OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Passeig

Un passeig és l'acte de passejar o un lloc urbà on predomina el pas de vianants, i normalment destaquen un interès paisatgístic o arquitectònic, com els passejos marítims.

## Dites populars

* A la Muralla de Mar, no hi va el ric a passejar.
          La Muralla de Mar era el tram de muralla de Barcelona que anava de la Plaça Antonio López, passant per les Drassanes, fins al Baluard del Rei, encerclant la ciutat per mar.
* De Sant Lluc a Nadal, molt passejar i poc estudiar.
* Dimarts, a passejar els gats.
* No és ben casat el qui no porta la dona a Montserrat, i el qui no l'hi pot portar la porta al Born a passejar.

## Frases fetes i locucions

* Anar de passeig.
    (var.) Sortir de passeig.
          Sortir de passejar.
* Enviar a passejar.
    (var.) Enviar a passeig.
          Enviar o acomiadar-se d'algú de mala forma.
* Estirar les cames.
    (var.) Estar a cames.
          Passejar-se.
* Passejar el carrer a una noia.
          Passar pel davant d'una noia per poder festejar-la.
* Passejar el vestit.
    (var.) Passejar la mudada.
          Mostrar-se o exhibir-se amb un vestit nou.
* Passejar Na Saura.(Men.)
    (var.) Passejar Na Jòrdia.(Men.)
          Perdre el temps anant d'ací cap allà.
* Tenir el cap a passeig.
          Estar molt distret.

## Referències

* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes, populars, 1965.
* ↑ Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «dimarts». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Amades, 1935, p. 147-163.
* 1 2 3 4 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «passeig». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 4 5 6 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «passejar». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «cama». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Montserrat : tradicions i llegendes (en català). Barcelona: La Llumenera, 1935 [Consulta: 1544402001].
* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Paiporta

Paiporta és un municipi valencià de l'Horta Sud.

## Dites populars

* Paiporta, deixa el pa i tanca la porta.
* Quan passes per Paiporta, toca i no et gires, que et tancaran la porta les paiportines.
* Torrent, Picanya i Paiporta, Benetússer i Alfafar, Poble-nou i Sedaví, Xirivella i Campanar.

## Referències

* 1 2 Sanchis Guarner, 1983, p. 112, Sector central litoral.
* ↑ Sanchis Guarner, Manuel «Locucions tòpiques valencianes» (PDF). Bolletí del diccionari de la llengua catalana: revista de lingüística, folklore i literatura, Vol. XVIII, Núm. 4, (juliol-agost 1936) [Consulta: 25 març 2017].

## Bibliografia

* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Paiporta - Lloc web oficial
# Palamós

Palamós és una ciutat i municipi de la comarca del Baix Empordà.

## Citacions

* Cercant el redós / Del pla soleiós / S'esmuny Vall-llobrega, / Deixant son germá / El blanc Figuerá.
       La barraca de Cap Gros. — Lluís Barceló i Bou
          Figuerá refereix a l'entitat de població del Figuerar.

## Dites populars

* A l'Escala maten l'oca i a Palamós se la mengen.
* A Palamós fan pipes.
* A Palamós són matagossos.
* A Palamós, tots en volen, fins el gos.
* A Sant Antoni de Palamós amaguen el nyeu.
* Adéu-siau, gent de Palau; adiós, gent de Palamós.
* Bot botella, de Palamós a Torroella; bot botàs, de Palamós fins a Mont-ras.

## Referències

* ↑ Van Hoestenberghe, Barbara «Cançons populars de les gavarres. Memòria cantada». Consorci de les Gavarres, (novembre 2014 - novembre 2015).$^{[Enllaçnoactiu]}$
* 1 2 3 4 5 6 7 Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* Portal de l'Ajuntament de Palamós
# Palau-sator

Palau-sator és una localitat i municipi de la comarca del Baix Empordà.

## Dites populars

* Adéu-siau, gent de Palau; adiós, gent de Palamós.
* Els de Palau, saltamarges.

## Referències

* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.
* ↑ «Pobles del Baix Empordà». Recull de cançons, refranys i dites populars del Baix Empordà. IES la Bisbal. Arxivat de l'original el 1546565463. [Consulta: 17 març 2019].

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Palau-sator - Lloc web oficial
# Pallars

El Pallars és un territori històric de Catalunya, que en la divisió comarcal de 1936 quedà subdividit en les comarques del Pallars Sobirà, amb capital a Sort, i el Pallars Jussà, amb capital a Tremp.

## Dites populars

* Aire (o vent) de Pallars, aigua detràs.
    (var.) Vent de Pallars, si no portes manta, et mullaràs.
* De Morella a Pallars, no en tastaràs; de Pallars a Morella, una meravella.
* Les boires al Pallars, fent el preu carregaràs.
* Si les bromes van a Pallars, agafa l'aixada, que regaràs.

## Referències

* 1 2 3 4 Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Pallars». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Palma

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
Palma és un municipi i una ciutat, capital de l'illa de Mallorca i de les Illes Balears, també coneguda popular i localment com a Ciutat.

## Citacions

* E anam-nos-en poc a poc tro sus a la Serra de Portopí, e vim Mallorques, e semblà'ns la pus bella vila que anc haguéssem vista, jo ni aquells qui ab nós eren.
       Llibre dels Feyts, §67.
* Mercè: Palma m'és llunyana.
       «Mercè», 1971. — Maria del Mar Bonet
* Surt es sol a Ciutat, de color carabassa és sa Catedral, sa calitja se mescla amb es fum d'un vaixell d'Iscomar.
       «Islas Baleares», 2011. — Antònia Font

## Dites populars

* A Bunyola, bunyolers, i a Ciutat, ciutadans; a Llorito, lloritans, i a Sineu sinevers.
* A Ciutat ja no hi ha vall ni peu per haver murada; si s'estimat m'ha deixada, de pena faré un ball.
* A Ciutat, que hi estiga qui hi és nat.
    (var.) A Ciutat, que hi estiga qui hi està.
* A Ciutat venen estores, per carro i carretons; jo duc comendacions per totes ses buidadores.
* A Pollença, diuen la, i a Sóller diuen lu, i a Valldemossa tu, i a Ciutat Vocemercè.
* A Portopí, dins quatre pams de fons s'hi perdé una barcada de patrons.
          Portopí és un barri de Palma de Mallorca
* Atlotes de Capdepera, si voleu anar a Ciutat, passeu per sa Dragonera, hei sereu més aviat.

## Cançons populars

* No hi ha vila com Ciutat / ni parròquia com la Seu / ni capellà com el Bisbe / ni barco com es correu.

## Referències

* ↑ Soldevila, Ferran. Les quatre grans croniques: Llibre dels feits del rei En Jaume, 2007, p. 156.
* ↑ «Mercè. Maria del Mar Bonet». Viasona. [Consulta: 10 maig 2022].
* ↑ «Islas Baleares. Antònia Font». Viasona. [Consulta: 10 maig 2022].
* 1 2 3 4 5 6 Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.
* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Ciutat». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 24 setembre 2024].

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Palma - Lloc web oficial
# Palafrugell

Palafrugell és una vila i municipi de la comarca del Baix Empordà.

## Citacions

* La tendència del palafrugellenc al mar és vellíssima, permanent, constant.. Calella, Llafranc, Tamariu, Aigua-Xellida, Aiguablava i Fornells no són per a nosaltres mers indrets geogràfics, termes de la toponímia del litoral: són formes del nostre esperit, trossos de la nostra íntima personalitat.
       El meu país, 1958. — Josep Pla
* El palafrugellenc transporta tota la vida un somni flotant en el pensament: el de la meravellosa vida de l'home lliure en el mar.
       El meu país, 1958. — Josep Pla
* Un dels fenòmens més importants de Tamariu és la mandra que us hi agafa en el bon temps, una mandra absoluta, químicament pura, potser fomentada per una impressió de llunyania gairebé física i perfumada per l'olor de la pinassa i de la reïna dels pins, cosa que sembla augmentar —per una envaïdora presència de la naturalesa— la seva llunyania.
       El meu país, 1958. — Josep Pla

## Dites populars

* A Palafrugell, qui abans no mor, arriba a vell.
* Palafrugell, peix fregit.
    (var.) A Palafrugell, peix fregit, i jurioles a la brasa.

### Calella de Palafrugell

* Pam! Ja han tirat sa torre de Calella!
          Se diu quan algú assegura algun fet que amb prou feines hi ha fonament.

### Llofriu

Llofriu és un agregat del municipi de Palafrugell.
* A Llofriu, tota cuca hi viu.
* La neta de Llofriu, mata es pois amb la llosa.

### Tamariu

* A Tamariu tothom viu.

## Referències

* 1 2 Pla i Casadevall, Josep. El meu país. Barcelona: Selecta, 1958.
* ↑ Josep Pla. "Navegació d'estiu" dins aigua mar. OC II, 513
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 29 setembre 2024].
* 1 2 3 Rocas; Angelats; Vila, 2004, p. 63-64.
* ↑ Angelats; Vila, 2004, p. 90.
* ↑ Trepat; Oller, 1995, p. 101-108.

## Bibliografia

* Rocas, Irene; Angelats, Rosa (ed.); Vila, Pep (ed.). Refranys i dites populars de Llofriu, recollides per Irene Rocas. [Palafrugell]: Arxiu Municipal de Palafrugell, 2004. ISBN 8492343249.
* Trepat, Josep-Anton; Oller, Francesc (il.). Refranys de vora mar (en català). Barcelona: Noray S.A., 1995. ISBN 8474860881.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Palafrugell - Lloc web oficial
# Palestina

Palestina (grec antic: Παλαιστίνη, Palaistinē; llatí: Syria Palæstina; àrab: فلسطين, Filasṭīn, Falasṭīn, Filisṭīn; hebreu: פלשת - פלשתינה‎, Pléixet - Palestina, o ארץ ישראל, Eretz Israel) és una regió històrica del Pròxim Orient compresa entre el mar Mediterrani i el Jordà, on actualment es troben l'estat d'Israel i els Territoris Palestins, sota l'Autoritat Nacional Palestina.

## Citacions

* El Govern de Sa Majestat considera favorablement l'establiment a Palestina d'una llar nacional per al poble jueu, i utilitzarà els seus millors esforços per a facilitar la consecució d'aquest objectiu, amb el clar benentès que no es durà a terme cap acció que pugui perjudicar els drets civils i religiosos de les comunitats no jueves existents a Palestina, ni els drets ni la condició política que gaudeixen els jueus en qualsevol altre país.
    (en anglès) His Majesty's government view with favour the establishment in Palestine of a national home for the Jewish people, and will use their best endeavours to facilitate the achievement of this object, it being clearly understood that nothing shall be done which may prejudice the civil and religious rights of existing non-Jewish communities in Palestine, or the rights and political status enjoyed by Jews in any other country.
       — Arthur Balfour
          Carta d'Arthur Balfour a Lord Rothschild del 2 de novembre de 1917, on declarava la postura favorable del govern britànic de la creació d'un llar nacional per al poble jueu. Aquesta carta és coneguda com la Declaració de Balfour.
* Palestina és el ciment que manté unit el món àrab o l'explosiu que el destrueix.
    (en anglès) Palestine is the cement that holds the Arab world together, or it is the explosive that blows it apart.
       Time, 11 de novembre de 1974. — Iàssir Arafat
* M'agradaria que Gaza s'enfonsés al mar però això no passarà i s'ha de trobar una solució.
    (en anglès) I would like Gaza to sink into the sea, but that won't happen, and a solution must be found.
       Declaracions, 1992. — Yitshaq Rabín
* Quan Israel ataca Palestina, són els míssils nord-americans els que destrueixen les cases palestines. Cada any Israel rep diversos milers de milions de dòlars dels Estats Units, diners dels propis contribuents.
    (en anglès) When Israel attacks Palestine, it is American missiles that smash through Palestinian homes. And every year Israel receives several billion dollars from the United States – taxpayers money.
       Come September Speech (Santa Fe, Nou Mèxic)M, (September 29, 2002), 29 de setembre de 2002. — Arundhati Roy

## Referències

* ↑ Ratcliffe, 2015.
* ↑ Jay, 2012.
* ↑ Asser, Martin. «Analysis: Hopeless in Gaza». BBC News, 20-11-2000. [Consulta: 25 maig 2024].
* ↑ Ānandajoti. «Arundhati Roy’s Speech: Come September». Dharma Records, 18-09-2010. [Consulta: 25 maig 2024].

## Bibliografia

* Jay, Antony (ed.). Oxford Dictionary of Political Quotations. Oxford: Oxford University Press, 2012. ISBN 9780199572687 [Consulta: 5 octubre 2024].
* Ratcliffe, Susan (ed.). Oxford Essential Quotations (en anglès). Oxford University Press, 2015 [Consulta: 5 octubre 2024].
# Pagès

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
Un pagès o camperol és una persona que té com a ofici treballar les terres.

## Dites populars

* Com aquell pagès que no es volia morir fins que se li acabés la feina.
* El pagès i la falsia varen néixer el mateix dia.
* Lo Pagès que te diner, may se passe Cavaller.(català arcaic)
* Pagès a preu fet, car i mal fet.
* Pagès caçador, mal treballador.
* Pagès de fira i mercat mai no serà acabalat.
* Pagès entre advocats, com el pagell entre dos gats.
* Pagès i ramader tots van al cel; advocat i comerciant a l'infern a cremar.
* Pagès i ramader, pagès sencer.
* Pagès jove, casa pobra.
* Pagès lluner, ni cull ni fa res.
* Pagès lluner, no omple el graner.
    (var.) Pagès lluner omple poc el graner.
    (var.) Pagès lluner, poca palla al graner.
          Ineficàcia d'observar la lluna.
* Pagès, pagès: si et vols salvar, la fava espessa i el cigró clar.
* Pagès que no reposa fa poca cosa.
* Pagès que molt caça, deixa caure la casa.
* Passa de pagès, cada una val per tres.
* Quan comença l'any plovent, tot l'any serà dolent pel pagès.
* Trepitjada de pagès, no fa mal a res.

## Frases fetes

* Ésser fill del terròs.
          Ésser pagès.
* Fer el pagès.
          Fer-se el desentès, l'ignorant.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Carlos i Amat, 1796.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Parés i Puntas, 1999, p. 378.
* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Pagès». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Espinal, 2006, p. 1037.

## Bibliografia

* Carlos i Amat, Joan. Quatre cents aforismes cathalans. Barcelona: Estampa de Ioan Pau, y Ioan Marti Llibraters, 1718.
* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Espinal, Maria Teresa. Diccionari de sinònims de frases fetes (en català). 2a ed. Barcelona: Universitat Autònoma de Barcelona. Servei de Publicacions; Publicacions de la Universitat de València; Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2006. ISBN 84-490-2441-2.
# Paller

El paller és un tipus de construcció utilitzat al començament de segle XX, tant com un mètode d'assecat com d'emmagatzematge del fenc o la palla.

## Dites populars

* A gener, la palla en el paller.
* D'una palla es fa un paller; d'una pedra un claper.
* El que rega en gener, ni ompli la taleca ni fa paller.
* En gener, ous en el paller.
* Gener calent, mal pel graner i pitjor pel paller.
* Moltes palles fan un paller.
    (var.) Tota palla fa paller.
* Quan la palla és al paller, la dona és al llumener.
* Qui rega al gener, posa blat al graner, palla al paller i oli a l'oliver.
* Si pel desembre neva bé, eixampla el graner i el paller.
* Si sents tronar pel gener, engrandeix el graner i eixampla el paller.

## Frases fetes i locucions

* Cercar una agulla en un paller.
          Dit per a denotar la impossibilitat de trobar una cosa.
* Ésser més alt que un paller.
    (var.) Ser alt com un paller.
          Ésser molt alt.
* Ser el pal de paller.
          Es diu de la persona que és un líder i aglutina molt de poder.

## Endevinalles

* Un home molt gros que només té un ós.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 3 octubre 2024].
* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «palla». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ «Agulla». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 4 desembre 2014].
* ↑ Briz i Fernández, 1882.

## Bibliografia

* Briz i Fernández, Francesc Pelagi. Endevinallas populars catalanas (en català antic). Barcelona: Llibreria d'Edualt Puig - Llibreria d'Alvar Verdaguer, 1882.
# Eudald Carbonell i Roura

Eudald Carbonell i Roura (Ribes de Freser, 17 de febrer de 1953) és un arqueòleg català.

## Citacions

* El dogma és a l'ADN de les persones. Tenim una sèrie de qüestions que semblen tabú i que intentes mantenir perquè t'han donat consistència ideològica o perquè t'han donat consistència personal
       Febrer de 2014.
* El capitalisme és una forma de darwinisme social, i és una irresponsabilitat humana, com deia Kant, acceptar un sistema tan fastigós com aquest.
       Febrer de 2014.
* Em vaig fer comunista convençut que mentre hi hagi desigualtats, mentre no hi hagi igualtat d'oportunitats, hi ha d'haver una ideologia social que permeti que ens respectem i ens ajudem entre nosaltres. I no de manera cristiana, no amb creences ni històries d'aquestes, sinó a través d'una estructura que tingui una ideologia rigorosa i científica. És la sopa d'all.
       Febrer de 2014.
* Un sistema de competència biològica com el capitalisme en què el més fort es menja el petit no té sentit en un món humà.
       Febrer de 2014.
* Ho vulguem o no, la revolució cientifico-tècnica se socialitzarà, és un procès evolutiu. Pots anar contra tot el que vulguis, però no contra l'evolució. T'asseguro que si vas contra l'evolució ho passaràs molt malament.
       Febrer de 2014.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Error en el títol o la url.Capdevila, Carles. «». Diari Ara (Ara Tú), 09-02-2014. [Consulta: 10 febrer 2014].
# Eugeni d'Ors i Rovira

Eugeni d'Ors i Rovira (Barcelona, 18 de setembre de 1881 - Vilanova i la Geltrú, 26 de setembre de 1954) fou un escriptor i filòsof català. Usà el pseudònim Xènius. Fou l'iniciador del moviment noucentista.

## Citacions
### Glossari

* Perquè una ciutat sense Biblioteca ja no s'anomena una gran ciutat.
       1906.
* Definir una cosa és, en cert sentit, crear-la; en cert sentit, fer-se senyor d'ella.
       «Del goig de definir», 1908.
* Les lleis són normes, però també són armes
       «El gran principi», 1908.
* Cada mot pot tenir una ressonància infinita: però l'excel·lent escriptor és el qui sap renunciar-hi sovint.
       «Libació a Hermes», 1912.
* El bon patriota estimarà la Pàtria; més també les seves fronteres.
       «Libació a Hermes», 1912.
* Enamorar-se, en l'adolescència, és un progrés: se passa d'amar l'amor a amar les dones. Casar-se, a la joventut, és un altre progrés; se passa d'amar les dones, a amar una dona.
       «Libació a Hermes», 1912.

## Referències

* ↑ «Postals literàries». Departament de Cultura. Arxivat de l'original el 1554159177. [Consulta: 1 abril 2019].
* 1 2 3 4 5 Vallaverdú; Pavia, 2002, p. 130-131.

## Bibliografia

* Vallverdú, Rosa; Pavia, Raimon (eds.). Diccionari de citacions catalanes. Barcelona: Edicions 62, 2002. ISBN 8429749934.
# Eulàlia Grau

Eulàlia Grau (Terrassa, 1946) és una artista catalana.

## Citacions

* (El meu treball) era una rebel·lió, al veure que la dona no tenia cap paper a la societat.
       MACBA, Barcelona, 2013.
* Jo crec que un dels problemes de l'artista és que està massa tancat en la seva torre de marfil, massa separat de la gent i del poble (el meu treball) és un diàleg amb la societat, però un diàleg fet d'imatges.
       MACBA, Barcelona, 2013.
* El cost de la vida és un treball intencionadament “horrible” perquè la gent no tingui àlibis per escapar-se i hagi de veure el que li estic dient.
       MACBA, Barcelona, 2013.
* Penso que no hi hauria d'haver-hi una barrera entre l'art i l'activisme.
       MACBA, Barcelona, 2013.
* De mica en mica s'hauria d'intentar que l'art fos més popular i que pogués arribar més a tothom i que tothom el pogués entendre més.
       MACBA, Barcelona, 2013.
* L'art moltes vegades es veu com massa elitista, només per entesos, separat del poble, separat de la gent.
       MACBA, Barcelona, 2013.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Eulàlia Grau». Ràdio Web MACBA Museu d'Art Contemporani de Barcelona, #175, (2013) [Consulta: 1365072105].
# Eurípides

Eurípides [Ευριπίδης] (Salamina, aprox. 480 aC — Pela, 406 aC) fou un dramaturg grec.

## Citacions

* Cal no enfadar-se amb les coses, perquè no es preocupen de res.
    (en grec) Τοῖς πράγμασιν γὰρ οὐχὶ θυμοῦσθαι χρεών: μέλει γὰρ αὐτοῖς οὐδέν.
* Els homes més savis segueixen el seu propi rumb.
* Tot el que els amics tenen ho comparteixen.
    (en llatí) Amicorum communia omnia.
       Orestes. § 735.
* El discurs de la veritat és senzill.
    (en llatí) Veritatis simples oratio
       Fenícies. § 469.
* Un home sol no és cap home.
    (en llatí) Unus uir nullus uir.
       Fenícies. § 745.

### Medea

    Pàgina principal: Medea
* Les passions dels sobirans són terribles, acostumen a obeir poc i a manar molt, difícilment canvien l'orgull. Per això és millor avesar-se a viure en la igualtat.
    (en grec antic) δεινὰ τυράννων λήματα καί πως // ὀλίγ᾽ ἀρχόμενοι, πολλὰ κρατοῦντες // χαλεπῶς ὀργὰς μεταβάλλουσιν. // τὸ γὰρ εἰθίσθαι ζῆν ἐπ᾽ ἴσοισιν
       "Pàrode". Medea, § 119-122.
* La justícia no resideix en els ulls dels mortals.
    (en grec antic) δίκη γὰρ οὐκ ἔνεστ᾽ ἐν ὀφθαλμοῖς βροτῶν
       "Episodi I". Medea, § 219.
* La còlera és terrible i difícil de guarir, quan alguns atien la discòrdia entre éssers estimats.
    (en grec antic) δεινή τις ὀργὴ καὶ δυσίατος πέλει, // ὅταν φίλοι φίλοισι συμβάλωσ᾽ ἔριν.
       "Episodi II". Medea. § 520-521.
* De les penes, no n'hi ha cap de pitjor que ser privat de la terra pàtria.
    (en grec antic) χθων δ᾽ οὐκ ἄλλος ὕπερθεν ἢ // γᾶς πατρίας στέρεσθαι.
       "Estàsim II". Medea. § 651-652.

## Referències

* ↑ Marc Aureli. Meditacions. Barcelona: Llibres de l'Índex, 2008 (Els Clàssics de l'Índex ; 6). ISBN 9788496563742.
* ↑ Ballaz, Jesús. La música de la fe. Barcelona: Claret, 2019. ISBN 978-84-9136-217-3.
* 1 2 3 Erasme de Rotterdam, 2018.
* 1 2 3 4 Eurípides, 2006.

## Bibliografia

* Erasme de Rotterdam. No puc no parlar. Girona: Edicions de la ela geminada, 2018. ISBN 9788494856129.
* Eurípides. Medea. 5a ed. Barcelona: La Magrana, 2006. ISBN 8474107423.