OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Vilamalla

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
Vilamalla és una localitat i municipi català de la comarca de l'Alt Empordà.

## Dites populars

* Al poble de Vilamalla, l'alcaldessa et fa una palla.
* Vilamalla, poca gent y gran canalla.

## Referències

* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 24 setembre 2024].
* ↑ Vila i Medinyà, 2010, p. 481-495.

## Bibliografia

* Vila i Medinyà, Pep «Un recull de modismes empordanesos recollits pel folklorista reusenc Cels Gomis Mestres (Figueres, 1883)». Annals de l'Institut d'Estudis Empordanesos, 41, (2010), pàg. 481-495. DOI: 10.2436/20.8010.01.46.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Vilamalla - Lloc web oficial
# Sean Connery

Sir Thomas Sean Connery (Fountainbridge, 25 d'agost de 1930 – Lyford Cay, 31 d'octubre de 2020) va ser un actor i productor de cinema escocès.

## Citacions

* Segons la meva opinió, per arribar a qualsevol lloc a la vida has de ser antisocial. En cas contrari, acabaràs essent devorat.
    (en anglès) My view is that to get anywhere in life you have to be anti-social. Otherwise you'll end up being devoured.
* Una bufetada està justificada si totes les altres alternatives fallen i hi ha hagut bastants avisos. Si una dona és una malparida, histèrica o capquadrada, llavors li ho donaria.
    (en anglès) An open-handed slap is justified, if all other alternatives fail and there has been plenty of warning. If a woman is a bitch, or hysterical, or bloody-minded continually, then I'd do it
       Playboy, 1965.
* L'atracció sexual es difícil de definir. I quan ho intentes, es torna encara menys clar.
    (en anglès) Sex appeal is difficult to define. And when you try, it becomes even less clear.
       Revista Magazine, 1989.
* Quan un plató de cinema és harmoniós.. és com un microcosmos d'una societat molt bona.
    (en anglès) When a film set is harmonious... it's like a microcosm of a really good society.
       Revista The Lucas Film Fan Club, 1989.
* Els llibres, la lectura poden canviar la vida d'algú. Jo sóc la prova evident.
    (en anglès) But it's the books, the reading, that can change one's life. I'm the living evidence.
       The Houston Chronicle, 1992.
* En aquests dies prefereixo el meu suc de taronja agitat, no regirat.
    (en anglès) These days I like my orange juice shaken, not stirred.
       Vanity Fair, 1999.
* Com a escocès i com a algú que ha estimat durant tota la seva vida tan Escòcia com les arts, crec que l'oportunitat de la independència és massa bona per perdre-la. En poques paraules, no hi ha cap acte més creatiu que el de crear una nació.
    (en anglès) As a Scot and as someone with a lifelong love for both Scotland and the arts, I believe the opportunity of independence is too good to miss. Simply put — there is no more creative act than creating a new nation.
       The New Statesman, ca. 2014.

## Referències

* ↑ «Obituary: Sir Sean Connery» (en anglès). BBC News, 01-11-2020. [Consulta: 2 novembre 2020].
* ↑ Dent, Georgie. «The uncomfortable truth about Sean Connery». Women's Agenda, 01-11-2020. [Consulta: 2 novembre 2020].
* 1 2 3 Ringler, 2000.
* 1 2 Harmetz, Aljean. «Sean Connery, Who Embodied James Bond and More, Dies at 90». The New York Times, 31-10-2020. [Consulta: 2 novembre 2020].

## Bibliografia

* Ringler, Stephen M. A dictionary of cinema quotations from filmmakers and critics. Jefferson, N.C.: McFarland, 2000. ISBN 9780786408498.
# Sedaví

Sedaví és un municipi valencià de la comarca de l'Horta Sud.

## Dites populars

* De Sedaví, ni dona ni rossí, ni res que siga d'allí.

## Referències

* ↑ Santi Cortés, 2006, p. 109, "Joan Fuster, crític de l'obra sanchisguarneriana".

## Bibliografia

* Simbor, Vicent (editor). Joan Fuster : relacions personals, relacions literàries : III Jornada "Joan Fuster" (Sueca, 10 de novembre de 2005). València: Universitat de València, 2006 (Cátedra Joan Fuster ; 3). ISBN 9788437065519.
# Sedàs

Un garbell, crivell o sedàs i cernedor(a) o passador(a) és un estri destinat a separar materials segons la seva grandària.

## Dites populars

* Any de poc pa, garbell espès i sedàs clar.(Mall.)
    (var.) Any de carestia, garbell espès i sedàs de clarina.(Santanyí)
    (var.) Sedàs clar i garbell espès, fa ric pagès.(Men.)

## Endevinalles

* Deu l'aguanten i ell pixa. Per molt que l'aguantin, no el faran pixar dret.
* El trínxol trinxolava, sense cames caminava i treia sa pols pes cul.
* La mare em fa venir que em deixeu el tiroroi per poder tiroronar, que demà us el tornarà.
    (var.) La mare em fa venir, que em deixeu el tricotí per a tricotar, que demà us el tornarà.
* Neix al bosc, creix al bosc i canta a casa.
* Quan és que un home té més forats sota la panxa?
          també se'n diu del picador.
* Què és una cosa que l'aguanten deu i encara pixa fort?

## Frases fetes i locucions

* Ésser com un sedàs.
          Ésser una tela massa clara.
* Estar com una tela de sedàs.
          Estar com una roba molt gastada o molt vella.
* Fer anar lo sedàs.(Vimbodí)
          Dedicar-se a la bruixeria.
* No cerndre de son sedàs.(Bal.)
          No tenir serenitat per causa d'una emoció forta.
* Una cara com un sedàs.
          Tenir una cara molt grossa.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «sedàs». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Escoles Nacionals de Sant Josep, 1985.
* 1 2 3 4 5 Amades, 1982.
* ↑ Serra i Boldú, 1922.
* ↑ Llibre Endevinalles, 1925.
* ↑ Bassols, 1994.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Folklore de Catalunya. Vol. 2. Cançoner, cançons, refranys, endevinalles. 3a edició. Barcelona: Selecta, 1982. ISBN 84-298-0452-8.
* Bassols, Maria Margarida. Endevinaller. València: Tres i Quatre, 1994 (L'Estel). ISBN 978-84-7502-376-2.
* Escoles Nacionals de Sant Josep. Endevinetes (en català). 1a edició. Eivissa: IEE, 1985 (Col·lecció "Nit de Sant Joan").
* El Llibre de les endevinalles : col·lecció selecta de velles i noves endevinalles versificades : pròpies per a passar una bella estona (en català). Barcelona: Salvador Bonavía, 1925 (Biblioteca Bonavia ; 14, 19).
* Serra i Boldú, Valeri. Enigmística popular: endevinalles i altres jocs d'esperit. Barcelona: Políglota, 1922 (Minerva. Col·lecció popular dels coneixements indispensables; 36).
# Segarra

La Segarra és una comarca de l'interior de Catalunya, la capital de la qual és Cervera i es troba a l'àmbit funcional territorial de Ponent.

## Dites populars

* De la Segarra i el Penedès vénen salut i diners.
* Quan l'Urgell plora, la Segarra riu.
* De la Segarra a l'Urgell, un clavell.
    (var.) De l'Urgell a la Segarra, una argelaga.
    (var.) Dona de l'Urgell a la Segarra, argelaga; de la Segarra a l'Urgell, un clavell.

## Referències

* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 498.
* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Segarra». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Urgell». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Massana i Mola, 2004, p. 43.

## Bibliografia

* Massana i Mola, Josep M. Diccionari de lleidatanismes. Lleida: Pagès Editors, 2004. ISBN 9788497791632.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Segó

El segó o bren és la capa externa del gra dels cereals que se separa del nucli del gra en la molta. Per tant, és un subproducte del refinament del gra o de la fabricació de la farina de les cereals com ara el blat, ordi, sègol, civada, arròs i mill, entre d'altres.

## Dites populars

* Benafigos té una rata i la farten de segó; calla, calla, Benafigos, que tens molt poca raó.
* Campana de plata, batall de segó.
* Desgraciat del llaurador que no llaura les voreres; el blat li torna porgueres i la farina segó.
* El que guanyaràs amb les faves, ho perdràs amb el segó.
* Entre set sastres i set sabaters no van poder aixecar una saca de segó de terra.
* La tia Maria de Benifaió pastava, fenyia, venia el segó.
* Pastar a casa i comprar el segó.
* Vi agre i pa de segó no fan bon treballador.

## Endevinalles

* De baixant de lo pelut li dareu de lo pelós i un parell de besaculs per vós.
          ase, segó i ous

## Frases fetes i locucions

* Anar a fer el segó als gats.(val.)
          No anar enlloc.
* Arreplegador de segó i escampador de farina.
          Persona que estalvia coses inútils i malgasta les profitoses.
* La carrabina de l'Ambròs era carregada amb segó.
          Es diu de les coses inútils que no serveixen per a res.

## Referències

* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 93, Vol. 2. Sector septentrional.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 12 octubre 2024].
* 1 2 3 Pares i Puntas, 1999, p. 351-373.
* ↑ Pares i Puntas, 1999, p. 428.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 104, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Pares i Puntas, 1999, p. 341.
* ↑ Amades, 1982.
* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «segó». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Pares i Puntas, 1999, p. 545.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Folklore de Catalunya. Vol. 2. Cançoner, cançons, refranys, endevinalles. 3a edició. Barcelona: Selecta, 1982. ISBN 84-298-0452-8.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.
# Segre

El Segre és un riu de Catalunya, afluent de l'Ebre per l'esquerra.

## Dites populars

* Val més un trago de negre que tota l'aigua del Segre
    (var.) val més una gota del negre que tota l'aigua del Segre
          sobre el vi negre, més apreciat que l'aigua

## Referències

* ↑ «Val més un trago de negre que tota l'aigua del Segre». Lo Vistaire, 27 d’octubre 2008. Arxivat de l'original el 1471520769. [Consulta: 30 agost 2018].
* ↑ Amades, Joan. Folklore de Catalunya, vol 2. Selecta, 1974. ISBN 8429804528.
# Xue Susu

Xue Susu (en xinès: 薛素素, també coneguda com Xue Wu, Xuesu, Sunjung entre altres pseudònims; c. 1564 — 1650?) fou una cortesana, pintora, poetessa i reconeguda tiradora d'arc xinesa.

## Citacions

* Dins de les parets de pedra de la ciutat al barri del plaer, Em sento profundament mortificada que el meu talent superin el dels altres, El riu brilla, les aigües clares, les gavines neden en parella, El cel sembla buit, els núvols serens, i les oques salvatges volen en fila.
* El meu vestit brodat pren prestat una mica del matís de l'hibisc, El vi maragda comparteix l'aroma del lotus, Si no compartís els teus sentiments, Com m'atreviria a celebrar amb tu, Mestre He?
* Pler d'aroma és el tast del vi sota la floració Tenyida de blau la porta envoltada de bambú En la solitud miro les gavines que volen pel cel Sense preocupacions i contenta, em sento plenament satisfeta.
* Aquesta preciosa nit penso en tu, preguntant-me si tornaràs La llum solitària brilla sobre meu, projectant una ombra feble M'agafo a un coixí solitari; no hi ha ningú amb qui parlar La llum de la lluna inunda el pati desert; llàgrimes mullen el meu vestit.

## Referències

* 1 2 Hammond, 2008, p. 18.
* ↑ Hammond, 2008, p. 30.
* ↑ Berg, Daria «Cultural Discourse on Xue Susu, A Courtesan in Late Ming China». International Journal of Asian Studies, 6, 2, (2009). DOI: 10.1017/S1479591409000205.

## Bibliografia

* Hammond, Kenneth J.; Stapleton, Kristin. The human tradition in modern China. Lanham, Md.: Rowman & Littlefield, 2008. ISBN 9780742554665.
# Yvonne Vera

Yvonne Vera (Bulawayo, Rhodèsia del Sud, 19 de setembre de 1964 - Toronto, 7 d'abril de 2005) va ser una escriptora zimbabuesa.

## Citacions

* M'agradaria ser recordada com una escriptora que no tenia por de les paraules i que tenia un afecte intens per la seva terra.
    (en anglès) I would love to be remembered as a writer who had no fear for words and who had an intense love for her nation.

### Papallona encesa (1998)

Recull de citacions de la novel·la Papallona encesa (Butterfly Burning en anglès original) publicada l'any 1998.
* Si no hi ha llibertat almenys que hagi ritme.
* Es neix per casualitat i per sort, i es sobreviu per motiu i interès.
* El migdia s'assembla massa a la meitat de les coses, no és un moment útil per a propostes, conclusions i desastres. El migdia és només això, la llum del sol caient per fondre les ombres, i per tant, masses testimonis de cada caiguda.
* Som aquí. Això es diu amb urgència i saviesa. Som aquí. L'aquí i l'ara fan l'afecte.

## Referències

* ↑ «Yvonne Vera Courageous Zimbabwean writer whose books addressed the taboos of her society». The Guardian, (27-04-2005) [Consulta: 22 gener 2019].
* 1 2 3 4 Vera, 2000.

## Bibliografia

* Vera, Yvonne. Papallona encesa. Proa, 2000. ISBN 9788482569925.
# Xixona

Xixona és un municipi del País Valencià, de la comarca de l'Alacantí i també capital de la històrica comarca de la Foia de Xixona.

## Dites populars

* Alacant per a les barques, Xixona per al raïm, i per a les xiques guapes, Ibi, Castalla i Onil.
* En Alacant venen roses i en Xixona capullets, en València veta groga, tot és per als fadrinets.
* Més val una torrudana que cinquanta de Xixona, que saben entrecavar i ballar la mandilona.
    (var.) Val més una torrona que cinquanta de Xixona, que saben entrecavar i ballar la mandilona.
          La mandilona és una dansa tradicional.
* Més val una xixonenca que cinquanta de la Torre, que saber fer bons torrons i ballar la jota de l'onze.
* Per a bon raïm Xixona, per a figues Ontinyent, per a gaiatos Corbera, per taronges Carcaixent.
* Si la reina sabera lo que és giraboix, a Xixona vinguera a llepar el boix.
          El giraboix és un menjar tìpic, i el boix és la mà de morter.
* Torrons de Xixona per a la meva persona.
* Xixona, que el sol li dóna.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 Parés i Puntas, 1999, p. 475-524.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 13 setembre 2024].

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* Portal de l'Ajuntament de Xixona
# Xulla

* Aquesta és una pàgina de desambiguació. És una pàgina que us adreça cap a pàgines amb el mateix nom. Si un enllaç intern us ha dut fins ací, podeu tornar enrere per arreglar-lo i fer-lo enllaçar a la pàgina més adient.
Xulla té aquests significats:
* Cansalada o bacó, una part greixosa del porc.
* Seny, capacitat mental que s'associa a una justa percepció.
# Xàbia

Xàbia és un municipi valencià de la comarca de la Marina Alta.

## Dites populars

* En Xàbia, desculats; en Ondara, fanfarrons; en Benissa, senyorets; i en Teulada, boquimolls.
* Xàbia, poble de mar, qui no menga polp, menja calamar.

## Referències

* ↑ Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Bertran Calvo, Vicent «Els pobles de la Marina parlen els uns dels altres: gentilicis i renoms». Butlletí Interior de la Societat d'Onomàstica, Núm. 94-95, (Octubre 2003), pàg. 62-63.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Xàbia - Lloc web oficial
# Yosano Akiko

Yosano Shiyo (Sakai, Osaka, Japó, 7 de desembre de 1878 – Tòquio, 29 de maig de 1942), coneguda pel seu nom de ploma Yosano Akiko, fou una escriptora, poeta, pionera del feminisme, pacifista i reformista social japonesa que va desenvolupar la seva tasca entre les eres Meiji, Taishō i el principi de la Shōwa. Amb el seu nom real era i va ser una de les poetes més famoses i controvertides de la literatura japonesa contemporània.

## Citacions

Recull de diversos poemes breus o tanka (短歌), un gènere literari de la poesia japonesa.
* Aquella nit quan / Vas marxar, nosaltres dos / Vam escriure junts / En un pilar un poema / Sobre un trèvol blanc.
    (en japonès) Kimi yuku to / Sono yūgure ni / Futari shite / Hashira ni someshi / Shirahagi no uta
       Col·lecció Pèl enredat (Midaregami, みだれ髪), 1901.
* El teu amor per mi / El meu amor per tu / Amor indistingible / Si tu ets el trèvol de l'arbust blanc ... / Si jo sóc el lliri blanc ....
    (en japonès) おもひおもふ今のこころに分ち分かず君やしら萩われやしら百合
       Capítol L'ahir és un altre món (をば千とせの前の世とも思ひ) de la col·lecció Pèl enredat (Midaregami, みだれ髪), 1901.
          Aquest poema fou escrit a la seva millor amiga, la poeta Yamakawa Tomiko que, com ella, estava enamorada del també poeta Tekkan Yosano. Les seves aspiracions poètiques i l'amor pel mateix home va fer que establissin un vincle afectiu i eròtic no sexual molt fort.
* Fet per castigar els homes pels seus pecats / La pell més suau / El pèl negre llarg ... / Tot el que / Sóc jo!
    (en japonès) 罪おほき男こらせと肌きよく黒髪ながくつくられし我れ
       Capítol L'ahir és un altre món (をば千とせの前の世とも思ひ) de la col·lecció Pèl enredat (Midaregami, みだれ髪), 1901.
* Premo els meus pits / Separant amb cura / El mantell de misteri / Revelant la flor / Més vermella que el vermell.
    (en japonès) 乳ぶさおさへ神秘のとばりそとけりぬここなる花の紅ぞ濃き
       Capítol L'ahir és un altre món (をば千とせの前の世とも思ひ) de la col·lecció Pèl enredat (Midaregami, みだれ髪), 1901.
          Un dels seus poemes més famosos i amb més càrrega eròtica.
* Sense parlar del camí / Sense pensar en el que ve després, / Sense qüestionar el nom o la fama, / Aquí, amor amorós, / Tu i jo ens mirem l'un a l'altre.
    (en japonès) 道を云はず後を思はず名を問はずここに恋ひ恋ふ君と我と見る Michi wo iwazu / Nochi o omowazu / Na o towazu / Koko ni koi kou / Kimi to ware miru
       Capítol Pensaments a la primavera (Shunshi, 春思) de la col·lecció Pèl enredat (Midaregami, みだれ髪), 1901.

## Referències

* ↑ Rexroth; 1976, 18.
* 1 2 3 Pulvers, Roger; Akiko, Yosano «Yesterday Is Another World. Tanka by Yosano Akiko» (en anglès i japonès). The Asia-Pacific Journal, vol. 8, 8, 3, (febrer 2010). ISSN: 1557-4660 [Consulta: 1478300704].
* ↑ Rexroth; 1976, 13.

## Bibliografia

* Rexroth, Kenneth. One Hundred More Poems from the Japanese (en anglès i japonès). vol. 420. New Directions Publishing, 1976 (A New Directions book). ISBN 9780811206198.
# Xocolata

La xocolata és un aliment obtingut de la barreja de la pasta de cacau i sucre mòlts, també s'hi pot afegir mantega de cacau. És l'aliment més conegut i difós en el món pel seu particular sabor, textura i coloració.

## Dites populars

* La xocolata amb pa resulta un bon entrepà.
* Les coses clares i la xocolata espessa.
* No té cacau i prén xocolata.
* Posa tomàtecs fins al xocolata.
* Rostit sense vi no val un comí, pilota sense pebre no val un senabre, estofat sense xocolata no val una patata.
* Xocolata fred, xocolata a la paret.
* Xocolata i aigua freda, cagarines a la tarda.
* Xocolata i sopa bullida allarguen la vida.

## Frases fetes i locucions

* Ésser la xocolata del lloro.
          Ésser una cosa molt poc important o molt secundària.

## Referències

* 1 2 3 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 5 octubre 2024].
* 1 2 3 4 Parés i Puntas, 1999, p. 305-333.
* 1 2 Viladot-Puig, 2003.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Xàtiva

Xàtiva és una població de la comarca de la Costera, al País Valencià.

## Dites populars

* Costar més temps que la Seu de Xàtiva.
* Els de Xàtiva són socarrats.
* En Quatretonda, la ronda, i Benigani el pollós, Xàtiva la socarrada i Canals el mentirós.
* En València s'usa el monyo, en Eixàtiva, el topet, en Vallada, la pebrada, i en Muixent, el ramellet.
* Ser més gran que la Seu de Xàtiva.
* Xativí, ni de vesprada ni de matí.

## Referències

* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 171, Vol. 5. Sector central interior.
* 1 2 3 Sanchis Guarner, 1983, p. 170, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 162, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 167, Vol. 5. Sector central interior.

## Bibliografia

* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Xàtiva - Lloc web oficial
# Yasmina Reza

Yasmina Reza (París, 1 de maig de 1959) és una escriptora, actriu, novel·lista i dramaturga francesa.

## Citacions

* El camí cap a la felicitat és potser el camí cap l'oblit.
    (en francès) La route du bonheur est peut-être la route de l'oubli.
       Une désolation', 1999.
* La lleugeresa és necessària sinó la tragèdia seria mortal.
    (en francès) La légèreté est nécessaire, sinon le tragique serait mortel.
       L'Express, 13 de gener de 2000.
* Només compten les accions.
    (en francès) Seuls comptent les actes.
       Le Point, 11 de gener de 2007.

## Referències

* 1 2 3 «Yasmina Reza a dit...». Le Figaro. [Consulta: 21 març 2024].
# Teià

Teià és una vila i municipi català de la comarca del Maresme. El nom té el seu origen en la veu romana Taiano.

## Dites populars

* A Teià, poc hi ha i poc hi haurà.

## Referències

* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Teià - Lloc web oficial
# Teranyina

La teranyina o telaranya és un teixit que fabriquen diversos aràcnids amb el fil, o seda, produït per les fileres de les glàndules sericígenes que posseeix al final de l'abdomen. Tenen la funció de ser un parany, una trampa, per detectar i capturar les seves preses; en determinats casos també els serveix d'habitacle i de protecció davant determinats predadors.

## Citacions

* Les lleis són com les teranyines, que poden atrapar mosques petites però les vespes i les abelles les trenquen.
    (en anglès) Laws are like cobwebs, which may catch small flies, but let wasps and hornets break through.
       Essay on the Faculties of the Mind, 1707. — Jonathan Swift

## Dites populars

* De la llei, com la teranyina, se n'escapa el lluç i s'hi agafa la sardina.
* Els estables amb teranyines són bons per al bestiar.
* No hi fan cap mal, les teranyines al corral.
* Per estroncar hemorràgies, cal posar-hi teranyines.
* Qui mata l'aranya, no treu la telaranya.
* Sang de nas, amb teranyines l'aturaràs.
* Si a ta casa tens teranyines no podràs casar tres filles.
* Si gastes més del que guanyes, vestiràs de telaranyes.
* Si no lleves l'aranya, no llevaràs la telaranya.
* Si vols llevar les teranyines, mata l'aranya.

## Frases fetes i locucions

* Criar teranyines en la gola.
          Menjar massa poc
* Mirar les teranyines.
          Estar molt distret.
* No criar teranyines.
          No estar aturat mai, esser molt actiu.
* No traurà mai les teranyines dels camins.
          Ésser una persona que té costum de llevar-se del llit molt tard (Empordà).
* Tenir teranyines als ulls.
          No veure allò que és ben clar i evident.

## Vegeu també

* Aranya

## Referències

* ↑ Dalbiac, Philip Hugh. Dictionary of Quotations (English). New York: The MacMillan, 1908.
* 1 2 3 4 5 Parés i Puntas, 1999, p. 465-466.
* 1 2 3 Viladot-Puig, 2003.
* 1 2 3 4 5 6 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Teranyina». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ «Teranyina». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Barcelona : Institut d'Estudis Catalans. [Consulta: 26 de juny de 2012]

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Viladot-Puig, Joan. El Refranyer de Joan Viladot (en català). Lleida: Pagès Editors, 2003 (Història. Monografies; 23). ISBN 9788497790741.