canviar la seva vida.
    (en anglès) Once upon a time, there was a boy who learned to read at the age of five. This changed his life.
       Discurs al banquet d'entrega del Premi Nobel de Literatura 2010, 10 de desembre de 2010.

## Referències

* ↑ «Mario Vargas Llosa en 80 frases extraídas de sus libros». El Comercio, 28-03-2016. [Consulta: 22 desembre 2018].
* ↑ Roig, 1991, p. 11-19.
* ↑ Mateache, Aurora G.; Malvar, Aníbal «El escritor da vida a personajes de cera». Magazine, Núm. 405, (01-07-2007) [Consulta: 23 març 2018].
* ↑ «Mario Vargas Llosa - Banquet Speech» (en anglès). Nobelprize.org. [Consulta: 23 març 2018].

## Bibliografia

* Roig, Montserrat. Digues que m'estimes encara que sigui mentida. Barcelona: Edicions 62, 1991. ISBN 8429732810.
# Clint Eastwood

Clint Eastwood (San Francisco, Califòrnia, 31 de maig de 1930) és un actor, director i productor de cinema estatunidenc.

## Citacions

* Si tens molt bons actors, coses grans poden passar per accident.
    (en anglès) If you have really great players, great things happen by accident.
       Entrevista a Inner Views: Filmmakers in Conversation, 1992.
* Hi ha un rebel dins de la meva ànima.
    (en anglès) There's a rebel lying deep in my soul.
       Clint Eastwood. A biography, 1996.
* Fueteja'm, colpeja'm però no m'avorreixis.
    (en anglès) Whip me, beat me but don't bore me.
       Clint Eastwood. A biography, 1996.

## Referències

* 1 2 3 Ringler, 2000.

## Bibliografia

* Ringler, Stephen M. A dictionary of cinema quotations from filmmakers and critics. Jefferson, N.C.: McFarland, 2000. ISBN 9780786408498.
# Codony

El codony és el fruit comestible del codonyer (Cydonia oblonga).

## Dites populars

* Es codony madurarà, i es pèl li fugirà.
* Vallfogona per codonys, i per bons porrons, Fulleda.

## Frases fetes

* Ésser més aspre que un codony.
          Ésser una persona antipàtica, pudenta.

## Embarbussaments

* Codonys collia a l'hort de la tia Maria.
* De genollons genollons, collia collia, / de genollons genollons, collia codonys; / de genollades, codonyades, / i amb els dits, / codonys collits.
    (var.) Entrí a un camp a genollons / a collir codonys, / codonys collits / amb la punta dels dits. / I tots els que vaig collir / me'ls vaig menjar / i mala bufa vaig agafar.

## Referències

* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Codony». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* 1 2 3 Jordà Mulet, Juli. Paraules en xarxa. València: l'autor, 2014. ISBN 978-84617-0847-5.
* ↑ Quan dic, dic, dic: recull d'embarbussaments. Barcelona: Salvatella, 1993. ISBN 8472107396.
# Cocentaina

Cocentaina és un municipi valencià i capital de la comarca del Comtat.

## Dites populars

* A Muro tots són carlistes, a Alcoi republicans, a Cocentina pandorgos i a Alcúdia liberals.
* A Sant Jaume i Santa Anna, raïm a la Plana; sino en la d'ací, en la de Cocentaina.
* Bona vila és Cocentaina però millor és Ontinyent, tallafilos en Albaida, carrascolos en Agullent, al Alfarrasí els pollosos, doctes en Montaverner, en la Pobla els talonuts, còlbits en Benicolet, en Llutxent les rabosetes i els rabosots en Pinet. Cap al port de Benigànim aniré com un coet.
* Cocentaina la pollosa i Alcoi el gran cavaller; no passeu per Benilloba, que no hi ha cap de diner.
* Cocentaina per la ceba, Benilloba pel meló, Alcoletge per la pera, Benifallim pel cigró.
* Cocentaina trau la vaina de la dolçaina.
* En Alacant me'n vullc anar a enramar-me de petxines, i a Cocentaina tornar per la flor de les fadrines.
* En Cocentaina, socarrats.
    (var.) En Cocentaina, els socarrats, algepsers i forners.
          Fa referència a l'incendi pels moros l'any 1303
* En Muro tots són beatos, socarrats en Cocentaina, en Gorga són cavallers, culiblancs en Almudaina.
    (var.) En Muro tots són beatos, socarrats en Cocentaina, en Gorga són baladrons, culiblancs en Almudaina.
* En Muro tots són carlistes; en Alcoi, republicans; en Cocentaina, pandorgos; i en Alcúdia, lliberals.
* Les xiques de Cocentaina toquen la baina de la dolçaina del dolçainer.(val.)
* Per a algepsers Cocentaina, per a faeners Benillup, per cantadors Almudaina i per pobres Catamarruc.
    (var.) Per a algepsers Cocentaina, p' a faeners Benillup, gorrominos a Almudaina, pobres a Catamarruc.
* Per amantes Benilloba, per algepsers Cocentaina; per a almidonats en Dénia; per a bossals, Pedreguer.
    (var.) Per amantes Benilloba, per algepsers Cocentaina, per a estar amples Famorca, per cireres Almudaina.
* Socarrats de Cocentaina, ja heu perdut l'enteniment; heu baratat les campanes per tramusos i aiguardent.
* Tots els de Cocentaina van a Alcúdia; jo m'estic a ma casa, vaja qui vulga.

## Referències

* ↑ Amades, 1982, p. 1229.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 181, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Blas Núñez; Oriola Velló, 2012.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Folklore de Catalunya. Tercera edició. Barcelona: Editorial Selecta, 1982 (Biblioteca Perenne ; 15). ISBN 84-298-0452-8.
* Blas Núñez, Amparo; Oriola Velló, Frederic. El mirall pautat. Recull d'expressions i parèmies musicals en la tradició popular. Gandia: Edicions Tívoli, Acadèmia Valenciana de la Llengua, 2012. ISBN 978-84-939264-3-4.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* Web oficial de l'Ajuntament de Cocentaina
# Codalet

Codalet és una vila i municipi del Conflent i comuna francesa dels Pirineus Orientals.

## Dites populars

* Les Gallines de Codalet se'n van a pondre a Prada.

## Corrandes

* El capellà de Codalet, / es un mal poca-vergonya, / que premeix la majordona, / a li'n fer venir destret!(català arcaic)
       Les minyones de Tuhir.

## Referències

* ↑ Tirach Alventosa, Pasqual. «Retòrica». Malnominació a Catalunya Nord estudi sincrònic dels sobrenoms nord-catalans. L'autor. [Consulta: 12 maig 2018].
* ↑ Gual, 1973, p. 44.

## Bibliografia

* Gual, Raymond «Chansons Populaires Catalanes (2a sèrie)». Terra Nostra, 9, (1973).

## Enllaços externs

* de Codalet - Lloc web oficial
# Closca

La closca és un embolcall dur i rígid que, entre altres funcions, serveix per protegir les parts toves d'un animal. En el cas de la major part dels crustacis i dels mol·luscs, és calcari i en els quelonis, ossi i corni.

## Frases fetes i locucions

* Anar amb la closca en el cul.
          Passar misèria, viure malament (Manacor).
* Estar una cosa sense closca.
          Estar una cosa a mig fer.
* Sense closca.
          A mig fer.
* Sortir de la closca.
    (var.) No haver sortit encara de la closca.
          Ésser massa jove, innocent o inexperimentat.
* Tenir la closca dura
          Tenir poca intel·ligència mental.
          Ésser tossut.

## Referències

* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «closca». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 «closca». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Barcelona : Institut d'Estudis Catalans.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 13 setembre 2024].
# Coca

La coca o fogassa és una massa feta de farina i diversos ingredients, salats o dolços, de forma generalment ovalada, plana o rectangular i cuita al forn.

## Dites populars

* A mon pare li diuen coca, i jo em muir de fam.
    (var.) A mon pare li diuen Fogassa, i jo em muic de fam.
* A Tremp pa i a Balaguer coca.
* Amb tomàtecs, ous i foc qualsevol pot fer-se coc.
* Barjols de Benissa, cara de coca, han regolat a Santa Anna dins d'una bóta.
* Benivissà, la coca ben ensucrà.
    (var.) Benivissà, la coca ben estufà.
* De pans i fogasses, en fan tants com volen.
* El bon foc fa el bon coc.
* Els gats varen anar a Roma només que per menjar coca.
* Els morts, a la fossa; els vius, a la fogassa.
* Festes passades, coques menjades.
* La coca i la coqueta, tot surt de la pastereta.
    (var.) Sa coca i es cocó, tot surt des mateix pastó.
* Menjant coca, es tornen joves.
* No hi ha cap pa que no costi una coca.
* Per coques i balls, no hi ha com a Valls.
* Per tomàtecs, Vila-seca, i per coques, Reus.
* Posats a pastar, farem tot coques.
* Quan ve coca, coca; i quan ve tallada, tallada.
* Qui no té pa, menja coca.
* Qui té mare, menja coca; qui no en té, se fa refotre.
    (var.) Qui té mare, menja coca; qui no en té, no en tasta gota.

## Frases fetes

* Cap fet una coca.
          Cap molt despentinat (Empordà).
* Estar fet una coca.
    (var.) Fer-se una coca.
    (var.) Quedar-se com una coca.
          Aixafar-se o estar aixafat, desfet o molt cansat.
* Fer de qualcú una coca
          Esclafar-lo, deixar-lo inútil.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «coca». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 24 setembre 2024].
* 1 2 Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 Bertran Calvo, Vicent «Els pobles de la Marina parlen els uns dels altres: gentilicis i renoms» (PDF). Butlletí Interior de la Societat d'Onomàstica, Núm. 94-95, (Octubre 2003), pàg. 62-63 [Consulta: 1457778466].
* ↑ Conca, 1988.
* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «mare». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Conca, Maria (ed.). Els refranys catalans. València: Tres i Quatre, 1988 (L'Estel; 8). ISBN 8475022324.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Cocodril

El cocodril o crocodil és un rèptil gran semiaquàtic, de la família Crocodylidae. El terme cocodril també s'utilitza per a denominar tots els membres de l'ordre Crocodilia, que inclou tots els cocodrils, al·ligàtors i caimans, així com els gavials.

## Citacions

* Lo riu d'Egipte allarga com cocodril sa boca.
       L'Atlàntida, cant VII, 1886. — Jacint Verdaguer

## Dites

* Fins que no siguis a l'altra riba no et riguis del cocodril.

## Frases fetes

* Llàgrimes de cocodril.
          Les de pena fingida

## Referències

* ↑ Verdaguer, 2013, p. 190.
* ↑ Roca, Ma Carme; Montse Ballarín. Tambors de vidre. Barcelona: EDEBE, 2006. ISBN 9788423680139.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Llàgrima». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Verdaguer, Jacint. L'Atlàntida. Barcelona: Verdaguer Edicions, 2013. ISBN 8494165615.
# Coixí

Un coixí és un sac de tela, cuir, etc, rectangular, rodó, etc, cosit per tots costats, ple de llana, ploma, crin, escuma de niló o altra matèria filamentosa i elàstica, per a recolzar-hi el cap, repenjar-hi l'esquena, els braços, posar sota els peus

## Citacions

* Abans de dir que sí, pregunta-ho al coixí.
* El vi vol coixí.
* Monja de Sant Agustí, dos caps en un coixí.

## Frases fetes

* Fer coixí una cosa.
          Estar interposada entre un suport i allò que hi recolza.
* Haver-hi un bon coixí d'una cosa.
          Haver-n’hi un bon tou.

## Referències

* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 «coixí». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Barcelona : Institut d'Estudis Catalans. [Consulta: 30 de juny de 2014]
* Cinc mil refranys catalans i frases fetes, populars. Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 84-7304-008-2.
# Coco Chanel

Gabrielle Bonheur Chanel, més coneguda com a Coco Chanel (Saumur, País del Loira, 19 d'agost de 1883 — París, 10 de gener de 1971) fou una modista francesa.

## Citacions

* Als trenta anys, una dona ha d'escollir entre el seu cul i la seva cara.
    (en francès) A trente ans, une femme doit choisir entre son derrière et son visage.
* El luxe no és pas el contrari de la pobresa sinó de la vulgaritat.
    (en francès) Le luxe, ce n'est pas le contraire de la pauvreté mais celui de la vulgarité.
* L'elegància no consisteix a posar-se un vestit nou.
    (en francès) Elegance ne consiste pas à mettre une nouvelle robe.
* La moda passa de moda, l'estil mai.
    (en francès) La mode se démode, le style jamais.
* Una dona sense perfum és una dona sense futur.
    (en francès) Une femme sans parfum est une femme sans avenir.
* Una noia ha de ser dues coses: elegant i fabulosa.
    (en francès) Une fille doit être deux choses: chic et fabuleuse.

## Referències

* 1 2 3 «Coco Chanel a dit...». Paris: Evene, cop. 1999. Arxivat de l'original el 1371880536. [Consulta: 30 març 2013].
* 1 2 «Mademoiselle Coco Speaks». Vogue. Condé Nast Digital, cop. 2013. Arxivat de l'original el 1364413818. [Consulta: 30 març 2013].
* ↑ Bejerano, Carmen. «Coco Chanel dixit». Elle. Madrid: Hearst Magazines, 17-08-2012. Arxivat de l'original el 1345389270. [Consulta: 30 març 2013].
# Girona

Girona és una ciutat del nord-est de Catalunya, capital de la comarca del Gironès i de la província de Girona, a la confluència de quatre rius (el Ter, l'Onyar, el Güell i el Galligants).

## Citacions

* Girona té un mal clima, sobretot a l'hivern, que dura sis mesos llargs: clima humit i fresc en què tan malament s'està al carrer com a casa.
       Memòries (1876-1936). — Francesc Cambó
          Relat de la seva experiència d'estudiant de batxillerat a Girona

## Dites populars

* A Llambilles pengen guilles, a Campllong tatxen melons, a Caçà són cassanelles i a Girona budellers.
* Girona té mala entrada i mala sortida.
* Hereu de Girona, o baix o camatort.
* El mercat de Girona l'un dia ho ven i l'altre dia ho dóna.
* Ni pedra rodona ni dona de Girona.
* La terra de l'Empordà és prop Girona, el port de Salou vora Tarragona, el Ter prop de Vic, el Tordera vora Hostalric i l'Ebre a Tortosa.
* Per morts Girona, per bateigs Barcelona i per casaments Montserrat.

### Campdorà

Campdorà és un poble del municipi català de Girona. Fins a l'any 1975, any en què passà a formar part de Girona, fou un agregat del municipi de Celrà.
* A Campdorà, a robar o a captar.
* A Campdorà són de mala raça.

## Frases fetes i locucions

* Anar a ca'n Girona.
          Trabucar anant en carruatge (Barcelona). Es un joc de paraules a base del radical gir-, relacionant Girona amb girar.
             Trabucar anant en carruatge

## Referències

* ↑ «Francesc Cambó Batlle». El Punt Avui. Barcelona: Grup Hermes, 22-10-2009. Arxivat de l'original el 1372166969. [Consulta: 6 març 2012].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.
* ↑ Viladot-Puig, 2003.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Girona». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Girona - Lloc web oficial
# Gisèle Rabesahala

Gisèle Rabesahala (Avaradrano, Madagascar, 1929 — 2011) fou una política i activista per a la independència del seu país, els drets humans i la llibertat dels pobles. Fou la primera dona al seu país en assolir una posició ministerial en el govern.

## Citacions

* Si no sabem d'on venim, no sabem on anem.
       A Portrait d'insurgés de Madagascar, 1947.
* Vaig promoure la idea que pel desenvolupament de la societat n'hi hauria prou en transformar la situació de les dones [...] Em vaig adonar que era un greu error, i que el punt de partida pel desenvolupament de les dones era la seva educació.
       2005.
* Tu i jo, tots nosaltres, tenim un sol objectiu: la pàtria.
       Al seu llibre autobiogràfic Ho tonga anie ny Fahafahana (en malgaix), 2006.
* Prefereixo servir al meu país, en lloc d'una sola persona.
    (en francès) Je préfère servir mon pays, plutôt qu'une seule personne.
          Resposta a un periodista quan li preguntà el motiu de no haver-se casat mai.

## Referències

* 1 2 3 «Quotations Gisèle Rabesahala». Women in African History. UNESCO. [Consulta: 22 abril 2017].$^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ «La grandeur d'une dame : Gisèle Rabesahala». Témoignages, (12-05-2016) [Consulta: 22 abril 2017].
* ↑ «Portrait – Gisèle Rabesahala : La liberté et les droits humains, son combat de toute une vie». Midi Madagasikara, (09-05-2014) [Consulta: 22 abril 2017].

## Enllaços externs

* Gisèle Rabesahala al lloc web de la UNESCO