OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cambises I d'Ansham

Cambises I d'Ansham (?, 600 aC — ?, 559 aC) fou rei de la ciutat d'Ansham, sota dependència del rei dels medes Astíages. Casat amb una filla del rei Astíages, fou pare del rei Cir II de Pèrsia.

## Citacions
### Ciropèdia

Recull de citacions de Cir II de Pèrsia, publicades per l'escriptor grec Xenofont en la Ciropèdia (s. IV aC):
* Tot allò que els déus concedeixen els homes ho fan millor coneixent-ho que no ignorant-ho.
       Ciropèdia. Llibre I. Cap. VI.
* Un exèrcit, si vol complir el seu deure, no ha de parar mai de causar danys als enemics i fer-se bé a si mateix.
       Ciropèdia. Llibre I. Cap. VI.
* En un exèrcit hi ha moltíssimes boques, es posa en marxa amb molt pocs mitjans i gasta a dojo tot el que rep. De manera que no convé que l'exèrcit estigui mai ociós.
    (en grec) πλεῖστά τε γὰρ τὰ ἐσθίοντα ἐν στρατιᾷ καὶ ἀπ᾽ ἐλαχίστων ὁρμώμενα καὶ οἷς ἂν λάβῃ δαψιλέστατα χρώμενα, ὥστε οὔποτε ἀργεῖν δεήσει στρατιάν.
       Ciropèdia. Llibre I. Cap. VI.
* El general s'ha d'abstenir d'afirmar allò que ell no sàpiga amb certesa, i que els altres subordinats no puguin dir i executar. Ell ha de mantenir en la més bona reputació possible les seves exhortacions amb vistes als més grans perills.
    (en grec) ἀλλὰ τοῦ μὲν αὐτὸν λέγειν ἃ μὴ σαφῶς εἰδείη εἴργεσθαι δεῖ, ὦ παῖ, ἄλλοι δ᾽ ἐνετοὶ λέγοντες ταὔτ᾽ ἂν διαπράττοιεν: τὴν δ᾽ αὐτοῦ παρακέλευσιν εἰς τοὺς μεγίστους κινδύνους δεῖ ὡς μάλιστα ἐν πίστει διασῴζειν.
       Ciropèdia. Llibre I. Cap. VI.
* Els homes obeeixen de cor aquella persona que tenen per més prudent que ells en llurs propis interessos.
    (en grec) ὃν γὰρ ἂν ἡγήσωνται περὶ τοῦ συμφέροντος ἑαυτοῖς φρονιμώτερον ἑαυτῶν εἶναι, τούτῳ οἱ ἄνθρωποι ὑπερηδέως πείθονται.
       Ciropèdia. Llibre I. Cap. VI.
* És més propi d'un home assenyat tenir cura del que cal que no negligir-ho.
       Ciropèdia. Llibre I. Cap. VI.
* Els homes escullen les seves empreses basant-se en simples conjectures sense saber de quina els pots venir el bé.
       Ciropèdia. Llibre I. Cap. VI.
* La saviesa humana no sap escollir el millor per cap mitjà més segur que fent hom allò que a sort li pertoca.
    (en grec) οὕτως ἡ ἀνθρωπίνη σοφία οὐδὲν μᾶλλον οἶδε τὸ ἄριστον αἱρεῖσθαι ἢ εἰ κληρούμενος ὅ τι λάχοι τοῦτό τις πράττοι.
       Ciropèdia. Llibre I. Cap. VI.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 Xenofont, 1965-2013.

## Bibliografia

* Xenofont. Ciropèdia. Barcelona: Fundació Bernat Metge, 1965-2013.
# Cambrils

Cambrils és un municipi català de la comarca del Baix Camp. És una població costanera de més de 30.000 habitants, tradicionalment pesquera i que actualment es nodreix del turisme. Presenta les entitats de població de Vilafortuny, Parc Samà, L'Ardiaca, la Llosa, Mas d'En Bosc i el nucli de Cambrils.

## Dites populars

* A Botarell tots són guerxos, a Montbrió no ho són tant, a Vinyols la boniquesa i a Cambrils la flor del Camp.
    (var.) A Botarell tots són guerxos, a Riudoms ja no ho són tant, a Vinyols la boniquesa i a Cambrils la flor del ram.
* A Cambrils, vint, i un ase.
          Un grups de veïns de Cambrils, que portaven un ase, anaren al monestir de Montserrat. Quan els hi preguntaren quantes persones eren per donar-los allotjament, contestaren: «Vint, i un ase». El monjo entenguè que eren vint-i-un ases.
* A la Cala són caleros, a l'Hospitalet no tant, a Cambrils la boniquesa i a Salou la flor del Camp.
* A Reus enganxen, a Tarragona manxen, a Cambrils la boniquesa i a Mont-roig la flor del Camp.

## Referències

* 1 2 Amades i Gelats, 2001, p. 29-30.
* ↑ Amades, Joan «Refranys personals». Butlletí del Centre Excursionista de Catalunya, Núm. 504-511, (maig-desembre 1937) [Consulta: 27 juliol 2023].
* 1 2 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 12 octubre 2024].

## Bibliografia

* Amades, Joan. Geografia popular (Ed. facsímil) (en català). Barcelona: Edicions El Mèdol, 2001 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 6). ISBN 8495559293.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Cambrils - Lloc web oficial
# Cambodja

Cambodja (en khmer: កម្ពុជា, Kâmpŭchéa), oficialment Regne de Cambodja (en khemer: ព្រះរាជាណាចក្រកម្ពុជា, Preăh Réachéanachâk Kâmpŭchéa) i de vegades escrit com Cambotja o Camboja, és una país situat a la part sud de la Península d'Indo-xina en el sud-est d'Àsia. Amb 181.035 quilòmetres quadrats de superfície i Phnom Penh com a capital, limita amb Tailàndia al nord-oest, amb Laos al nord-est, amb el Vietnam a l'est i al sud, i amb el golf de Siam al sud-oest.

## Citacions

* Nació, religió, rei.
    (en khmer) ជាតិ សាសនា ព្រះមហាក្សត្រ
          Lema del país
* L'any 1975, una bona part de la població mundial veia el que estava passant a Cambodja com una oportunitat pels milions de pagesos pobres d'Àsia de deixar enrere segles de pobresa. Era una societat que volia ser més igualitària, més autosuficient, que volia acabar amb una guerra imperialista com era Vietnam. Hi havia el somni de resoldre els problemes històrics de la regió. El problema és que aquesta utopia es va convertir en una tragèdia.
       Camboya: El legado de los jemeres rojos, 2009. — Mark Aguirre
* Els nens de les escombraries de Cambodja treballen 12 hores diàries a canvi de només un dòlar nord-americà al dia, un sou de misèria.
       Para Todos La 2, RTVE, 20 de setembre de 2014. — Patricia Garrido
* Cambodja i Espanya són els estats amb més «desapareguts».
       A «Geopolítica.CAT», d'ALILL, 9 de desembre 2015. — Gustau Navarro i Barba
* Cambodja està refent-se, treballant dur, i promociona el seu turisme per aixecar el cap. És un dels països més pobres del món i el seu enorme potencial, unit al caràcter amable de la seva gent, fa que es recuperi a marxes forçades.
       Espai Terra, a TV3, 2016.

## Referències

* ↑ «The National AIDS Authority (NAA)». The National AIDS Authority. [Consulta: 29 novembre 2016].
* ↑ «Cambodja». Després de la pau Sèrie de documentals per la pau, la memòria i la reconciliació. Associació de Periodisme Fora de Quadre. [Consulta: 29 novembre 2016].
* ↑ «Abocadors Cambodja». Notícies ONG. Mans Unides. Arxivat de l'original el 1456928526. [Consulta: 29 novembre 2016].
* ↑ Navarro i Barba, Gustau «Cambodja i Espanya són els estats amb més “desapareguts”, un nou èxit de la marca Espanya». geopolitica.cat, (09-12-2015) [Consulta: 29 novembre 2016].
* ↑ «Els temples d'Angkor, a Cambodja, un lloc únic». Espai Terra. Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals. [Consulta: 29 novembre 2016].
# Calp

Calp és una ciutat costanera i municipi, situada a l'extrem sud de la comarca de la Marina Alta.

## Dites populars

* Com el rector de Calp: Senyor moro, no em mate, que jo renegaré.

## Referències

* ↑ Parés i Puntas, 1999.

## Enllaços externs

* Web oficial de l'Ajuntament de Calp
# Camarles

Camarles és un municipi de la comarca del Baix Ebre.

## Dites populars

* Camarlenc, bord i calent.
    (var.) Camarlencs, gossos i calents.
    (var.) Camarlenques, llordes i calentes.

## Referències

* 1 2 3 Aragonés Salvat, Albert «Noms i malnoms gentilicis del Baix Ebre i del Montsià» (PDF). Butlletí Interior de la Societat Onomàstica, Núm. 79, (1997), pàg. 12-37 [Consulta: 26 setembre 2015].

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Camarles - Lloc web oficial
# Camell

Els camells o gamells (Camelus) són un gènere de mamífers quadrúpedes de la família dels camèlids, grup que també inclou les llames i els guanacs, entre d'altres.

## Citacions

* És més fàcil que un camell passi pel forat d'una agulla, que no pas que un ric entri al Regne del cel.
       Evangeli segons Marc (Mc. 10,25); Evangeli segons Mateu (Mt. 19,24). — Jesús de Natzaret

## Dites populars

* Per Reis, un pas de camell.

## Frases fetes i locucions

* Beure com un camell.(Mall.)
          Beure molt.
* Disfrutar com un camell.
          Entretenir-se de forma agradable.
* Fer el camell.
          Fer el ximple.

## Referències

* ↑ «Evangeli segons Sant Mateu». A: La Bíblia. Alacant: Biblioteca Virtual Joan Lluís Vives, 2006.
* ↑ Badia i Pujol, Jordi. «Per Santa Llúcia, un pas de puça: quinze refranys per a fer créixer el dia». Vilaweb, 12-12-2019. [Consulta: 18 maig 2024].
* 1 2 Pàmies i Riudor, Víctor. «Camell» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.
* ↑ Espinal, 2006.

## Bibliografia

* Espinal, Maria Teresa. Diccionari de sinònims de frases fetes (en català). 2a ed. Barcelona: Universitat Autònoma de Barcelona. Servei de Publicacions; Publicacions de la Universitat de València; Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2006. ISBN 84-490-2441-2.
# Calçó

Calçó (mot emprat generalment en plural: calçons) és el terme genèric amb què es designa tècnicament qualsevol mena de pantaló, perquè fou calçó el primer nom que va rebre en català aquesta peça de roba. Els primers testimonis escrits de calçó en català daten del segle XV.

## Dites populars

* A dona de calçons, homo de potons (o de coloms).
* Cada cul uns calçons.
* El sastre més honrat, d'uns calçons se'n queda l'olla, els camals, les butxaques i els botons.
* Mentre hi ha calçons no paguen faldons.
* No hi ha cap sastre al món que no hagi robat uns calçons.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Parés i Puntas, 1999.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Denis Diderot

Denis Diderot (Langres, Haute-Marne, 5 d'octubre de 1713 — París, 31 de juliol de 1784) fou un escriptor i filòsof francès.

## Citacions

* Del fanatisme a la barbàrie només hi ha un pas.
    (en francès) Du fanatisme à la barbarie il n'y a qu'un pas.
       In Essai sur le Mérite de la Vertu, 1745.
* Les passions sòbries són de la gent comuna.
    (en francès) Les passions sobres font des gens communs.
       Pensées Philosophiques. Capítol II, 1746.
* La ignorància i la manca de curiositat són dos coixins molt tous.
    (en francès) L'ignorance et l'incuriosité sont deux oreillers fort doux.
       Pensées Philosophiques. Capítol XXVII, 1746.
* La dansa és un poema.
    (en francès) Une danse est un poème.
       Le Fils naturel. Acte III, 1757.
* La passió destrueix més els prejudicis que la filosofia.
    (en francès) La passion détruit plus de préjugés que la philosophie.
       Discours sur la poésie dramatique, 1758.
* Els homes febles són els gossos dels homes ferms.
    (en francès) Les hommes faibles sont les chiens des hommes fermes.
       Jacques le Fataliste et son maître, 1765.
* Un rei no és ni el pare, ni el fill, ni el germà, ni l'espòs, ni l'amic. Qui és aleshores? El Rei, fins i tot quan dorm.
    (en francès) Un roi n'est ni père, ni fils, ni frère, ni parent, ni époux, ni ami. Qu'est-il done? Roi, même quand il dort.
       Principes de Polítique des Souverains, 1774.

## Referències

* 1 2 3 4 Harbottle, Thomas Benfield; Dalbiac, Philip Hugh. Dictionary of Quotations (French). New York: The MacMillan, 1908.
* 1 2 3 «Denis Diderot a dit...». Paris: Evene, cop. 1999. [Consulta: 30 març 2013].
# Destral

Una destral és una eina amb un tall metàl·lic que està fixat, a través d'un trau o forat normalment quadrangular, té un mànec, generalment de fusta.

## Dites populars

* Bé està per anar a dur atxa as Mercadal!(bal.)
    (var.) Be esteim per anar a dur atxa as Mercadal.(bal.)
    (var.) Be estam per anar a dur atxa as Mercadal.(bal.)
* Maestral, el tio de la destral.(Dénia, Altea)
* Olivera vella, destral amb ella.
* Un cop de destral no fa caure un roure.

## Endevinalles

* Al camp aní; cantí, cantí; torní a casa i m'arraconí.
* Crida a la muntanya i calla a casa.
* El meu instint és fer mal, i abans em duien al cadafal.
* Lladra sempre a la muntanya i calla a casa.
* Sols tinc instint de fer mal, i abans em duien al cadafalc.

## Frases fetes

* Desenterrar la destral de guerra.
          Col·loquialment, començar una guerra, un conflicte.
* Endavant les atxes!
          Expressió que excitar a algú a prosseguir alguna cosa.
* Ésser fet amb sa destral grossa i manejada d'es manobres.(Mall.)
          Groller.
* Nedar com una destral sense mànec.(Tortosa)
          No saber nedar, enfonsar-se.
* Tenir llengua de destral.(Val., Cast.)
          Ésser un malparlat i fer moltes calumnies.
* Tindre temps per atxes.
          Veure per endavant.

## Referències

* 1 2 3 Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.
* ↑ Sanchis Guarner, 1952, p. 19-26.
* 1 2 3 4 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «destral». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Martí i Adell, 1991.
* ↑ Castellví, 1956.
* 1 2 Amades, 1982.
* 1 2 Llibre Endevinalles, 1925.
* ↑ Salvà, 1983.
* ↑ «Destral». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 10 octubre 2013].
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «atxa». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 11 octubre 2024].

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Sanchís Guarner, Manuel. Els vents segons la cultura popular. Barcelona: Barcino, 1952.
* Amades, Joan. Folklore de Catalunya. Vol. 2. Cançoner, cançons, refranys, endevinalles. 3a edició. Barcelona: Selecta, 1982. ISBN 84-298-0452-8.
* Castellví, Joan. Cinc-centes endevinalles / recollides, traduïdes, originals i versificades per Joan Castellví Cerdà (en català). 3a edició. Barcelona: Eler, 1956.
* El Llibre de les endevinalles : col·lecció selecta de velles i noves endevinalles versificades : pròpies per a passar una bella estona (en català). Barcelona: Salvador Bonavía, 1925 (Biblioteca Bonavia ; 14, 19).
* Martí i Adell, Cristòfol. Les nostres endevinalles. València: Edicions del Bullent, 1991 (Esplai juvenil, 5). ISBN 84-86390-40-0.
* Salvà, Francesc. Recull d'endevinalles. Barcelona: Salvatella, 1983 (Una mica de tot).
# Desert

El desert és una regió de terra molt seca a conseqüència de les baixes quantitats de pluja, l'alta oscil·lació tèrmica entre el dia i la nit, la gran incidència de raigs solars i l'absència de vegetació. Alternativament, també es defineix com a un lloc despoblat, no habitat per humans ni gairebé per cap mena d'ésser viu, terres ermes, regions àrides i societats o situacions improductives.

## Citacions

* El que fa bonic un desert és que en algun lloc amaga un pou.
    (en francès) Ce qui embellit le désert c'est qu'il cache un puits quelque part.
       El Petit Príncep, 1943. — Antoine de Saint-Exupéry
* Les dunes es mouen amb el vent, però el desert segueix sent el mateix. El mateix passarà amb el nostre amor.
    (en portuguès) As dunas mudam com o vento, mas o deserto permanece o mesmo. Assim será com o nosso amor.
       L'Alquimista, 1988. — Paulo Coelho

## Dites populars

* En la vinya del desert, qui més hi fa, més hi perd.

## Frases fetes

* Acceptar en desert.
          Acceptar absolutament, sense restriccions.
* Clamar en el desert.
          Exclamar-se enmig de la indiferència.
* Predicar en el desert.
          Esforçar-se inútilment a convèncer la gent o algú d'una cosa justa o raonable.

## Referències

* ↑ «Les millors frases d'El Petit Príncep, d'Antoine de Saint-Exupéry». El Periódico de Catalunya, (29-06-2016) [Consulta: 25 abril 2017].
* ↑ Coelho, 1988, p. 55.
* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Desert». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 «Desert». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 25 abril 2017].

## Bibliografia

* Coelho, Paulo. O Alquimista, 1988.
* Pla, Josep. En Mar. Barcelona: Destino, 1971.
# Desig

El desig és la tendència a la possessió d'un objecte o a l'ànsia de satisfer una necessitat Aquest s'acaba amb la satisfacció o consecució d'allò que es pretenia.

## Citacions

* L'home és moral pels seus temors i immoral pels seus desitjos.
       — Pitàgores
* La felicitat no consisteix a desitjar coses sinó a ser lliure.
       — Epictet
* Una gran part de la salut és desitjar-la.
    (en castellà) Gran parte de la salud es desearla.
       La Celestina. Acte dècim, 1499. — Fernando de Rojas
* Qui encerta a limitar els seus desitjos sempre és força ric.
       — Voltaire
* La timidesa és desig d'agradar i temor de no aconseguir-ho.
       — Edmé François Pierre Chauvot de Beauchêne
* Els nostres desitjos són pressentiments de les qualitats que jauen en nosaltres. Anunci del que som capaços de fer.
       — Johann Wolfgang von Goethe
* Desitjar la immortalitat és desitjar la perpetuació d'un gran error.
       — Arthur Schopenhauer
* El destí té dues maneres de ferir-nos: negant els nostres desitjos i acomplint-los.
       — Henri Frédéric Amiel
* El vertader objecte d'una gran ciutat és fer-nos desitjar el camp.
       — Eduard Marquina
* Un dels avantatges de no ser feliç és que es pot desitjar la felicitat.
    (en castellà) Una de las ventajas de no ser feliz es que se puede desear la felicidad.
       — Miguel de Unamuno
* L'amor no es manifesta en el desig de ficar-se al llit amb algú, sinó en el desig de dormir plegats.
       — Milan Kundera

## Dites populars

* Cosa privada, cosa desitjada.
* Qui mal desitja, mal té.
* Qui té un ou, desitja un bou.
* Val més desig que fastig.

## Frases fetes i locucions

* Deixar a desitjar
          Ésser imperfecte, defectuós.
* Fer-se desitjar.
          Fer-se esperar.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Bolinches, Antoni. Mil pessics de saviesa : antologia de citacions que inviten a pensar. Barcelona: Mina, 2005. ISBN 8496499340.
* ↑ «Camí a la felicitat». Barcelona: Catalunya Ràdio S.R.G. Arxivat de l'original el 1354974711. [Consulta: 23 juny 2012].
* 1 2 3 4 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 «id0043226». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 31 octubre 2014].
# Desmond Tutu

Desmond Mpilo Tutu (Klerksdorp, Transvaal, Unió Sud-africana, 7 d'octubre de 1931) és un pacifista sud-africà que esdevingué famós durant els anys 80 a causa de la seva oposició a l'apartheid. Va ser el primer arquebisbe negre anglicà de Ciutat del Cap a Sud-àfrica.

## Citacions

* El ressentiment i la ira són dolentes per la teva pressió sanguínia i la teva digestió.
    (en anglès) Resentment and anger are bad for your blood pressure and your digestion.
* La pau sense justícia és una impossibilitat.
    (en anglès) Peace without justice is an impossibility.
* Si ets neutral en situacions d'injustícia, has escollit el costat de l'opressor. Si un elefant ha trepitjat la cua d'un ratolí i dius que ets neutral, el ratolí no apreciarà la teva neutralitat.
    (en anglès) If you are neutral in situations of injustice, you have chosen the side of the oppressor. If an elephant has its foot on the tail of a mouse and you say that you are neutral, the mouse will not appreciate your neutrality.
* Nosaltres els éssers humans podem tolerar el sofriment però no podem tolerar el sense sentit.
    (en anglès) We humans can tolerate suffering but we cannot tolerate meaninglessness.
       God has a dream: A vision of hope for our time, 2004.

## Referències

* 1 2 3 «Quotable Desmond Tutu». Desmond Tutu Peace Foundation. Arxivat de l'original el 1450522349. [Consulta: 21 juliol 2014].
* ↑ Quigley, William P. Ending poverty as we know it: guaranteeing a right to a job at a living wage. Philadelphia: Temple University Press, 2003. ISBN 9781592130320.

## Enllaços externs

* Desmond Tutu Peace Centre (anglès)
* Desmond Tutu Diversity Trust (anglès)
* The Tutu Foundation (anglès)
# Desembre

El desembre és el dotzè mes de l'any i té 31 dies.

## Dites populars

* Boires pel desembre, ni pluges ni neus són de tembre.
* Desembre mullat, gener ben gelat.
* Desembre nevat, bon any per al blat.
* Pel desembre i pel gener, no siguis matiner.
* Qui el desembre acabarà, any nou veurà.

### Dites del santoral català

* Per Sant Tomàs, fred al nas.
* Per Sant Tomàs, sembra al davant i al detràs.
* Per Sant Llop, gela per tot.
* Per Santa Llúcia un pas de puça.
* Sant Restitut, més de mullat que d'eixut.
* Si plou per Santa Bibiana, plou quaranta dies seguits.

#### Nadal (25 de desembre)

    Pàgina principal: Nadal
* Ara ve Nadal, el temps es refresca, matarem el gall i torrarem la cresta.
* Ara ve Nadal, matarem el gall i a la tia Pepa li'n dareum un tall.
* Ara ve Nadal, matarem el xai.
* De Nadal a Sant Julià, tretze dies hi ha.
* De Nadal a Carnestoltes, set setmanes desimboltes.
* La Misa de Nadal per tot l'any val.
* La nit de Nadal, la millor de l'any.
* La nit de Nadal, la més gran de l'any.
* Nadal en dilluns, festes a munts.
* Per Nadal al sol, per Pasqua al foc.
* Per Nadal, cada ovella al seu corral.
* Per Nadal, cadascú al seu hostal.
* Per Nadal, el bon pastor va a adorar amb el sarró.

#### Sant Esteve (26 de desembre)

    Pàgina principal: Sant Esteve
* De Nadal a Sant Esteve durarà la bondat teva.
* Per Sant Esteve, plou o neva.
* Per Sant Esteve, un pas de llebre.
* Per Santa Caterina, ven la gallina, i per Sant Esteve que torni a ésser teva.

## Referències

* 1 2 3 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 10 octubre 2024].
* ↑ Sevilla Muñoz, J.; Zurdo Ruiz-Ayúcar, M.I.T. (dir.). «Refranero multilingüe». Madrid: Instituto Cervantes (Centro Virtual Cervantes), 2009. [Consulta: 10 octubre 2024].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* 1 2 3 4 5 6 7 Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any. Vol. I. Barcelona: Salvat, 1950, p. 110-203.
* 1 2 3 4 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Desembre». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 Amades, 1931, p. 237-240.
* ↑ Parés i Puntas, 1999.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Costums populars de Barcelona (en català). Barcelona: Centre Excursionista de Catalunya, 1931.
* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Dentista

Un dentista o odontòleg és un professional de la salut especialitzat en odontologia, diagnòstic, prevenció i tractament de malalties i afeccions de la cavitat oral.

## Endevinalles

* Qui és que menja mercès a les dents dels demés?
    (var.) Qui és qui menja a mercè de les dents dels altres?

## Referències

* ↑ Bassols, 1994.
* ↑ Correig i Blanchar, 1986.

## Bibliografia

* Bassols, Maria Margarida. Endevinaller. València: Tres i Quatre, 1994 (L'Estel). ISBN 978-84-7502-376-2.
* Correig i Blanchar, Montserrat; Cugat i Solà, Laura; Rius i Benito, Dolors. Una Capseta blanca que s'obre i no es tanca (en català). 2a edició. Barcelona: Ed. Graó, 1986. ISBN 9788485729111.
# Eucaliptus

L'eucaliptus (Eucalyptus) és un gènere d'arbres de la família de les mirtàcies, generalment de gran alçària, oriünds d’Austràlia i de Malàisia.

## Citacions

* ... el cim de la muntanya per on ascendíem hi havia un palau, palau que té els finestrals il·luminats i cenyit el clos dels jardins per altíssims eucaliptus d'on penjaven, a la manera d'arbres de Nadal joguines de mecanisme complicat i d'ús inconegut alternades amb les altres joguines dels meus somnis.
       «Conte de Nadal», Gertrudis, 1927. — J.V. Foix
* Un estrat tapa l'altre, s'hi sobreposa, el prem i la muntanya es torna més muda i més compacta. I a la vegada, com si res, tot s'esllavissa, tot cau daltabaix fins als troncs de pell pansida dels eucaliptus, contra els contraforts que aguanten.
       Inventari de Montjuïc, 2014. — Marcel Riera i Bou

## Dites populars

* Pel refredat, vapors d'eucaliptus.
* Si la tos et don neguit, eucaliptus ben bullit.

## Referències

* ↑ «El retrat d'un poeta adolescent». Reial Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona, (1993), pàg. 28.
* ↑ Redacció Barcelona «'Inventari de Montjuïc', de Marcel Riera». El Periódico de Catalunya, (07-05-2014) [Consulta: 12 gener 2017].
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 23 setembre 2024].
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.