OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# La Selva del Camp

La Selva del Camp és una vila i municipi de la comarca del Baix Camp.

## Dites populars

* A Alcover són bovers, a la Selva apotecaris, a Villalonga bona gent i al Morell estrafolaris.
* A l'ermita de Paretdelgada la Mare de Déu hi tinc, les roses de quatre en quatre i els clavells de cinc en cinc.
* A la Selva, els tupiners, de la terra fan diners.
* A la Selva fan tupins, a les Borges ganivets, a Riudoms en braguen cànem i a Vila-seca xiulets.
* A la Selva són bisers, que venen els bisos a càrregues.
* A Vilaverd toquen l'arpa, a la Riba, paperers; a Alcover toquen la flauta i a la Selva, tupiners.
* A la Selva, tupins i plats fins.
    (var.) A la Selva, pantanos, mistaires i jueus.
* Des de la Selva a Sant Pere una hora entera; el mateix camí al revés un quart només.
* Si vius a la Muralla tindràs sana la canalla.
* Per ser bona selvatana cal que ballis la sardana.
* Qui a la Selva té un ral fins Quaresma li és Nadal.
* Qui té terra a l'Albiol veu sortir i pondre el sol.
* Qui té terra al Garramell quan arriba ja és mig vell.
* Un bon selvatà a Paretdelgada ha d'anar.

## Referències

* ↑ Pares i Puntas, 1999.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 Recull de folklore selvatà (I : La Selva del Camp : 1981), 1981.
* ↑ Amades, Joan «Refranys geogràfica». Butlletí del Centre Excursionista de Catalunya, Vol. 47, núm. 507, (desembre 1937), pàg. 187-194 [Consulta: 8 març 2014].
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Recull de folklore selvatà (I : La Selva del Camp : 1981). La Selva, popular i tradicional. La Selva del Camp: [s.n.], 1981.

## Enllaços externs

* Portal de l'Ajuntament de la Selva del Camp
# La Seu d'Urgell

La Seu d'Urgell (antigament Urgell o Ciutat d'Urgell) és una ciutat situada al Pirineu català, capital de la comarca de l'Alt Urgell, a la Província de Lleida.

## Dites populars

* A la cadireta de la Seu, qui se n'alça no s'hi aseu.
* Com el pet d'en Romeu, que va fer trontollar la Seu.
* Darrera la Seu, s'hi amaga el diable.

## Referències

* 1 2 3 Parés i Puntás, 1999, p. 475-524.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# La Riera de Gaià

La Riera de Gaià és un municipi català de la comarca del Tarragonès.

## Dites populars

* A la Riera, cadascú de sa manera.
* A Tamarit tit-tit, a Ferran tam-tam, a Altafulla gent de bulla i a la Riera no tant, a Ardenya morenetes i al Catllar la flor del Camp.
* Les dones de la Riera diuen que no els agrada el vi, però a darrera la porta se'l beuen amb un tupí.
* Les dones de la Riera tenen el pit al davant i el cul al darrera; i al revés les de Ferran, que tenen el cul al darrera i el pit al davant.
* Santa Margarida, patrona de la Riera, Santa Creu de Salomó i Sant Miquel de Vespella.

## Referències

* 1 2 3 4 Marrugat Cuyàs, Ramon «El parlar del Penedès i Torredembarra». Recull de treballs, Núm. 15, (2014), pàg. 311–346. ISSN: 2385-4618 [Consulta: 29 març 2017].
* ↑ Amades, 2001, p. 64.

## Enllaços externs

* La Riera de Gaià - Lloc web oficial
# La Romana

La Romana és un municipi del País Valencià situat en la comarca del Vinalopó Mitjà.

## Dites populars

* A la Romana, la que no és puta és marrana.

## Referències

* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor. «Paremiologia tòpica». L'autor, cop. 2010-. [Consulta: 6 octubre 2024].

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de la Romana - Lloc web oficial
# La Salzadella

La Salzadella, o Salzedella, és un municipi i vila del País Valencià situada a la comarca del Baix Maestrat.

## Dites populars

* A Càlig són lleganyosos, i a Cervera són garruts, a Binicarló, rabiosos, i a Salzadella, llanuts.
* Binicarló i Vinaròs, Càlig i la Salzedella; per a vore xiques guapes no hi ha poble com Morella.

## Referències

* 1 2 Sanchis Guarner, 1983, p. 101, Vol. I. Sector septentrional.

## Bibliografia

* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* La Salzadella - Lloc web oficial
# La Serratella

La Serratella és un municipi del País Valencià a la comarca de la Plana Alta.

## Dites tòpiques

* A Catí tots són peraires; a Traiguera, canterers; a la Serratella, lladres i a Albocàsser, malfeiners.

## Referències

* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor. «Paremiologia tòpica». L'autor, cop. 2010-. [Consulta: 23 setembre 2024].

## Enllaços externs

* Ajuntament de La Serratella - Lloc web oficial
# La Seu

* Aquesta és una pàgina de desambiguació. És una pàgina que us adreça cap a pàgines amb el mateix nom. Si un enllaç intern us ha dut fins ací, podeu tornar enrere per arreglar-lo i fer-lo enllaçar a la pàgina més adient.
La Seu té aquests significats:
* La Seu d'Urgell, municipi català i capital de la comarca de l'Alt Urgell.
* Catedral de Barcelona, referida històricament com La Seu de Barcelona.
# Heròdot

Heròdot (en grec antic: Ἡρόδοτος Ἁλικαρνᾱσσεύς) (Halicarnàs, c.484 aC – Thuris, c.425 aC) fou un historiador grec.

## Citacions
### Històries

Llibre I
* Ningú és tan idiota com per desitjar la guerra i no la pau, perquè en la pau els fills enterren els seus pares i en la guerra els pares enterren els seus fills.
    (en grec) οὐδεὶς γὰρ οὕτω ἀνόητος ἐστὶ ὅστις πόλεμον πρὸ εἰρήνης αἱρέεται: ἐν μὲν γὰρ τῇ οἱ παῖδες τοὺς πατέρας θάπτουσι, ἐν δὲ τῷ οἱ πατέρες τοὺς παῖδας.
       Història. Cap. 87.
Llibre III
* Millor ser envejat que ser compadit.
    (en grec) σὺ δὲ μαθὼν ὅσῳ φθονέεσθαι κρέσσον ἐστὶ ἢ οἰκτείρεσθαι.
       Història. Cap. 52.
Llibre VII
* La vida és una cosa tan miserable que la mort es converteix en el refugi més desitjat dels homes.
    (en grec) οὕτω ὁ μὲν θάνατος μοχθηρῆς ἐούσης τῆς ζόης καταφυγὴ αἱρετωτάτη τῷ ἀνθρώπῳ γέγονε.
       Història. Cap. 46.
* Les circumstàncies governen els homes, els homes no governen les circumstàncies.
    (en grec) μάθε ὅτι αἱ συμφοραὶ τῶν ἀνθρώπων ἄρχουσι καὶ οὐκὶ ὥνθρωποι τῶν συμφορέων.
       Història. Cap. 49.
* És la meva obligació dir el que m'han dit, però en cap cas creure-m'ho.
    (en grec) ἐγὼ δὲ ὀφείλω λέγειν τὰ λεγόμενα, πείθεσθαί γε μὲν οὐ παντάπασι ὀφείλω, καί μοι τοῦτο τὸ ἔπος ἐχέτω ἐς πάντα λόγον.
       Història. Cap. 152.

## Referències

* 1 2 3 Heròdot; Godley, A.D. (ed.). «The Histories». Perseus Digital Library. Medford, MA: Tufts University., 2012. [Consulta: 28 desembre 2013].
* 1 2 Harbottle, Thomas Benfield. Dictionary of Quotations (Classical). London: Swan Sonnenschein & Co, 1897.
# Hesíode

Hesíode (Hesiodus en llatí, Ἡσίοδος en grec clàssic) (Ascra a Beòcia, s. VIII-VII aC) fou un dels escriptors més notables de la primera literatura grega, famós per haver transcrit alguns dels mites més coneguts de la seva època.

## Citacions
### Treballs i dies

* No pas sempre serà estiu.
    (en llatí) Non semper erit aestas.
       Treballs i dies § 503.
* No col·loquis els recursos en una sola nau.
    (en llatí) Ne uni naui facultates.
       Treballs i dies § 689.
* No siguis amic ni de molts ni de ningú.
    (en llatí) Neque nulli sis amicus neque multis.
       Treballs i dies. § 715.
* Quan construeixis una casa, no la deixis inacabada.
    (en llatí) Domum cum facis, ne relinquas impolitam.
       Treballs i dies. § 746.
* Cap dia no és completament dolent.
    (en llatí) Nullus dies omnino malus.
       Treballs i dies § 813.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Erasme de Rotterdam, 2018.

## Bibliografia

* Erasme de Rotterdam. No puc no parlar. Girona: Edicions de la ela geminada, 2018. ISBN 9788494856129.
# Heràclit

Heràclit (?, ~544 aC — ?, ~483 aC) fou un filòsof presocràtic grec.

## Citacions

* La guerra és el pare de totes les coses.
    (en grec antic) Πόλεμος πάντων μὲν πατήρ ἐστι πάντων δὲ βασιλεύς

## Referències

* ↑ «Heràclit». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 8 març 2013].
# Hildegarda de Bingen

Hildegarda de Bingen o Santa Hildegarda de Bingen (en alemanys: Hildegard von Bingen, Bermersheim, Alemanya, 1098 - Bingen am Rhein, 17 de setembre de 1179) fou abadessa benedictina, científica, escriptora, il·luminadora, mística i compositora. És la primera persona al món de qui es conserva música escrita.

## Citacions

* I per això existeix la suprema benedicció en forma femenina.
    (en llatí) Et ideo est summa benedictio in feminea forma.
       escrit al Monestir de Rupertsberg, a Bingen am Rhein; manuscrit a Dendermonde (Flandes), Sint-Pieters-en Paulusabdij (Abadia de Sants Pere i Pau), ms. 9, codi B-DEa 9, ca. 1175.

## Referències

* ↑ «Humanitats en femení: Grans dones de la cultura universal». Micromégas. UPF, 12-07-2021. [Consulta: 16 octubre 2022].
* ↑ «Quia ergo femina mortem instruxit» (en anglès, cites en llatí). Cantus Manuscript Database, Social Sciences and Humanities Research Council of Canada, i altres del Canadà. [Consulta: 16 octubre 2022].
# Hirohito

L'Emperador Shōwa (昭和天皇 Shōwa-tennō, Tòquio, 29 d'abril de 1901 – Tòquio, 7 de gener de 1989) fou el 124è emperador del Japó, des del 25 de desembre de 1926 fins a la seva mort. Més conegut internacional amb el seu nom personal, Hirohito.

## Citacions
### Gyokuon-hōsō (1945)

Gyokuon-hōsō (玉音放送) és el discurs de l'Emperador Hirohito on anuncià per ràdio la rendició del Japó a la Segona Guerra Mundial el 15 d'agost de 1945:
* Després de reflexionar profundament sobre la situació general del món i les condicions actuals del Nostre Imperi, Hem decidit adoptar una solució a la situació actual, recorrent a una mesura extraordinària.
* Hem ordenat al nostre govern que comuniqui als governs dels Estat Units, Gran Bretanya, Xina i la Unió Soviètica que el Nostre Imperi accepta els termes de la seva Declaració Conjunta.
* Vam declarar la guerra als Estats Units i a la Gran Gretanya amb el Nostre desig sincer de garantir l'autopreservació del Japó i l'estabilització d'Àsia Oriental, lluny de la Nostra intenció d'interferir contra la sobirania d'altres nacions o emprendre una expansió territorial.
* La situació de la guerra no s'ha desenvolupat necessàriament als interessos del Japó, mentre que la situació general del món s'han tornat en contra dels nostres interessos.
* L'enemic ha començat a utilitzar una nova i cruel bomba, la qual el seu poder de destrucció és, de fet, incalculable, matant moltes vides innocents. Si Nosaltres continuem lluitant no només portaria al col·lapse final i l'aniquilació de la nació Japonesa, sinó que també portaria l'extinció total de la civilització.
* Les dificultats i sofriments que la Nostra nació haurà de suportar d'ara endavant seran certament grans. Som plenament conscients dels sentiments més íntims de tots vosaltres, els nostres súbdits. No obstant això, d'acord als dictats del temps i el destí Hem resolt obrir un camí cap a una pau duradora per a totes les generacions, suportant l'insuportable i patir l'insofrible.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Text of Hirohito's Radio Rescript». The New York Times, 15-08-1945. [Consulta: 9 novembre 2016].
* 1 2 3 4 5 6 «昭和天皇、終戦の玉音放送｜NHK 戦争証言アーカイブス» (en japonès). NHK戦争証言アーカイブス. NHK (Japan Broadcasting Corporation) [Consulta: 9 novembre 2016].

## Enllaços externs

* Emperor Showa and Empress Kojun (anglès)
# Himne nacional

Un himne nacional és una composició musical que sol relatar de forma patriòtica diferents fets de la història, costums i tradicions d'un país o nació. Un himne nacional és adoptat de forma oficial per un govern perquè serveixi per representar la nació en actes nacionals i internacionals de diferent caire.

## Citacions
### Andorra

* El gran Carlemany, mon Pare, dels alarbs em deslliurà, i del cel vida em donà, de Meritxell la gran Mare.
       El Gran Carlemany.

### Catalunya

* Catalunya triomfant, tornarà a ser rica i plena. Endarrere aquesta gent tan ufana i tan superba. Bon cop de falç! Bon cop de falç, Defensors de la terra! Bon cop de falç!
       Els Segadors.

### Estats Units d'Amèrica

* Oh, digueu-me, podeu veure a la primera llum de l'aurora allò que amb orgull vam saludar a l'últim centelleig del crepuscle? les amples bandes i brillants estrelles de la qual, en la fera lluita sobre les muralles contemplem onejant amb galania? I la resplendor vermella dels coets i les bombes esclatant a l'aire van donar proves a la nit que la nostra bandera encara hi era Oh, digueu-me, encara oneja la bandera de les estrelles centellejants sobre la terra dels lliures i la llar dels valents?
    (en anglès) O say can you see, by the dawn’s early light, / What so proudly we hail’d at the twilight’s last gleaming, / Whose broad stripes and bright stars through the perilous fight / O’er the ramparts we watch’d were so gallantly streaming? / And the rocket’s red glare, the bombs bursting in air, / Gave proof through the night that our flag was still there, / O say does that star-spangled banner yet wave / O’er the land of the free and the home of the brave?
       The Star-Spangled Banner.

## Referències

* ↑ «Cent anys de l'himne andorrà». El Periòdic d'Andorra, 06-09-2014. Arxivat de l'original el 1565858530. [Consulta: 15 agost 2019].
* ↑ «Himne nacional». Generalitat de Catalunya. Arxivat de l'original el 1548309312. [Consulta: 15 agost 2019].
* ↑ «The Star-Spangled Banner - Lyrics». Smithsonian. Arxivat de l'original el 1566062943. [Consulta: 15 agost 2019].
# Hiromi Kawakami

Hiromi Kawakami (川上 弘美) (Tòquio, 1 d'abril de 1958) és una escriptora japonesa.

## Citacions
### El Cel és blau, la terra blanca (2001)

Recull de citacions del llibre El Cel és blau, la terra blanca (Sensei no kaban) publicat l'any 2001:
    Pàgina principal: El Cel és blau, la terra blanca
* El matrimoni és així: els petits disgustos es van acumulant fins que acaben provocant una discussió en el moment més inesperat, de la mateixa manera que una petita onada pot desencadenar un tsunami a l'altra banda de l'oceà.
       Buscant bolets (II).
* El karma no és el destí, sinó la reencarnació de les ànimes.
       La migració de les ànimes. — Mestre
* El karma és una connexió amb les nostres vides anteriors.
       La migració de les ànimes. — Mestre
* Els professors són uns defensors aferrissats del civisme públic.
       Cirerers florits (II). — Takashi
* Encara que sembli mentida, els borratxos som criatures molt casolanes.
       Marea baixa. Un somni. — Mestre
* L'amor consisteix en això —insistia la vella—. Quan tens un gran amor l'has de cuidar com si fos una planta. L'has d'adobar i protegir-lo de la neu, és molt important que el tractis amb cura. Però si l'amor és petit, deixa'l pansir fins que es mori.
       Marea baixa. Un somni.
* El cos humà gira al voltant de tres eixos: les glàndules, les vísceres i els òrgans genitals.
       El maletí del mestre.
* Les glándules lacrimals dels vells són més sensibles.
       El maletí del mestre. — Mestre

### Vides fràgils, nits fosques (2006)

Recull de citacions del llibre Vides fràgils, nit fosques (Yoru no koen) publicat l'any 2006:
* Si els dos membres d'una parella valoren el sexe de manera radicalment oposada, la relació trontollarà des del principi.
       Cap. 2. Yukio, al cim del turó..

### Amors imperfectes (2006)

    Pàgina principal: Amors imperfectes

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 Kawakami, Hiromi. El Cel és blau, la terra blanca : una història d'amor. Barcelona: Quaderns Crema, 2009 (Biblioteca mínima; 177). ISBN 9788477274735.
* ↑ Kawakami, Hiromi. Vides fràgils, nits fosques. Barcelona: Quaderns Crema, 2015 (Biblioteca mínima; 220). ISBN 9788477275671.
# Canet lo Roig

Canet lo Roig és un municipi del País Valencià de la comarca del Baix Maestrat.

## Dites populars

* A Canet, bé s'hi està, si s'hi està poquet.
* A Borriol caguen al vol, i a Canet de la merda fan paret.
* A Canet de la merda en fan paret, dels cagallons, cabirons, i de les caguerades, pasterades.
* A Canet lo Roig, raboses.
* A Canet, com a tot indret, no hi ha un pam de net.
* A poquet a poquet, s'arriba a Canet.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 22 setembre 2024].
* ↑ Sanchis Guarner, Manuel «Locucions tòpiques valencianes» (PDF). Bolletí del diccionari de la llengua catalana: revista de lingüística, folklore i literatura, Vol. XVIII, Núm. 1-3, (gener-juny 1936) [Consulta: 25 març 2017].

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Canet lo Roig - Lloc web oficial
# Cansalader

Un cansalader és la persona que ven porc fresc o productes derivats d'aquest en format de salsitxes, botifarres i d'altres.

## Endevinalles

* Quin és l'ofici que sempre cansa una lletra?

## Referències

* ↑ Salvà, 1983.
* ↑ Amades, 1982.

## Bibliografia

* Salvà, Francesc. Recull d'endevinalles. Barcelona: Salvatella, 1983 (Una mica de tot).
* Amades, Joan. Folklore de Catalunya. Vol. 2. Cançoner, cançons, refranys, endevinalles. 3a edició. Barcelona: Selecta, 1982. ISBN 84-298-0452-8.
# Canet de Rosselló

Canet de Rosselló, tradicionalment Canet (oficialment i en francès Canet-en-Roussillon) és una vila i municipi del Rosselló i comuna francesa dels Pirineus Orientals.

## Corrandes

* Les minyones de Canet, / diuen que tenen el cul net, / l'altre dia en vaig veure una, / que s'hi feia amb un rasclet!(català arcaic)
       Les minyones de Tuhir.

## Referències

* ↑ Gual, 1973, p. 44.

## Bibliografia

* Gual, Raymond «Chansons Populaires Catalanes (2a sèrie)». Terra Nostra, 9, (1973).

## Enllaços externs

* la mairie de Canet - Lloc web oficial
# Cansalada

La cansalada, també anomenada xulla, xuia o bacó si és fumada, és el producte gras del porc situat entre la pell i la carn.

## Dites populars

* Aleluia, aleluia: qui no mata porc, no menja xuia.
* A l'hort hi ha la cansalada, no hi deixis anar la criada.
          Ha de ser la mestressa qui gestioni els béns.
* Botifarra, cansalada i ous fregits fa perdre la vista als marits.
    (var.) Cansalada i ous fregits lleven la vista al marits.
* D'arròs, cansalada i pa, en Josep us en vendrà.
* En Llíria són uns fartons que es mengen la cansalada, i en Benaguasil, la cotna, perquè és gent desfargalada.
* En Montitxelvo s'acabarà la cansalada, però els porcs no.
* Mentres venguen la cansalada a trossos, no cal matar porc.
* Quan toquen al·leluia ja es pot menjar xulla.
* Un pa a la post i cansalada al resbot.

## Frases fetes i locucions

* Suar la cansalada.
          suar molt, fer grans esforços per assolir quelcom.
* La cansalada no és de pollastre.
          Hi ha assumptes més importants del que semblen en un primer moment.
* Ser com sa xuia de verro.
          Tenir mal genir, ser difícil de suportar.

## Referències

* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «xulla». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 4 5 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «cansalada». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 11 octubre 2024].
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 25, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 198, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Amades, 1982, p. 821.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any (en català). Vol. II. Les carnestoltes. La quaresma. Setmana Santa. El Cicle Pasqual. Barcelona: Salvat, 1989. ISBN 8434536730.
* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.
# Cantallops

Cantallops és un municipi de l'Alt Empordà.

## Dites populars

* A Cantallops porten esclops.

## Referències

* ↑ Parés, 1999, p. 480.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Canigó

El Canigó és una muntanya del Pirineu, situada entre les comarques nord-catalanes del Conflent, el Rosselló i el Vallespir. Ha esdevingut símbol de la personalitat catalana de les comarques pirinenques.

## Citacions

* A Sant Martí del Canigó la veu ressona que us esglaia. Diu: Catalunya!
       Les gorges, 26 d'agost de 1923. — Joan Salvat-Papasseit

## Dites populars

* L'arc de Sant Martí al Canigó, pluja al Rosselló.
* L'arc de sant Martí al Canigó, any d'abundor.
* Boires al Canigó, pluja al Rosselló.
    (var.) Broma baixa al Canigó, tramuntana al Rosselló.
* Quan Canigó fuma, senyal de pluja.

## Corrandes

* Ay! Adéu, Pont de Céret / Estas fet tot d'una arcada; / De la Mar á Canigó / No te veus qu'una vegada.(català arcaic)

## Referències

* ↑ Salvat-Papasseit, 1983, p. LII.
* 1 2 3 Amades i Gelats, Joan. El Pirineu: tradicions i llegendes. Barcelona: La Llumenera, 1949, p. 54 [Consulta: 30 agost 2014].
* 1 2 «Canigó (el —) (el Canigou en grafia mistraliana)». ParemioRom : Paremiologia romànica: refranys meteorològics i territori. Barcelona: Departament de Filologia Romànica, Universitat de Barcelona, 2011. [Consulta: 6 setembre 2014].
* ↑ Vidal, 1885, p. 10.

## Bibliografia

* Salvat-Papasseit, Joan. El poema de la rosa als llavis. Barcelona: Editorial Ariel, 1983. ISBN 84-344-7509-X.
* Vidal, Pierre. Cansoner catala de Rosselló y de Cerdanya (en català). Vol. I. Corrandes. Perpignan: Imprimerie-Librairie A. Julia, 1885.
# Canya de pescar

Canya de pescar és un aparell que s'usa per a pescar. Originàriament el seu cos era de components naturals, principalment qualsevol mena de bastó llenyós com una branca d'arbre o una canya.

## Endevinalles

* Sóc prima i alta, dono per menjar; els nusos que tinc no estrenyen mai, sovint em veig a dins la mar.
* Som prima i alta, don que menjar, els nus que tenc no estrenyen mai; sovint me veig a dins la mar.

## Referències

* ↑ Bassols, 1994.
* ↑ Amades, 1982.
* ↑ Salvà, 1983.

## Bibliografia

* Bassols, Maria Margarida. Endevinaller. València: Tres i Quatre, 1994 (L'Estel). ISBN 978-84-7502-376-2.
* Castellví, Joan. Cinc-centes endevinalles / recollides, traduïdes, originals i versificades per Joan Castellví Cerdà (en català). 3a edició. Barcelona: Eler, 1956.
* Salvà, Francesc. Recull d'endevinalles. Barcelona: Salvatella, 1983 (Una mica de tot).
# Laibach

Laibach és un grup eslovè de música experimental, fortament associat a la música industrial, marcial i neoclàssica

## Citacions

* Avui en dia el sistema mateix ens obliga a identificar-nos amb ell. El sistema capitalista és un sistema opressor i obliga a tothom a formar part d'aquest.
    (en anglès) Nowadays the system itself is forcing us to identify ourselves with it; the capitalist system is an oppressing system and does force everybody to be part of it.
       Radio Web Macba, 2011.
* El totalitarisme sempre està present.
    (en anglès) Totalitarianism is always present.
       Radio Web Macba, 2011.
* El context és més important que el text.
    (en anglès) More important than the text itself is the context.
       Radio Web Macba, 2011.
* La fuga de J.S.Bach "Kunst der fuge" no va ser escrita per un instrument, sinó com un llenguatge matemàtic, i és aplicable com a llenguatge informàtic.
    (en anglès) J.S.Bach's 'Kunst der fuge' wasn't written for an instrument but as a mathematical language, applicable at a computer's language.
       Radio Web Macba, 2011.

## Referències

* 1 2 3 4 «Laibach. Càpsula». Ràdio Web MACBA Museu d'Art Contemporani de Barcelona, (2011) [Consulta: 1547512010].