# Excrement

* Aquesta pàgina mostra parèmies sobre la matèria d'origen biològic. Si cerqueu parèmies de l'acte d'eliminar-la de l'organisme, vegeu «defecació».
Els excrements o deposició són les restes dels aliments no absorbits durant la digestió i també cèl·lules de l'epiteli intestinal que es descamen en el procés d'absorció de nutrients, microorganismes, i altres substàncies que no assoleixen travessar l'epiteli intestinal. En llenguatge col·loquial les femtes reben el nom de caca, o vulgarment, merda; i en un sentit més tècnic o clínic el de matèria fecal, femta o deposicions.

## Citacions

* La pintura és com la merda, se sent però no s'explica pas.
    (en francès) La peinture, c'est comme la merde; ça se sent, ça ne s'explique pas.
       — Henri de Toulouse-Lautrec
* Els polítics han de viure entre la merda, però no confondre's amb ella.
    (en castellà) Los políticos tienen que vivir entre la mierda, pero no confundirse con ella.
       — Adolfo Suárez
* El dia que la merda tingui cap valor, els pobres naixeran sense cul.
    (en castellà) El día que la mierda tenga algún valor, los pobres nacerán sin culo.
       — Gabriel García Márquez
* Després hi ha el fatxa. Mai falta el fatxa de rigor. Notaran la presència del fatxa per la pudor de merda que desprèn des de la seva butaca.
    (en castellà) Después està el facha. Nunca falta el facha de rigor. Notarán la presencia del facha por el olor a mierda que despide desde la butaca.
       Rubianes solamente, 1997. — Pepe Rubianes
* Ni abans érem l'última merda que va cagar Pilat ni ara som el Bayer Leverkusen.
    (en castellà) Ni antes éramos la ultima mierda que cagó Pilatos ni ahora somos el Bayer Leverkusen.
       Sala de premsa de l'estadi de Riazor (La Corunya), 27 d'octubre de 2008. — Manuel Preciado Rebolledo
          Declaracions després que l'Sporting de Gijón guanyés 0-3 al Deportivo de La Coruña

## Dites populars

* A la merda van dos: tu i el gos.
* A qui de por se mor, de merda li fan la fossa.
* Aigua corrent, merda no se sent.
* Al llum pum i a la vaca caca.
* Allà on cagues, deixes la merda.
    (var.) Allà on cagues, deixes es cagalló.
* Costa avall, tota merda corre.
* Ésser en caca i non.
* La merda, com més la remenen, més put.
          Es diu dels qui només pensen a menjar i dormir.
* La merda del patró no put.
* Llaurar de rucs i batre de bous, merda a l'era.
* Merda de vedell no put tot lo dia.
    (var.) Merda de vedell no fuma tot lo dia.
* Morta jo, merda per als vius.
          Despreocupació per un projecte o una fase de la nostra vida ja exhaurida
* Ningú parla de merda més que el qui n'està untat.
* Qui merda envia, pets espera
* Qui no menja merda, no està gras.
* Trons de cul, tempestat de merda prop.

### Dites relacionades amb municipis

* A Avinyonet d'una merda en fan una paret, i els de Vilanant tot darrere la van llepant.
* A Blanes, de la merda en fan campanes.
          Significa que els blanencs són molt aprofitadors.
* A Borriol caguen al vol, i a Canet de la merda fan paret.
* A Cervera, de la merda en fan costera.
* A Gavet de la merda en fan paret, quan plou tot se'ls somou, quan neve tot s'esmerdegue.
* En Torrent de la merda fan engüent.
* La merda de Mataró és la millor.
* Santa Pau, vila mardau, vila merdera. Poca gent i embustera.
    (var.) Santa Pau, vila merdera. Poca gent i embustera.
* Sueca, la merda seca.
* Viladecans, vila de gossos, pocs i merdosos.

## Endevinalles

* Rodó com un plat i quan cau a terra fa xap.
          Una buina

## Frases fetes

* Dur merda a l'espardenya.
    (var.) Dur merda a la sabata..
          Tenir mala sort.
* Dur més merda que un bou.
          Estar carregat de pretensions.
* Ésser cul i merda.
          Ésser dues persones amics inseparables.
* Ésser merda de vedell.
          Ésser una cosa de gran aparença però que després acaba en no-res.
* Ésser un set cagueres
          Ser inquiet, impacient
* Fer cara de merda d'oca.
          Tenir cara de malalt, molt groc.
* Fer merder.
          Provocar enrenou, escàndol, esvalot.
* Haver trepitjat merda.
          Tenir mala sort.
* Haver tret la merda del cul d'algú.
          Haver criat algú quan era petit.
* Miquel, boca de mel; queixals de pega, merda mastega!
          Ho diuen per fer enfadar als Miquel.
* No dóna ni de la merda que caga.
          Ésser una persona molt avar.
* No farà merda bona en vuit dies.
          Haver patit un desengany molt gran.

## Referències

* ↑ «Citations». Paris: Evene, cop. 1999. [Consulta: 30 març 2013].
* ↑ Albaigès i Olivart, Josep M.; Hipólito, M. Dolors. Un Siglo de citas. Barcelona: Planeta, 1999. ISBN 9788408017325.
* ↑ Honores, Crystal. «Citas de Gabriel García Márquez». About.com, 2013. Arxivat de l'original el 1368472066. [Consulta: 21 maig 2013].
* ↑ «Rubianes, un actor galaicocatalà». Sant Joan Despí: Televisió de Catalunya, 01-03-2009. Arxivat de l'original el 1324574346. [Consulta: 11 març 2012].
* ↑ «Preciado: "Ni ahora somos el Leverkusen ni antes éramos la última mierda que cagó Pilatos"» (en castellà). El País. Madrid: Ediciones El País, 27-10-2008. [Consulta: 7 juny 2012].
* 1 2 3 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 16 setembre 2024].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Merda». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Alberola, Estanislau. Refraner valencià: colecció de refráns populars. València: Arte y Letras, 1928.
* ↑ Prous i Vila, Josep Maria. El vocabulari dels pescadors de Cambrils. Reus: Associació d'Estudis Reusencs, 1991. ISBN 84-604-0116-2.
* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Cagar». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Amades i Gelats, 1980.
* ↑ Pàmies i Riudor, 2012, p. 153.
* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor. «Paremiologia tòpica». L'autor, cop. 2010-. [Consulta: 16 setembre 2024].
* ↑ Sola i Ramos, Elisa. «Proverbis, dites i frases fetes de Blanes», 1999.
* ↑ Coll i Martí, Josep «Refranys geogràfics al Pallars». Butlletí interior de la Societat d'Onomàstica, Núm. 13, (1983), pàg. 71-75 [Consulta: 19 octubre 2015].$^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 115-117, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 475-524.
* 1 2 Pujiula, Jordi «Dites, refranys i malnoms dels pobles de la Garrotxa». Annals del Patronat d'Estudis Històrics d'Olot i Comarca, Núm. 23, (2012), pàg. 93-132. ISSN: 0211-8424 [Consulta: 22 setembre 2015].
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 137-139, Vol. 4. Sector central litoral.
* ↑ Campmany i Guillot, Josep «Recull de folclore gavanenc». Centre d'Estudis de Gavà, (desembre 1998).$^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ Amades, 1982.
* 1 2 Pàmies i Riudor, 2012, p. 152.
* ↑ Amades i Gelats, 2005.
* ↑ Espinal, 2006, p. 640.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Miquel». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Folklore de Catalunya. Vol. 2. Cançoner, cançons, refranys, endevinalles. 3a edició. Barcelona: Selecta, 1982. ISBN 84-298-0452-8.
* Amades i Gelats, Joan. El Tres i el set : números meravellosos (Ed. facsímil) (en català). Tarragona: L'Agulla de cultura popular, 2005 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 30). ISBN 8496294188.
* Espinal, Maria Teresa. Diccionari de sinònims de frases fetes (en català). 2a ed. Barcelona: Universitat Autònoma de Barcelona. Servei de Publicacions; Publicacions de la Universitat de València; Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2006. ISBN 84-490-2441-2.
* Pàmies i Riudor, Víctor. Dites.cat : Locucions, frases fetes i refranys del català (en català). Barcelona: Barcanova, 2012. ISBN 978-84-489-3041-7.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.