OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Servi Sulpici Galba

Servi Sulpici Galba [Servius Sulpicius Galba] (Terracina, aprox. 5 aC — Roma, 15 de gener de 69) fou un emperador romà (68-69).

## Citacions
### Vides dels dotze Cèsars. Galba

Recull de citacions de Galba documentades per Suetoni en la sèrie de llibres Vides dels Dotze Cèsars (De Vitis Caesarum):
* Soldat, aprèn a portar-te com un soldat; aquest és Galba, no Getúlic.
    (en llatí) Nemo rationem otii sui reddere cogeretur.
       Vides dels dotze Cèsars. Galba. Epígraf VI.
          Vers repetit a l'exèrcit de la Germania que donava mostres d'indisciplina.
* Ningú no obliga un altre a donar compte de la seva manca d'activitat.
    (en llatí) Nemo rationem otii sui reddere cogeretur.
       Vides dels dotze Cèsars. Galba. Epígraf IX.

### Atribuïdes

* Què feu camarades? Jo sóc vostre i vosaltres sou meus.
    (en llatí) Quid agitis commilitones? Ego uester sum et uos mei.
       Vides dels dotze cèsars. Galba. Epígraf XX.
          Algunes fonts diuen que van ser les seves darreres paraules que digué en ser apunyalat pels seus assassins, no obstant, el mateix Suetoni indica que no digué res i només els oferí el seu coll com a senyal per matar-lo.

## Citacions d'altres persones

* Tu també, menut, tastaràs el nostre poder.
       Vides dels dotze cèsars. Galba. Epígraf IV. — August
          Comentari premonitori d'August, com indica Suetoni, del l'ascens al tron imperial de Galba.

## Referències

* 1 2 3 4 Suetoni, 1971.

## Bibliografia

* Suetoni. Vides dels Dotze Cèsars. Volum V. Galba. Otó. Vitel·li. Vespasià. Tit. Domicià. Barcelona: Fundació Bernat Metge, 1971.
# Seròs

Seròs és una vila i municipi català de la comarca del Segrià.

## Dites populars

* A Seròs fan l'àngel fart, a Aitona bojos o boges, a Soses són els meixuts i a Alcarràs farts de sopes.
* A Seròs són les més guapes, a Aitona ja no ho són tant, a Soses les rabosetes i a Alcarràs la flor del ram.
* A Seròs fan el ventre gros, la panxa llisa i no porten camisa.
* A Seròs, sopes amb tomàquet.
* Gent de Seròs, quan no en fan una en fan dos.
* Hi ha a Velilla, sant Llorenç, a Fraga, sant Salvador, a Aitona, sant Gaietà i a Serós hi ha l'àngel gros.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Amades i Gelats, 2001, p. 72-73.
* ↑ Farnés, 1992, p. 850, Vol. VIII.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Geografia popular (Ed. facsímil) (en català). Barcelona: Edicions El Mèdol, 2001 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 6). ISBN 8495559293.
* Farnés, Sebastià. Paremiologia catalana comparada. Barcelona: Columna Edicions, 1992. ISBN 847809427X.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Seròs - Lloc web oficial
# Set

El set és un nombre natural que segueix el sis i precedeix el vuit. S'escriu 7 en xifres àrabs, VII en les romanes i 七 en les xineses.

## Dites populars

* Al món hi ha set maneres de guanyar-se la vida.
          Al món hi ha molts recursos per viure.
* El greix tapa set lletgeses.
          Una persona grassa dissimula molt bé els seus defectes.
* Els gats tenen set vides.
          Referint-se a la gran vitalitat d'aquest animal.
* Quan mor un mosquit en van set mil a l'enterrament.
          Per ponderar la gran abundor d'aquest insecte.

## Frases fetes i locucions

* Anar amb set ulls.
          Vigilar molt.
* D'un pet fer-ne set esquerdes.
          Tenir un sentit ponderador i exagerador.
* Ésser un set cagueres.
          Ser inquiet, impacient.
* Ésser un set cametes.
          Es diu dels que caminen molt.
* Ésser un set ciències.
          Aplicat als que pretenen saber-ho tot.
* Fer-se'n les set pedretes.
          Per morir-se.
* Haver estat en un lloc set anys en un estiu.
          No haver-hi estat mai o molt poc temps.
* Haver-n'hi per a set ciutats.
          Quan una cosa és molt abundant.
* No poder tapar el cul d'algú ni amb set matalassos.
          Ponderar la joia i satisfacció de l'al·ludit.
* Quedar amb set pams de nas.
          Sorprendre's molt.
* Tenir set mans.
          Ser molt treballador.
* Tenir set pèls en guerrilla.
          Tenir poc pèl al bigoti.
* Tornar-se de set colors.
          Sufocar-se.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 Amades i Gelats, 2005.

## Bibliografia

* Amades i Gelats, Joan. El Tres i el set : números meravellosos (Ed. facsímil) (en català). Tarragona: L'Agulla de cultura popular, 2005 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 30). ISBN 8496294188.
# Setcases

Setcases és un municipi català de la comarca del Ripollès.

## Dites populars

* A Llanars toquen a missa, a Camprodon ja han tocat, Vilallonga l'ha mig dita, Setcases ja han acabat.
* A Setcases, tots són lladres.
    (var.) A Setcases tots són lladres; a Llanars, a cada pas.
    (var.) A Setcases tots són lladres, a Tragurà algun n'hi ha, a Vilallonga tot en ronda, a Llanars a cada pas, a Camprodon tots en són i a Molló fins el rector.
    (var.) A Setcases tots són lladres, a Molló fins el rector, a Vilallonga tot en ronda i a Camprodon tots ne són.
* Setcases, blat i ases.

## Referències

* 1 2 3 Parés i Puntas, 1999, p. 475-524.
* 1 2 Amades i Gelats, 2001, p. 72-73.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Geografia popular (Ed. facsímil) (en català). Barcelona: Edicions El Mèdol, 2001 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 6). ISBN 8495559293.
* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* Web oficial de l'Ajuntament de Setcases
# Antonio Muñoz Molina

Antonio Muñoz Molina (Úbeda, 10 de gener de 1956) és un escriptor espanyol.

## Citacions

* En el moment que per desgana o per covardia o per comoditat o per negligència la llibertat d'expressió deixa d'exercir-se ja s'ha començat a perdre.
    (en castellà) En el momento en que por desgana o por cobardía o por comodidad o por negligencia la libertad de expresión deja de ejercerse ya se ha empezado a perder.
* És important no deixar-se emportar ni per l'essencialisme ni pel pessimisme incondicional.
    (en castellà) Es importante no dejarse llevar ni por el esencialismo ni por el pesimismo incondicional
* Per ser escriptor cal no haver estat escriptor durant molt de temps.
    (en castellà) Para ser escritor hace falta no haber sido escritor durante mucho tiempo.
* Quan la barbàrie triomfa no és gràcies a la força dels bàrbars sinó a la capitulació dels civilitzats.
    (en castellà) Cuando la barbarie triunfa no es gracias a la fuerza de los bárbaros sino a la capitulación de los civilizados.
* Llegir és l'únic acte sobirà que ens queda.
    (en castellà) Leer es el único acto soberano que nos queda.
       Entrevista El País, 7 de març de 1989.

## Referències

* 1 2 3 Rivera, Berta. «Antonio Muñoz Molina, escritor». Loff.it, 10-01-2019. [Consulta: 13 gener 2019].
* ↑ La Rotta, Santiago. «Antonio Muñoz Molina en sus palabras». El Espectador, 06-06-2013. [Consulta: 13 gener 2019].
* ↑ «La frase por José Antonio Marina». Cronica, 01-04-2001. [Consulta: 13 gener 2019].
* ↑ Prados, Luis. «Muñoz Molina: "Leer es el único acto soberano que nos queda"». El País, 07-03-1989. [Consulta: 13 gener 2019].
# Antígona (Sòfocles)

Antígona (en grec antic: Ἀντιγόνη) és una tragèdia del dramaturg atenès Sòfocles i escrita, segons els estudiosos, cap al 442 aC.

## Citacions

* Esforçar-se en va és una bogeria.
    (en llatí) Frustra nit dementiae est.
       Antígona § 67-68.
* El que no pot ser fet no hauria ni tan sol de ser començat.
    (en llatí) Quod fieri non potest nec incipiendum quidem est.
       Antígona § 92.
* Cal escoltar qui parla bé.
    (en llatí) Auscultandum bene loquenti.
       Antígona § 1031-1032.
* Hom no pot lluitar contra el destí.
    (en llatí) Fato non repugnandum.
       Antígona § 1106.
* El principal element per a la felicitat és tenir intel·ligència.
    (en llatí) Prima felicitatis pars sapere.
       Antígona § 1347-1348.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Erasme de Rotterdam, 2018.

## Bibliografia

* Erasme de Rotterdam. No puc no parlar : selecció dels Adagis, traducció, estudi introductori i índex analític. Girona: Edicions de la Ela geminada, 2018. ISBN 9788494856129.
# Antònia Buades Vallespir

Antònia Buades Vallespir, coneguda artísticament com a Madò Buades (sa Pobla, 11 de gener de 1911 - Palma, 24 de desembre de 2007) fou una cantant de cançons populars mallorquina.

## Citacions

* Em deien que sols tenia un any i ja cantava damunt del carro.
       Pòrtula, octubre de 2001.
* Cada activitat tenia la seva pròpia tonada. Era com posar-se en una determinada actitud davant la feina.
       Pòrtula, octubre de 2001.
* Abans era mostrar qui en sabia més, però ara s'ha perdut aquesta intenció. Falta sentiment que surti de dins, més acoblament amb les cançons.
       Pòrtula, octubre de 2001.
* Ara la gent ja no canta a la feina, potser perquè el renou de les màquines ja no ho permeten.
       Pòrtula, octubre de 2001.

## Citacions sobre la Madò Buades

* Madò Buades, cantadora de les feines del camp, Perendenga que feia tremolar la veu i els pèls dels qui l'escoltaven dient les tonades de feina i romanços nets i arcaics que Maria del Mar Bonet, Biel Majoral o els d'Uc d'Eivissa popularitzaren.
       El País, 18 de gener de 2008.
* Des de la seva terra natal, va portar el seu estil personal per tots els racons de l'illa, conservant en tot moment l'autenticitat de les tonades de conreu.
    (en castellà) Desde su tierra natal, llevó su estilo personal por todos los rincones de la isla, conservando en todo momento la autenticidad de la tonadas de labranza.
       Diario de Mallorca, 12 de gener de 2011.
* Destaca el seu brillant virtuosisme brillant, innat, un cant ple de naturalitat tant en els matisos suaus, com en els registres aguts i amb una clara dicció, cantant com un rossinyol.
    (en castellà) Destaca su "virtuosismo brillante, innato, un canto lleno de naturalidad tanto en los matices suaves, como en los registros agudos y con una clara dicción, cantando como un ruiseñor".
       Diario de Mallorca, 15 de gener de 2011.

## Referències

* 1 2 3 4 Deià, Maria I.; Roca, Antoni «Antònia Buades Vallespir, madò Buades». Pòrtula, (octubre 2001) [Consulta: 25 octubre 2016].
* ↑ Manresa, Andreu «Les temptacions de la pagesia». El País, (18-01-2008) [Consulta: 25 octubre 2016].
* ↑ Payeras, Joan «El Ayuntamiento honra la labor de ´Madò Buades´ dedicándole una calle». Diario de Mallorca, (12-01-2011) [Consulta: 25 octubre 2016].
* ↑ Payeras, Joan «La voz genial de la payesía». , (15-01-2011) [Consulta: 25 octubre 2016].
# Antònia Font

Antònia Font va ser un grup de música mallorquí nascut el 1997, que es caracteritza per la seva música festiva i per les seves lletres humorístiques i fantasioses.

## Citacions

* Cau es sol de s'horabaixa / dins s'horitzó / damunt sa mar arrissada es avions.
       Cançó «Alegria...» de l'àlbum Alegria, 2002. — Joan Miquel Oliver
* Professionalment faríem qualsevol cosa, fins i tot anar a Eurovisió, encara que mai deixaríem de cantar en català, perquè és la aportació mínima a un paisatge cultural que necessita que grups com nosaltres sortim a l'exterior.
    (en castellà) profesionalment haríamos cualquier cosa, hasta ir a Eurovisión, aunque nunca dejaríamos de cantar en catalán, porque es la mínima aportación a un paisaje cultural que necessita que grupos como nosotros salgamos al exterior
       27 de juny de 2002..
          Presentació del disc Alegria
* Per primera vegada ens sentíem com si estiguéssim treballant, i no com uns ninyatos a qui se'ns feia un favor editant-nos un disc.
       Revista Enderrock, juliol 2011.
          Parlant de l'edició del disc Alegria (2002)

## Referències

* ↑ «Alegria... - Antònia Font». Viasona. [Consulta: 2 gener 2020].
* ↑ Linés, Esteban «Los mallorquines Antònia Font refrescan el pop en catalán con “Alegria”». La Vanguardia, (27-06-2002) [Consulta: 4 agost 2014].
* ↑ H.M.A «Antònia Font. Homenatge als exploradors». Revista Enderrock, 189, (juliol 2011), pàg. 34-37. ISSN: 1136-7393 [Consulta: 4 agost 2014].
# Antonio Machado Ruiz

Antonio Machado Ruiz (Sevilla, 26 de juliol de 1875 – Cotlliure, Rosselló, 22 de febrer de 1939) fou un poeta andalús.

## Citacions

* Qualsevol neci confon valor i preu.
    (en castellà) Todo necio / confunde valor y precio.
       Poema LXVIII. Proverbios y cantares, 1912.
* Els ganduls saben sempre l'hora que és.
    (en castellà) Los holgazanes saben siempre la hora que es.
* D'aquells que diuen ser gallecs, catalans, bascos, extremenys, castellans, etc., abans que espanyols, desconfieu-ne sempre. Acostumen a ésser espanyols incomplets, insuficients, dels quals res de profit pot esperar-se.
    (en castellà) De aquellos que dicen ser gallegos, catalanes, vascos, extremeños, castellanos, etc., antes que españoles, desconfiad siempre. Suelen ser españoles incompletos, insuficientes, de quienes nada grande puede esperarse.
* La poesia mai no té edat quan és veritablement poesia.
    (en castellà) La poesía nunca tiene edad cuando es verdaderamente poesía.
       Resposta al seu germà Manuel Machado.

## Referències

* ↑ Amela, Víctor M. Antología de citas: sabiduría humana en 30.000 sentencias. Barcelona: Styria, 2010. ISBN 9788492520480.
* ↑ Doval, Gregorio. 1001 citas y frases ingeniosas sobre el trabajo y el dinero. Madrid: Santos Rodríguez, 2008. ISBN 9788497634380.
* ↑ Machado, Antonio. Juan de Mairena. Madrid: Cátedra, cop. 1986. ISBN 8437605865.
* ↑ García-Máiquez, Jaime. «El «Ars Vivendi» de Manuel Machado». El Debate de Hoy, 04-06-2021. [Consulta: 26 març 2024].
# Antonio María Rouco Varela

Antonio María Rouco Varela (Vilalba, Lugo, 20 d'agost de 1936) és un cardenal espanyol. En l'actualitat és l'arquebisbe de l'arxidiòcesi de Madrid i el president de la Conferència Episcopal Espanyola.

## Citacions

* No hi ha cosa més econòmica que pregar.
    (en castellà) No hay cosa más económica que rezar
       Foro de la Nueva Sociedad, 26 de maig de 2011.
* Els pares tenen dret que els fills s'eduquin en la llegua que els pares determinin. És un dret fonamental de la família, que no pot ésser suplert ni negat per l'autoritat. El dret dels pares és primera i primer i el dret de l'Estat és subsidiari.
    (en castellà) Los padres tienen derecho a que los hijos se eduquen en la lengua que los padres determinen. Es un derecho fundamental de la familia, que no puede ser suplido ni negado por la autoridad. El derecho de los padres es primario y primero y el derecho del Estado es subsidiario.
       Entrevista al diari ABC, 24 de desembre del 2012.
          Opinió la polèmica llei Wert d'educació
* La causa més profunda d'aquesta crisi, la raó última del que ens passa no és altra que l'oblit de Déu.
    (en castellà) La causa más profunda de esta crisis, la razón última de lo que nos sucede no es otra que el olvido de Dios.
       Carta de Rouco Varela amb moti de les festes del Corpus Christi, 18 de novembre de 2013.
          Opinió sobre la crisis financera espanyola
* Ens preocupa que la unió fraterna entre tots els ciutadans de les diferents comunitats i territoris d'Espanya, amb molts segles d'història comuna, pogués arribar a trencar-se. La unitat de la nació espanyola és una part principal del bé comú de la nostra societat que ha de ser tractada amb responsabilitat moral.
    (en castellà) Nos preocupa que la unión fraterna entre todos los ciudadanos de las distintas comunidades y territorios de España, con muchos siglos de historia común, pudiera llegar a romperse. La unidad de la nación española es una parte principal del bien común de nuestra sociedad que ha de ser tratada con responsabilidad moral.
       Conferencia inaugural de la CII reunión de la Asamblea Plenaria de la Conferencia Episcopal Española, 18 de novembre de 2013.

## Referències

* ↑ Bedoya, Juan G. «"No hay cosa más económica que rezar"». El País. Ediciones El País, (26-05-2011) [Consulta: 3 gener 2014].
* ↑ «Rouco afirma que «los padres tienen derecho» a que sus hijos sean educados en castellano». ABC, (24-12-2012).
* ↑ «Rouco ve "el olvido de Dios" como la causa profunda de la crisis» (en castellà). Europa Press, (28-05-2013) [Consulta: 26 desembre 2017].
* ↑ «A Rouco Varela le preocupan la unidad de España, el aborto y el matrimonio gay». Público.es. Diario Público, (18-11-2013) [Consulta: 3 gener 2014].
# Antonio Cánovas del Castillo

Antonio Cánovas del Castillo (Màlaga, 8 de febrer de 1828 - Arrasate, 8 d'agost de 1897) fou un polític i historiador espanyol. Va ser President del Govern espanyol en nombroses ocasions.

## Citacions

* Els negres a Cuba són lliures [...] i crec que l'esclavitud era per a ells preferible a aquesta llibertat que tenen per no fer res i formar masses de dropos. Tothom que coneix els negres us diran que [...] són persones salvatges, inclinades al mal, i que cal tractar-los amb autoritat i fermesa per obtenir-ne alguna cosa.
    (en castellà) Los negros en Cuba son libres [...] y yo creo que la esclavitud era para ellos preferible á esta libertad que tienen para no hacer nada y formas masas de vagabundos. Todos los que conocen á los negros os diran que [...] son personas salvajes, inclinadas al mal, y que es preciso tratarlos con autoridad y firmeza para obtener de ellos alguna cosa.
       Entrevista amb M. Routler, reproduït a La Vanguardia, 21 de novembre de 1896.
* Cuba es per a Espanya la seva Alsàcia-Lorena!
    (en castellà) ¡Cuba es para España su Alsacia Lorena!
       Entrevista amb M. Routler, reproduït a La Vanguardia, 21 de novembre de 1896.
          Cánovas del Castillo fa un símil de la situació Cuba amb la del territori Alsàcia-Lorena, històricament de França, però arran de la Guerra francoprussiana, va pertànyer a l'Imperi Alemany de 1871 a 1918.

## Referències

* 1 2 «Habla el señor Cánovas» (en castellà). La Vanguardia p. 1-2, 21-11-1896. [Consulta: 10 setembre 2017].
# Cap d'any

El cap d'any és el primer dia de l'any en el calendari gregorià i correspon a l'1 de gener.

## Dites populars

* Amoretes de Cap d'any, per Sant Miquel afany.
* Boig serà el campaner que assenyala pedregades per Cap d'any.
* El foc de Cap d'any, no fa cap dany.
* El qui no visita el camp per Cap d'any, té mal any.
* Lluna creixent per Cap d'any, lluna abundant.
* Per Cap d'any, cada u resa pel seu sant.
* Per Cap d'any i cap de mes, aneu-vos-se'n de casa que no us hi vull més.
* Per Cap d'any i cap de mes, deixaré la casa que no em convé més.
* Per Ninou, pagar el sou i tracte nou.
* Primer dia de gener, primer dia d'estiu és.
* Qui fa un cove fa un cistell i al cap de l'any cisteller vell.
* Qui fa un cove fa un paner i al cap d'any ja és cisteller.
* Sant Silvestre no pot estre sinó una vegada a l'any: la vigília de Cap d'any.
* Segons cacis el dia de Cap d'any, caçaràs la resta de l'any.
* Si et cases per Cap d'any, lluma de mel fins a Sant Miquel.
* Si files per Cap d'any, filaràs tot l'any.
* Si no vols passar un mal any, no et casis per Cap d'any.

#### Dites relacionades amb la collita i el menjar

Recull de dites populars relacionades amb la collita i el menjar:
* Cap d'any gelat, any de molt de blat.
* Cap d'any gelat, molt pa assegurat.
* Ceba de Cap d'any, fa bon averany.
* Després de Cap d'any, figues seques per company.
* Gelada de Cap d'any, pa per a tot l'any.
* Menjar raïms per Cap d'any, porta diners per tot l'any.
* Pa torrat, pa torrat, que Cap d'any és arribat.
* Per any nou, el vi i el porc novells ja s'han fet vells.
* Per Cap d'any, s'enceten les figues seques.
* Qui no treballa en tot l'any, treballa el dia de Cap d'any.
* Sempre ha estat Ninou després del Nadal i qui ha tingut sous ha menjat bon gall.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 Amades, 1982, p. 325-379.
* 1 2 Parés i Puntas, 1999.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any (en català). Vol. I. Hivern. Barcelona: Salvat, 1982. ISBN 84-345-3673-0.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Capellades

Capellades és una vila i municipi de la comarca de l'Anoia.

## Dites populars

* A Capellades, molins i a La Beguda, raïms.
* A Capellades tots són lladres; a la Pobla, encara més; a Vilanova, cucales, i a Igualada, figueters.

## Referències

* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 12 octubre 2024].

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.

## Enllaços externs

* Capellades - Lloc web oficial
# Capitalisme

El capitalisme és un sistema econòmic en què els mitjans de producció són, en la seva majoria, propietat privada, i en què el capital s'inverteix en la producció, distribució i el comerç dels béns i serveis per tal d'obtenir guanys o el benefici màxim en un mercat lliure i competitiu.

## Citacions

* El capitalisme és el frau legítim de la classe dominant.
    (en anglès) Capitalism is the legitimate racket of the ruling class.
       — Al Capone
* Algunes persones veuen la iniciativa privada com un tigre depredador que ha de ser disparat. Altres la veuen com una vaca a la que poden munyir. No prou gent la veu com un cavall sa tirant d'un vagó robust.
    (en anglès) Some people regard private enterprise as a predatory tiger to be shot. Others look on it as a cow they can milk. Not enough people see it as a healthy horse, pulling a sturdy wagon.
       — Winston Churchill
* Els assolimients del capitalisme estan matant al capitalisme.
    (en anglès) Capitalism is being killed by its achievements.
       Capitalism, Socialism and Democracy (1942). — Joseph Schumpeter
* Sota el capitalisme, l'home explota l'home. Sota el comunisme només és el contrari.
    (en anglès) Under capitalism, man exploits man. Under communism, it's just the opposite.
       — Atribuïda a John Kenneth Galbraith
* El capitalisme demana el millor de cada persona - la seva racionalitat - i la premia de la manera corresponent. Deixa cada persona lliure d'escollir la feina que li agrada, especialitzar-se en aquesta, comercialitzar el seu producte i canviar-lo per d'altres i anar tan lluny en el camí de l'èxit com la seva habilitat i ambició la porti.
    (en anglès) Capitalism demands the best of every man—his rationality—and rewards him accordingly. It leaves every man free to choose the work he likes, to specialize in it, to trade his product for the products of others, and to go as far on the road of achievement as his ability and ambition will carry him.
       — Ayn Rand

## Referències

* 1 2 3 «An A-Z of business quotations: Capitalism». The Economist. [Consulta: 6 setembre 2015].
* ↑ «Definition of communism». Collins English Dictionary. Collins, 2015. Arxivat de l'original el 1442793931. [Consulta: 31 juliol 2015].
* ↑ Binder, John. «10 Great Pro-Capitalist Quotes For Labor Day». The Hayride. [Consulta: 6 setembre 2015].