OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Leila Ahmed

Leila Ahmed (en àrab لیلى أحمد; Heliòpolis, el Caire, 1940) és una escriptora egípcia especialitzada en l'Islam i el feminisme islàmic.

## Citacions

* Quan peces de vestir —ja fossin bloomers o sostenidors— foren enarborades com a símbols de la lluita feminista en les societats occidentals, va ser les feministes occidentals les que es van encarregar d'identificar l'element i el van definir com una posició de lluita i no, com tristament ha passat amb el vel de les dones musulmanes, que van ser els homes patriarcals i colonials els que el van definir com a ítem de la lluita feminista.
    (en anglès) When items of clothing – be it bloomers or bras – have briefly figured as symbols of feminist struggle in Western societies, it was at least Western feminist women who were responsible for identifying the item in question as significant and defining it as a site of struggle and not, as has sadly been the case with respect to the veil for Muslim women, colonial and patriarchal men who declared it important to feminist struggle.
       Women and Gender in Islam, p. 167, 1992.
* Veure la teva vida des d'una nova perspectiva pot ser inquietant, és clar —però també és força estimulant, i fins i tot bastant emocionant.
    (en anglès) Seeing one's own life from a new perspective can be unsettling, of course – but it is also quite bracing, and even rather exciting.
       Reinventing the veil, 21 de maig de 2011.
* Tinc nostàlgia de l'Islam de la meva infància i joventut, un Islam sense vels i molt allunyat de la política.
    (en anglès) I find myself nostalgic for the Islam of my childhood and youth, an Islam without veils and far removed from politics.
       Reinventing the veil, 21 de maig de 2011.
* El hijab pot ser un rebuig del sexisme. [...] diu que la meva sexualitat és cosa meva, no teva.
       La Vanguardia, 20 de juny de 2011.
* Estem tan acostumats a la idea d'Egipte com a «àrab» que sembla inimaginable que els egipcis pensin mai en si mateixos com qualsevol altra cosa.
    (en anglès) we are so used to the idea of Egypt as ‘Arab’ that it seems unimaginable that Egyptians ever thought of themselves as anything else.
       A Border Passage, 24 d'abril de 2012.
* L'Islam (igual que altres religions) [...] està en fase de grans transformacions i permutacions com a resultat [...] del procés de «globalització» que estem vivint.
    (en anglès) Today Islam (like other religions) [...] is undergoing further tremendous permutations and transformations as a result [...] of the process of “globalization” that we’re all living through.
       A Border Passage, 24 d'abril de 2012.

## Referències

* ↑ «Leila Ahmed». Islam and feminism. Maslaha. Arxivat de l'original el 1496068584. [Consulta: 21 març 2017].
* 1 2 Ahmed, Leila «Reinventing the veil». Financial Times, (21-05-2011) [Consulta: 21 març 2017].
* ↑ Robinson, A. «“ El hijab pot ser un rebuig del sexisme”». La Vanguardia, (20-06-2011) [Consulta: 21 març 2017].
* 1 2 «A Border Passage Reader’s Guide». Penguin Random House. Arxivat de l'original el 1483467023. [Consulta: 21 març 2017].
# Lenny Bruce

Lenny Bruce, de nom real Leonard Alfred Schneider, (Mineola, Nova York, 13 d'octubre de 1925 — Hollywood, California, 3 d'agost de 1966) fou un humorista i comediant estaunidenc.

## Citacions

* Als Palaus de la Justícia, l'única justícia és als palaus.
    (en anglès) In the Halls of Justice, the only justice is in the halls.
* Cada dia la gent s'allunya de l'església i torna al camí Déu.
    (en anglès) Every day people are straying away from the church and going back to God.
* El comunisme és com una gran companyia de telèfons.
    (en anglès) Communism is like one big phone company.
* La meva madrastra va trencar el meu matrimoni. Un dia la meva dona va arribar a casa ben d'hora de la feina i ens va trobar al llit.
    (en anglès) My mother-in-law broke up my marriage. One day my wife came home early from work and found us in bed together.
* No hi ha res més trist que un inconformista envellit.
    (en anglès) There is nothing sadder than an aging hipster.
* Si Déu va fer el cos i el cos és brut, la culpa recau en el fabricant.
    (en anglès) If God made the body and the body is dirty, the fault lies with the manufacturer.
* Si vius a Nova York, encara que siguis catòlic, ets jueu.
    (en anglès) If you live in New York, even if you're Catholic, you're Jewish.
* 'Vida' és una paraula de quatre lletres.
    (en anglès) 'Life' is a four-letter word.

## Referències

* 1 2 3 Robb, Stephen. «The comedy master turned martyr». BBC News. Londres: BBC, 03-08-2006. Arxivat de l'original el 1405722515. [Consulta: 18 abril 2014].
* 1 2 3 «Lenny Bruce Biography». bio, 2014. Arxivat de l'original el 1438631020. [Consulta: 18 abril 2014].
* 1 2 Byrne, Robert (comp.). The 2548 best things anybody ever said. New York: Fireside, 2004. ISBN 0-7432-7755-4.
# Leonard Bernstein

Leonard Bernstein (Lawrence, Massachusetts, 25 d'agost de 1918 - Nova York, 14 d'octubre de 1990) fou un compositor, pianista i director d'orquestra estatunidenc.

## Citacions

* La música pot definir l'innominable i comunicar allò desconegut.
    (en anglès) Music can name the unnameable and communicate the unknowable.

## Referències

* ↑ «Leonard Bernstein Office» (en anglès). The Leonard Bernstein Office. [Consulta: 25 agost 2020].
# Leila Khaled

Leila Khaled (Haifa, 9 d'abril de 1944) és una activista política palestina, membre del Front Popular per a l'Alliberament de Palestina (FPAP), el Consell Nacional Palestí (CNP) i la Unió General de Dones Palestines (UGDP). Després de participar en els segrests dels vols TWA 840 i El Al 219, de 1969 i 1970, és considerada la primera dona segrestadora d'avions de la història.

## Citacions

* El meu primer xicot va ser un kalàixnikov.
    (en castellà) Mi primer novio fue un kalashnikov.
* Vaig fer l'anell d'una bala i l'aro d'una granada de mà.
    (en anglès) I made the ring from a bullet and the pin of a hand grenade.
       Entrevista al diari The Guardian, 26 de gener de 2001.
* És una equació: on hi ha ocupació, hi ha resistència. No pot ser d'una altra manera, quan ets oprimit, resisteixes.
    (en italià) É un'equazione: dove c'è occupazione, c'è resistenza. Non può essere diversamente, quando sei oppresso resisti.
       Aforisme al pròleg del llibre FPLP. Fronte Popolare per la Liberazione della Palestina: tra ideologia e pragmatismo.

## Referències

* ↑ «Leila Khaled: 'mi primer novio fue el Kalashnikov'» (en castellà). PalestinaLibre.org, 18-04-2004. Arxivat de l'original el 28/09/2021. [Consulta: 11 maig 2017].
* ↑ «"I made the ring from a bullet and the pin of a hand grenade"» (en anglès). The Guardian, 26-01-2001. Arxivat de l'original el 29/6/2007. [Consulta: 11 maig 2017].
* ↑ Mauro, Stefano. FPLP. Fronte Popolare per la Liberazione della Palestina: tra ideologia e pragmatismo (en italià). Massa: Edizioni Clandestine, 2018. ISBN 978-88-6-596833-8.
# Le Diable et le Bon Dieu

Le Diable et le Bon Dieu és una obra teatral dramàtica en tres actes, escrita pel filòsof francès Jean-Paul Sartre l'any 1951 i estrenada per primer cop a París el 7 de juny del mateix any. Ambientada en l'Alemanya de la reforma protestant, tracta sobre naturalesa humana, Déu i el Diable, i la pregunta «És possible el Bé?».

## Citacions

* Prefereixo la desesperació a la incertesa.
    (en francès) Je préfère le désespoir à l'incertitude.
* ... monstre o sant, no m'importa, jo volia ser inhumà.
    (en francès) ... monstre ou saint, je m'en foutais, je voulais être inhumain.
* Vinc a tu, Senyor, vinc, dins la teva nit: dóna'm la mà. Digues: Ets tu la nit? La nit, l'absència de qualsevol angoixa!
    (en francès) Je viens à toi, Seigneur, je viens, je marche dans ta nuit : donne moi la main. Dis : La nuit, c'est toi, hein ? La nuit, l'absence déchirante de tout !
* No puc culpar als que em busquen per matar-me. Els entenc prou bé.
    (en francès) Je ne peux pas en vouloir aux gens qui cherchent à me tuer. Je les comprends trop bien.
* Em ric del diable! Ell apresa les ànimes, però no és el que les condemna. Només em digno en ocupar-me de Déu, de qui monstres i sants en depenen.
    (en francès) Je me moque du Diable ! Il reçoit les âmes, mais ce n'est pas lui qui les damne. Je ne daigne avoir affaire qu'à Dieu, les monstres et les saints ne relèvent que de lui.
* Vella nit, gran nit d'abans dels éssers, nit del no saber, nit de la desgràcia i l'infortuni, amaga'm, devora el meu cos immund, llisca per entre la meva ànima i jo, i corroeix-me. [...] perquè l'home està fet per destruir-se a si mateix i per obrir-se com una dona al gran cos negre de la nit.
    (en francès) Vieille nuit, grande nuit d'avant les êtres, nuit du non-savoir, nuit de la disgrâce et du malheur, cache-moi, dévore mon corps immonde, glisse-toi entre mon âme et moi-même et ronge-moi. [...] car l'homme est fait pour détruire l'homme en lui-même et pour s'ouvrir comme une femelle au grand corps noir de la nuit.
* Faré el Bé: segueix sent la millor manera d'estar sol.
    (en francès) Je ferai le Bien : c'est encore la meilleure manière d'être seul.
* ... el desordre és qui millor serveix a l'ordre establert.
    (en francès) ... le désordre est le meilleur serviteur de l'ordre établi.
* L'absència és Déu. Déu és la solitud dels homes.
    (en francès) L'absence c'est Dieu. Dieu, c'est la solitude des hommes.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Le Diable et le Bon Dieu (1951)». Dico-citations. Le Monde. [Consulta: 6 març 2017].
* 1 2 Sartre, Jean-Paul «Le Diable et le Bon Dieu». Les Temps modernes, 66-71, (1951), pàg. 278.
* ↑ Collins concise dictionary, quotations, 1998.

## Bibliografia

* Collins concise dictionary, quotations.. Rev. and updated. Glasgow: HarperCollins, 1998. ISBN 0004722140.
* Sartre, Jean-Paul. L'existentialisme est un humanisme. Paris: Gallimard, 1996. ISBN 978-2070329137.
# Legitimitat

La legitimitat és el concepte que garanteix que una institució o persona té dret a exercir el poder que li ha estat atorgat, segons les lleis vigents o els principis morals socialment acceptats.

## Citacions

* És més fàcil legalitzar certes coses que legitimar-les.
    (en francès) Il est plus facile de légaliser certaines choses que de les légitimer.
       Maximes et pensées, caractères et anecdotes. — Sébastien Roch Nicolas Chamfort
* L'objecte legítim de la guerra és una pau més perfecta.
    (en anglès) The legitimate object of war is a more perfect peace.
       Epigram, 23 de febrer de 1882. — William Tecumseh Sherman
* El capitalisme és el frau legítim de la classe dominant.
    (en anglès) Capitalism is the legitimate racket of the ruling class.
       — Al Capone
* Cal només voluntat, unitat, / potser un xic de paciència, / molt de seny i un mot d'ordre legítim.
       «El poble», a Circumstàncies, 1968. — Pere Quart
* Si en quedem creuats de braços serem còmplices d'un sistema que ha legitimitat la mort silenciosa.
    (en castellà) Si nos cruzamos de brazos seremos cómplices de un sistema que ha legitimado la muerte silenciosa
       Assaig La resistencia. — Ernesto Sabato
* Qui m'és senyor legítim, qui serà l'únic príncep? Tan sols un poble digne del seu lliure destí.
       «Per commemorar», a Les cançons d'Ariadna, 1981. — Salvador Espriu
* Quan els estats decideixen fer servir la força per fer front a les amenaces més grans a la pau i a la seguretat internacional, necessiten la legitimitat única proporcionada per les Nacions Unides.
    (en anglès) When States go beyond that, and decide to use force to deal with broader threats to international peace and security, they need the unique legitimacy provided by the United Nations.
       Discurs a l'Assemblea General de Nacions Unides (Nova York), 23 de setembre de 2003. — Kofi Annan
* El poble de Catalunya té, per raons de legitimitat democràtica, caràcter de subjecte polític i jurídic sobirà.
       Declaració de sobirania i del dret a decidir del poble de Catalunya, 23 de gener de 2013.

## Referències

* ↑ Bolinches, Antoni. Mil pessics de saviesa : antologia de citacions que inviten a pensar. Barcelona: Mina, 2005. ISBN 8496499340.
* ↑ Heinl, Robert Debs. Dictionary of military and naval quotations. Annapolis: United States Naval Institute, 1966. ISBN 9780870211492.
* ↑ «An A-Z of business quotations: Capitalism». The Economist. [Consulta: 6 setembre 2015].
* ↑ Oliver, 1975, p. 328.
* ↑ «Las frases más destacadas de Ernesto Sábato». ABC. [Consulta: 31 març 2016].
* ↑ Espriu, 1985, p. 149.
* ↑ «Secretary-General's Statement». United Nations, 23-09-2003. [Consulta: 10 febrer 2017].
* ↑ «La Declaració de sobirania i del dret a decidir del poble de Catalunya s'aprova amb 85 vots». Generalitat de Catalunya - Sala de premsa. Barcelona: Generalitat de Catalunya, cop. 2014.

## Bibliografia

* Espriu, Salvador. Obres completes. Barcelona: Edicions 62, 1985. ISBN 8429712968.
* Oliver, Joan. Obra poètica. Barcelona: Edicions Proa, 1975. ISBN 8420972223.
# Sardana

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
La sardana és una dansa popular catalana, que està considerada el ball nacional de Catalunya. És una dansa col·lectiva que ballen homes i dones agafats de les mans formant una rotllana i puntejant amb els peus els compassos de la música interpretada per la cobla.

## Citacions

* La sardana és la dança més bella de totes les dances que s fan i es desfan.
       Visions & Cants, 1900. — Joan Maragall
* El primer document que tenim sobre el ball de la sardana, que és del 1556, és una prohibició que es fa a Olot. S'hi esgrimeix que la sardana és una dansa deshonesta i immoral!
       Entrevista a Vilaweb, 22 d'abril de 2015. — Jordi Bilbeny

## Dites populars

* Per ser bona selvatana cal que ballis la sardana.

## Frases fetes i locucions

* Haver-hi una bona sardana.
          Propi de terres de l'Empordà, referent a que hi ha molta feina a fer.
* Esser més llarga la sardana que el contrapàs.
          Dit d'aquell objecte la part accessòria del qual és més voluminosa que no pas la peça principal.

## Rondalles

* La sardana de l’avellana / pica de peus i balla de gana. / La sardana de Ripoll / mata la puça i deixa el poll.
          La Sardana de l'avellana, constituïda com a ball infantil del cançoner popular català.
* La sardana del vailet, / sa mare li dóna sopar / un tupí de sopes / i un crostó de pa.
          Fragment de la Sardana del vailet, constituïda com a ball infantil del cançoner popular català.

## Referències

* ↑ Maragall, Joan. «La Sardana». A: Visions & Cants. Barcelona: L'Avenç, 1900, p. 61.
* ↑ «Jordi Bilbeny: 'El primer document sobre la sardana considera que és una dansa deshonesta i immoral!'». Vilaweb, 22-04-2015. Arxivat de l'original el 1436661895. [Consulta: 30 agost 2015].
* ↑ «Refranys». Ajuntament de La Selva del Camp. Arxivat de l'original el 1516174075. [Consulta: 30 agost 2015].
* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Sardana». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 Pujol, Francesc; Amades, Joan. Cançoner popular de Catalunya. Vol. 1 : Diccionari de la dansa, dels entremesos i dels instruments de música i sonadors. Institut d'Estudis Catalans, 1936, p. 454.
# Sarral

Sarral és una vila i municipi de la comarca de la Conca de Barberà.

## Dites populars

* A Sarral, jueus.
* A Sarral, no s'hi està bé ni mal.
* A Sarral, l'olla bull sense sal.
* Dona de Sarral i de la Llacuna, a cada poble n'hi ha prou d'una.
* El vi de Sarral no fa ni bé ni mal.
* Lo fred neu-lo a buscar a Arbeca, i, si no, a la Llacuna, i, si no, a Sarral, que és cosa segura.
* Per la fira de Sarral, neu segura, o, si no, per la de la Llacuna.
* Per Sant Andreu, fred o neu; si no per la fira de la Llacuna, a Sarral cosa segura.

## Referències

* 1 2 3 4 Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.
* ↑ Cinc mil refranys catalans, 1965.
* ↑ Pujol i Vila, 1999.
* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor. «Sarral». Paremiologia tòpica. L'autor, cop. 2010. [Consulta: 26 setembre 2013].
* ↑ Gomis i Mestre, 1998.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Gomis i Mestre, Cels. Meteorologia i agricultura populars : recull d'aforismes, modismes, creences i supersticions referents a la meteorologia i a l'agricultura. Barcelona: Altafulla, 1998. ISBN 8479000961.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Pujol i Vila, Josep (comp.). 5000 refranys de nostra terra (en català). Tarragona: Arola, 1999. ISBN 8495134292.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament del Sarral - Lloc web oficial
# Sarrià

Sarrià és un barri del districte de Sarrià - Sant Gervasi de la ciutat de Barcelona. Fou vila independent del pla de Barcelona, documentada ja al segle X i fou l'última annexió municipal a Barcelona, el 1921, malgrat l'oposició dels sarrianencs.

## Dites populars

* A Santa Eulàlia de Sarrià, un cop l'any tothom hi va.
* A Sarrià, capdiables.
    (var.) A Sarrià, el diable van capar.
          Segons la font, fa referència a la figura del dimoni del peu de la imatge de Sant Miquel.
* A Sarrià, sarrions.
* A Terrassa, mala raça; a Sabadell, mala pell; a Barcelona, traïdors, i a Sarrià, bona gent.
* Sarrià: vents, torrents, torres i convents.

## Referències

* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* 1 2 3 Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 1 octubre 2024].
* ↑ Forcada i Salvadó, Ignasi. Itineraris per Collserola. 2a ed. Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2004, p. 69. ISBN 9788484156185.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Satoru Iwata

Satoru Iwata (—岩田 聡, Iwata Satoru; Sapporo, 6 de desembre de 1959 - Kyotoe, 12 de juliol de 2015) fou el quart president de la companyia de videojocs japonesa Nintendo.

## Citacions

* A la meva tarjeta de presentació, sóc un president d'empresa. A la meva ment, sóc un programador de videojocs. Però en el meu cor, sóc un jugador de videojocs.
    (en anglès) On my business card, I am a corporate president. In my mind, I am a game developer. But in my heart, I am a gamer.
       Discurs a Game Developers Conference (San Francisco), 11 de març de 2005.

## Referències

* ↑ Casamassina, Matt. «GDC 2005: Iwata Keynote Transcript». IGN, 11-03-2005. [Consulta: 30 abril 2024].
# Sardina

La sardina (Sardina pilchardus) és una peix de l'ordre dels clupeïformes, de la família dels clupeids, de 12 a 20 cm de llargada, amb el cos allargat, de costats relativament comprimits i afilat en el ventre.

## Dites populars

* A qui ha treballat, una sardina; a qui ha fet el mandra, una gallina.
    (var.) A qui treballa, sardina, i a qui fa el gos, la gallina.
* De la llei, com la teranyina, se n'escapa el lluç i s'hi agafa la sardina.
* Dona i sardina, com més petita més fina.
* La sardina escabetxada vol bona vinada.
* La sardina i la dona, com més salada més bona.
* La sardina li diu al vi: Vine ací, cosí.
* La sardina, per fer xixina.
* La ventresca de tonyina val més que la sardina.
* Mal any de sardina, Vinaròs a la ruïna.
* Menja, menja, gat, sardina, que ja cagaràs l'espina.
* Més val ser cap de sardina que coa de pagell.
* Per a menjar-se un tros de pa, qualsevol sardina és bona.
* Per la Candelera, la sardina enrera.
* Per Santa Caterina, a pescar la sardina.
* Per Santa Llúcia, pluja o sardina.
* Per Santa Marina, nap a la terra, i a la mar, sardina.
* Quan arriba l'Ascensió, ni sardina, ni lluç, ni salmó.
* Qui menja sardina, que cagui l'espina.
* Sa gallina, si no és de pagès, menja lluç i caga sardina.
* Sardines a la nit, metzines.
* Tracta amb sardina, que menjaràs gallina; si la vens sí, però si la pesques no.

## Frases fetes i locucions

* Estar com les sardines al barril.
          Estar molt estrets.
* Fer com la sardina de Blanes, que surt de la paella i cau a les brases.
          Escapar d'un perill i caure en un altre de pitjor.
* Treure sardines del barril.
          Joc de nois, en el qual s'estrenyen entre ells fins a treure'n un del lloc que ocupa i ficar-se-n'hi un altre.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «sardina». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 9 octubre 2024].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. Sector septentrional.. València: L’Estel, 1968, p. 80-82.
* ↑ Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any. Vol. I. Hivern. Barcelona: Salvat, 1950, p. 665-701. $^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any. Vol. V. Tardor. Barcelona: Salvat, 1956, p. 875-889. $^{[Enllaçnoactiu]}$

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Sargantana

La sargantana és el nom de diverses espècies de saures de la família dels lacèrtids, de dimensions inferiors a les dels llangardaixos.

## Dites populars

* A la sargantana, si se li talla la cua li torna a créixer.

## Cançons infantils

* Singlantana, treu el cap, / que el teu pare n'és penjat / a la biga del teulat; / la teva mare és morta / darrera de la porta, / el llop se l'emporta.
* Sangatalla, treu lo cap, / que el teu pare està penjat / amb les cordes de manilla; / tira-li corda, tira-li corda.
* Sargantilla, treu lo cap, / que ta mare és al forat / i les cuques són al niu / que fan retiu-tiu-tiu.
* Sargantilla, treu lo cap, / que ton pare està penjat / a les forques de Mallorca; / truca la porta, truca la porta.
* Sagrantanya, manya, / que ton pare està al molí, / te durà unes sabates; / si ixes, seran pa tu, / i si no, seran pa mi.

## Referències

* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* 1 2 3 4 5 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «sargantana». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.