OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Catilinàries

Les Catilinàries (en llatí: Orationes in Catilinam) són quatre discursos de l'escriptor i polític romà Ciceró, que pronuncià a finals del 63 aC amb motiu de la conjuració de Catilina, un cop d'estat que volia derrocar el govern legal i adquirir el poder de la república amb el suport de les classes baixes, esclaus i descontents. Ciceró, en aquell moment cònsol de Roma, màxima autoritat del govern romà, aconseguí descobrir el complot just a temps per tal d'exposar totes les intrigues de Catilina i del seus còmplices. Els discursos van permetre que l'estat romà respongués i derrotés el perill públic.

## Citacions
### Primera Catilinària adreçada al Senat Romà, reunit al Temple de Júpiter Estàtor (8 de novembre de 63 aC)

* Fins quan, Catilina, arribaràs a abusar de la nostra paciència?
    (en llatí) Quo usque tandem abutere, Catilina, patientia nostra?
       Catilinàries, § 1.
* Quins temps que corren, quines maneres de fer!
    (en llatí) O tempora, o mores!
       Catilinàries, § 1.
* Marxa de Roma, d'una vegada: les portes són obertes de bat a bat, ves-te'n! [...] Ja no pots romandre amb nosaltres més temps: no ho admetré, no ho toleraré, no ho permetré.
    (en llatí) Quae cum ita sint, Catilina, perge, quo coepisti, egredere aliquando ex urbe; patent portae; proficiscere [...] Nobiscum versari iam diutius non potes; non feram, non patiar, non sinam.
       Catilinàries, § 5.
* La màxima salvaguarda de la república no s'ha de posar mai més en perill en relació amb un sol individu.
    (en llatí) Non est saepius in uno homine summa salus periclitanda rei publicae.
       Catilinàries, § 5.
* Però si tems ser odiat, és menys temible l'odi que és fruit de la severitat i de la fermesa que no pas l'odi que és fruit de la indecisió i de la roïndat.
    (en llatí) Sed, si quis est invidiae metus, non est vehementius severitatis ac fortitudinis invidia quam inertiae ac nequitiae pertimescenda.
       Catilinàries, § 11.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Ciceró, 1997.

## Bibliografia

* Ciceró, Marc Tul·li. Les Catilinàries. Barcelona: Edicions de La Magrana, 1997. ISBN 8474109760.
# Penyagolosa

El Penyagolosa és un cim a 1.813 metres del nivell del mar, situat a la comarca de l'Alcalatén i dóna nom al massís al qual pertany. Es troba dins del Parc Natural del Penyagolosa, declarat el 2006 per la Generalitat Valenciana.

## Dites populars

* Penyagolosa boirada, als tres dies, eixuta o banyada.
    (var.) Penyagolos aboirat, als tres dies, eixut o banyat.
* Penyagolosa en la frau i Colesterol en l'ample.
          Consell per a la navegació costenca. Colesterol és el nom que els mariners donen a la platja entre València i Sagunt. Frau o "afrau" és com anomenen els marins a un lloc on hi ha pesca.
* Quan Penyagolosa capella, compra espart i cordella.

## Referències

* 1 2 3 Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. Sector septentrional.. València: L’Estel, 1968, p. 96-97.
* ↑ Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. Sector central litoral.. València: L’Estel, 1968, p. 31.

## Enllaços externs

* Parc Natural del Penyagolosa al web de la Generalitat Valenciana
# Pera

La pera és el fruit comestible de la perera (Pyrus communis), en pom i de figura turbinada característica.

## Dites populars

* Amb el formatge peres i amb la carn cireres.
* Amb ton senyor, no hi vulguis partir peres, perquè ell se menjarà les madures i tu et quedaràs amb les verdes.
* Any de peres, mal per les eres.
* Cargols, peres i pebrot volen vi ben fort.
* Cargols, peres i meló, volen vi felló.
* De les peres i les pomes, les que callen són les bones.
* De pruna una i de peres a dotzenes.
* Formatge, peres i pa, menjar de vilà.
* La pera i la dona, la que calla és bona.
* Mon senyor, mengeu les peres, que les tinc de llançar al porc.
* Ni de berbes ni de veres, amb la Justícia no vulguis peres.
* Ni de burles ni de veres, amb ton senyor no vulguis partir peres.
* No demanis peres an es pi.
* Peres, préssecs i meló volen vi felló.
* Quan la pera és madura, d'ella mateixa cau.
* Quan per Sant Jordi gela, mal any de peres.
* Qui diu mal de la pera, aquell se la menja.

## Embarbussaments

* En Pere té una pera per al nét / que era a l'era.

## Frases fetes i locucions

* Com la pera en lo tabac.
* Donar a algú per a peres.
* Ésser la pera.
* No anar de peres.
* No voler peres amb algú.
* Partir peres.
          Desavenir-se, separar-se els que anaven units i concordes.
* Posar les peres a quatre o a quarto (a algú).
* Tocar la pera (a algú).
          Fer enfadar o fer empipar alguna persona.
* Voler-ho tot, el sac i les peres.
* - Deveres? - Com si menjares peres i les cagares senceres!

## Endevinalles

* En què li sembla la poma al tren?
          En que no és pera (no espera)

## Referències

* 1 2 3 4 5 Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 «Refranero Multilingüe». Madrid: Centro Virtual Cervantes, cop. 1997. [Consulta: 4 juliol 2012].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any. Vol. III. Barcelona: Salvat, 1952. $^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ Clarà, Ignasi. El Llibre dels embarbussaments i altres jocs de paraules : per jugar, per aprendre, per divertir-se. Barcelona: Pòrtic, 2012. ISBN 9788498092004.
* 1 2 3 «Pera». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 2 juny 2012].
* ↑ Jordà Mulet, Juli. Paraules en xarxa. València: l'autor, 2014. ISBN 978-84617-0847-5.
* ↑ Martí i Adell, 1991.

## Bibliografia

* Martí i Adell, Cristòfol. Les nostres endevinalles. València: Edicions del Bullent, 1991 (Esplai juvenil, 5). ISBN 84-86390-40-0.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Peralada

Peralada és un municipi de la comarca de l'Alt Empordà.

## Dites populars

* A Capmany se fan naps; a Peralada, carbasses, y a Vilabertran, pebrots, auberginies y tomàtechs.
* Peralada, vila honrada.
    (var.) Peralada, vila honrada; Castelló, vila major; si no fos la portalada, Figueres fóra la flor.
    (var.) Torroella vila vella; Castelló, vila major; Peralada, vila honrada; Figueres se'n du la flor.

## Frases fetes

* Acabarà com lo mercat de Peralada, per falta de gent.
* (Ésser) mes negre que el santcristo Peralada.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Vila i Medinyà, 2010, p. 481-495.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.

## Bibliografia

* Vila i Medinyà, Pep «Un recull de modismes empordanesos recollits pel folklorista reusenc Cels Gomis Mestres (Figueres, 1883)». Annals de l'Institut d'Estudis Empordanesos, 41, (2010), pàg. 481-495. DOI: 10.2436/20.8010.01.46.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Peralada - Lloc web oficial
# Pensament

El pensament és el producte de la ment en l'acció i efecte de pensar, és a dir, les construccions mentals elaborades fruit de l'activitat del cervell. En tant que activitat fonamental de l'ésser humà, és estudiat per diverses disciplines, entre les que destaquen la filosofia i la psicologia.

## Citacions

* Parlar sense pensar és dispara sense apuntar.
       — George Herbert
* Tot allò que es de raó ha sigut ja pensat: sols hem de provar de pensar-ho de nou.
       Pensaments den Goethe, 1910. — Johann Wolfgang von Goethe
* Cada ome ha de pensar a la seva manera, perquè cadascú troba en el seu camí una veritat o un aspecte de la veritat que l'ajuda vida a travers.
       Pensaments den Goethe, 1910. — Johann Wolfgang von Goethe

## Dites populars

* El llop muda les dents, però no els pensaments.
* El pensament no està mai aturat.
* El primer pensament, mai ment.
* Pensa mal i no erraràs.
* Pensa mal i obra bé.
* Qui mal pensa, mal fa.

## Endevinalles

* Me diuen que corro molt, i les cames ningú em veu, sia gran, sia petit, jo me fic pertot arreu.
* Tan petit que ningú el veu i arriba pertot arreu.
* Tu que pretens d'entenent, ¿me sabràs endevinar què és que més via fa que es llamp, sa vista i es vent?

## Referències

* ↑ Bolinches, Antoni. Mil pessics de saviesa : antologia de citacions que inviten a pensar. Barcelona: Mina, 2005. ISBN 8496499340.
* 1 2 Goethe, Johann Wolfgang von. Pensaments den Goethe. Barcelona: Biblioteca Popular de L'Avenç, 1910.
* 1 2 3 4 5 6 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Pensament». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 Amades, 1982.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Folklore de Catalunya. Vol. 2. Cançoner, cançons, refranys, endevinalles. 3a edició. Barcelona: Selecta, 1982. ISBN 84-298-0452-8.
# Penny Marshall

Penny Marshall (Bronx, Nova York, 15 d'octubre de 1943 — Los Angeles, Califòrnia, 17 de desembre de 2018) fou una actriu, directora de cinema i productora estatunidenca.

## Citacions

* Sóc una directora. Sóc una dona. Però no classifiqueu homes directors i dones directores, no podem dir només directors?
    (en anglès) I'm a director. I'm a woman. But don't classify man-directors, woman-directors — can't we just say director?
       Entrevista The New York Times Magazine, 1992.
* No em maquillo per treballar, no cal quan ets directora. Només ha de ser neta.
    (en anglès) I don't wear make-up (to work) — you don't have to when you're director. You've just got to be clean.
       Entrevista Harper's Bazaar, 1996.
* Tothom diu que dirigir és una gran feina perquè tens tot el poder. Quin poder? Tinc el poder de no dormir durant mesos.
    (en anglès) Everyone says that directing is a great job because you have all this power. What power? I have the power not to sleep for months on end.
       Entrevista Harper's Bazaar, 1996.

## Referències

* 1 2 3 Ringler, 2000.

## Bibliografia

* Ringler, Stephen M. A dictionary of cinema quotations from filmmakers and critics. Jefferson, N.C.: McFarland, 2000. ISBN 9780786408498.
# Peramola

Peramola és una vila i municipi, situat al sud de la comarca de l'Alt Urgell.

## Dites populars

* A Oliana filen llana, a Nargó filen cotó; molt més val a Peramola, que mengen carn de moltó.
    (var.) A Oliana enfilen llana, a Tragó enfilen cotó i a Peramola apedreguen el rector.
* Gent de Tragó no fan bona professó.
* Llampecs al cantó de Nuncarga i Peramola, pluja segura.

## Referències

* 1 2 Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.
* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor. «Peramola» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.
* ↑ Pàmies, Víctor. «Refranyer temàtic» (en català). L'autor. [Consulta: 12 octubre 2024].

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* l'ajuntament de Peramola - Lloc web oficial
# Peníscola

Peníscola és un municipi valencià de la comarca del Baix Maestrat.

## Dites populars

* A Alcalà són gaspatxeros, Santa Malena fogueros, Paniscla panisclans i a Benicarló llanceros.
* A la Cala són caleros i a la Ràpita són bords, a Vinaròs són borregos, i a Penyíscola, sinyors.
* A Paníscola, señores, hi han tres coses de valor, l'escala del Papa Lluna, la Font i lo Bufador.
* A Paníscola, señores, hi han tres coses molt bones, la Font i lo Bufador, i la castanya ‘e les dones.
          El quart vers fa referència al pentinat de les dones de Peníscola.
* Encara que estiga ací, a Vinaròs planto ceba, a Benicarló la col i a Peníscola la bleda.
* Paníscola està murada i es fa molt de respectar; com és de pedra picada no la podem tirà al pla.
    (var.) Peníscola la xicoteta i es fa molt de respectar; com és de pedra picada no la poden tirar al pla.
* Peníscola està rodada de figueres de Maella; sabeu que les ha plantades? Maria la Verdiella.
* Peníscola té la vaca i Benicarló la muny.

## Referències

* ↑ Sanchis Guarner, Manuel «Locucions tòpiques valencianes» (PDF). Bolletí del diccionari de la llengua catalana: revista de lingüística, folklore i literatura, Vol. XVIII, Núm. 1-3, (gener-juny 1936) [Consulta: 25 març 2017].
* ↑ Aragonés Salvat, Albert «Noms i malnoms gentilicis del Baix Ebre i del Montsià» (PDF). Butlletí Interior de la Societat Onomàstica, Núm. 79, (1997), pàg. 12-37 [Consulta: 26 setembre 2015].
* 1 2 3 Sanchis Guarner, 1982, p. 79, Vol. 2. Sector septentrional.
* 1 2 3 Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 12 octubre 2024].

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* Web oficial de l'Ajuntament de Peníscola
# Font-romeu, Odelló i Vià

Font-romeu, Odelló i Vià (oficialment i en francès: Font-Romeu-Odeillo-Via) és un municipi de l'Alta Cerdanya, a la Catalunya del Nord. Administrativament és una comuna del departament dels Pirineus Orientals.

## Corrandes

* Si voleu ballar corrandes / Aneuhi a Font-Roméu / Trobareu les Capcineses / Devant la Mare de Déu.(català arcaic)

## Referències

* ↑ Vidal, 1885, p. 19.

## Bibliografia

* Vidal, Pierre. Cansoner catala de Rosselló y de Cerdanya (en català). Vol. I. Corrandes. Perpignan: Imprimerie-Librairie A. Julia, 1885.

## Enllaços externs

* Font-romeu - Lloc web oficial
# Florència

Florència (Firenze en italià) tradicionalment Florença, és una ciutat d'Itàlia.

## Citacions

* Florència, alegra't, perquè tu ets tan gran, / que sobre mar i terra emprens volada, / i en I'Infern el teu nom va ressonant!
    (en italià) Godi, Fiorenza, poi che se' sì grande / che per mare e per terra batti l'ali, / e per lo 'nferno tuo nome si spande!
       «Infern», La Divina Comèdia. Cant XXVI, c. 1308-1320. — Dante Alighieri
* Ja estava en una mena d'èxtasi, per la idea d'estar a Florència [...] Havia arribat al punt d'emoció on conflueixen sensacions celestes produïdes per les belles arts amb els sentiments apassionats. En sortir de Santa Croce, em bategava el cor, [...]; la vida estava esgotada en mi i caminava amb por a caure.
    (en francès) J'étais déjà dans une sorte d'extase, par l'idée d'être à Florence [...] J'étais arrivé à ce point d'émotion où se rencontrent les sensations célestes données par les beaux-arts et les sentiments passionnés. En sortant de Santa Croce, j'avais un battement de cœur, [...]; la vie était épuisée chez moi, je marchais avec la crainte de tomber.
       Rome, Naples et Florence (Roma, Nàpols i Florència), 1817. — Stendhal
          Paraules de l'escriptor francès en experimentar l'anomenada síndrome de Stendhal.
* Quan un home es veu considerat per la seva professió com jo l'he vist estimada a Florència un hom li té també un amor i un respecte, l'estima mes perquè veu la pròpia estimació li ve d'ella mateixa.
       6 de maig de 1916. — Josep Aragay i Blanchart
* I fou a Florència on vaig descobrir que hi ha hagut persones en aquest món que tractaren de fer les coses bé, intel·ligentment i sensiblement bé, pensant que l'estada en aquest món fos agradable a través de l'habilitat de l'art.
       Carta de Josep Pla a Josep M. de Sagarra, Florència, 1922. — Josep Pla

## Referències

* ↑ Dante, 1991, p. 283.
* ↑ Stendhal, 1919, p. 325.
* ↑ Castanyer i Angelet, 2012, p. 75.
* ↑ «Les ciutats europees de Josep Pla». Fundació Josep Pla, 2010 – 2011. Arxivat de l'original el 1457378619. [Consulta: 23 agost 2014].

## Bibliografia

* Castanyer i Angelet, Xavier. Josep Aragay, artista i teòric del noucentisme. 1ª ed. Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2012. ISBN 9788498835533.
* Dante, Alighieri. La divina commedia. 1. ed. Pordenone: Edizioni Studio Tesi, 1991. ISBN 9788876922992.
* Stendhal. Rome, Naples et Florence. Paris: E. Champion, 1919.

## Enllaços externs

* Web oficial de l'Ajuntament de Florència
# Fogars de Montclús

Fogars de Montclús és un municipi de la comarca del Vallès Oriental.

## Dites populars

* Boira de Riells a Fogars, pluja no n'heuràs i de Fogars a Riells, pluja a garbells.
* De Riells a Fogars, aigua no en veuràs, de Fogars a Riells, aigua a capgirells.
* De Fogars a Riells, pluja a cubells; de Riells a Fogars no n'heuràs.
* Quan Santa Helena porta serrell, pluja al clatell.
          Santa Helena és un turó del municipi Fogars de Montclús.
* Si s'arrossega la boira per Fogars, aigua heuràs.

## Referències

* ↑ Manent, 2008, p. 35.
* ↑ Manent, 2008, p. 41.
* ↑ Manent, 2008, p. 46.
* 1 2 Manent, 2008, p. 29.

## Bibliografia

* Manent, Albert. Els Noms populars de núvols, boires i vents al Vallès Oriental. Llinars del Vallès: Ajuntament de Llinars del Vallès, 2008.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Bigues i Riells - Lloc web oficial
# Fonoll

El fonoll o fenoll (Foeniculum vulgare) és una planta herbàcia perenne, de la família de les umbel·líferes, de 50 a 200 cm d'alçària, amb fulles dividides en lacínies i amb flors asèpales de pètals grocs, reunides en umbel·les.

## Dites populars

* Fonoll i ruda, fan sa vista aguda.
* Mal de ronyons, cataplasmes de fonoll.
* Pel maig, fonoll pel cavall.
* Per l'Ascensió i el Corpus, es mulla el fonoll un any sí i l'altre no.
* Qui veu fonoll i no se'l menja, el diable el penja.
* Si et fa mal el païdor, el fonoll és el millor.

## Referències

* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «fonoll». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 4 Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Fontanars dels Alforins

Fontanars dels Alforins és un municipi de la Vall d'Albaida, al País Valencià.

## Dites populars

* Les xiques de l'Alforí tenen la panxa pigosa, i un pam d'avall del melic, tenen un mos de rabosa.
* Mira si he corregut terres que he estat en l'Alforí, en Castelló de les Gerres, en el Palomar i ací.

## Referències

* ↑ «Fontanars dels Alforins». Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida. Arxivat de l'original el 7/11/2012. [Consulta: 3 gener 2017].
* 1 2 Sanchis Guarner, 1983, p. 187, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ «Fontanars dels Alforins». Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida. Arxivat de l'original el 8/04/2014. [Consulta: 3 gener 2017].

## Bibliografia

* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* Web oficial de l'Ajuntament de Fontanars dels Alforins
# Font-rubí

Font-rubí és una localitat i municipi de la comarca de l'Alt Penedès.

## Dites populars

* Font-rubí, balcó del Penedès.
* Si la muntanya de Montserrat porta manto i Font-rubí caperutxó, pluja abundor.
* Un bon cava i un bon vi amb Parellada de Font-Rubí.

## Referències

* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor. «Font-rubí» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.
* ↑ Manent, 1998, p. 52.
* ↑ «Font-rubí». Turisme Vilafranca. Arxivat de l'original el 1717171592. [Consulta: 31 maig 2024].

## Bibliografia

* Manent, Albert. Els noms populars de núvols, boires i vents del Penedès : Alt Penedès, Baix Penedès, Garraf. Vilassar de Mar: Oikos-tau, 1998 (Estudis comarcals). ISBN 8428109257.

## Enllaços externs

* Font-rubí - Lloc web oficial
# Follet

El follet, barruguet, donyet, (d)uendo, boget, dimoni boiet, homenet, caterineta, millet, familiar, familiano, perot, minairó, és un personatge mitològic català tradicionalment representat com un homenet que viu molts anys i caràcter familiar, entremaliat, burleta i juganer, però amb un tarannà d'ésser trempat i feinejador, amant de l'ordre i l'endreça.

## Dites populars

* Dimoni (o diable) és! dimoni boiet.
* El follet no jau, ni seu, ni està dret.(Sant Feliu de Pallerols)

## Frases fetes i locucions

* Dur (o tenir) follet.(Mall.)
          Anar-se'n molt de pressa, no poder esser agafat; no poder esser trobat un animal, una persona o una cosa que es cerca; desaparèixer misteriosament.
* Tenir follet.(Eiv.)
          Tenir virtut o habilitat per a fer coses meravelloses, inexplicables.

## Cançons populars

* Joan, Joanet!, què tens a s'oreia? / —Un mal ton bohet [sic] / que's metje se'n reia.(Menorca, català arcaic)

## Referències

* ↑ Pamies i Riudor, Víctor. «Refranyer». L'autor. Arxivat de l'original el 1559497125. [Consulta: 6 desembre 2018].
* 1 2 3 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Follet». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Boiet». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
# Sant Ferriol (municipi)

* No s'ha de confondre amb el sant del mateix nom, «Sant Ferriol».
Sant Ferriol és un municipi català de la comarca de la Garrotxa. Antigament anomenat La Parròquia de Besalú, és limítrof amb Besalú i conté petits nuclis de població dispersats per les valls dels rius Fluvià i Ser. Entre el patrimoni popular de la zona, hi destaca el Ball de Sant Ferriol.

## Dites populars

* Irem a Sant Ferriol, i ballarem si Déu ho vol.
          En relació al Ball de Sant Ferriol.
* Irem a Sant Ferriol; irem, amb la forca al coll.
* Quina lluna fa tan clara que demà farà bon sol, val més una nina d'Arles que quatre de Sant Ferriol.

## Referències

* ↑ Amades, 1982, p. 112.
* ↑ Amades, 1982, p. 113.
* ↑ Amades i Gelats, 2001, p. 23.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any (en català). Vol. V. Tardor. Barcelona: Salvat, 1982. ISBN 84-345-3673-0.
* Amades, Joan. Geografia popular (Ed. facsímil) (en català). Barcelona: Edicions El Mèdol, 2001 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 6). ISBN 8495559293.

## Enllaços externs

* Sant Ferriol - Lloc web oficial
# Sant Joan de les Abadesses

Sant Joan de les Abadesses és una vila i municipi català situat al sud-est de la comarca del Ripollès.

## Dites tòpiques

* Els de Riudaura la deixen caure, els de Sant Joan la van parant; però que burros són els d'Olot que la paren amb un got.

## Referències

* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor. «Paremiologia tòpica». L'autor, cop. 2010-. [Consulta: 24 setembre 2024].

## Enllaços externs

* Ajuntament de Sant Joan de les Abadesses - Lloc web oficial
# Sant Jordi (Baix Maestrat)

Sant Jordi (en castellà i cooficialment, San Jorge) és una vila i municipi del País Valencià situat a la comarca del Baix Maestrat. El seu nom històric, malgrat no ser l'oficial, és Sant Jordi del Maestrat.

## Dites populars

* Pa xiques guapes, Sant Jordi i la faram de Cervera; pa bones danses, Canet, per a cànters nous, Traiguera.
    (var.) P'a xiques guapes, Canet, i l'afaram a Cervera, p'a bones danses, Sant Jordi, per a cànters nous, Traiguera.

## Referències

* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 7 octubre 2024].
* ↑ Sanchis Guarner, 1963, p. 78, Vol. 1. Sector septentrional.

## Bibliografia

* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* Sant Jordi - Lloc web oficial