OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Estornell

L'estornell comú o estornell vulgar (Sturnus vulgaris) és un ocell passeriforme de la família dels estúrnids (Sturnidae). És una espècie que ha experimentat una gran expansió a Europa durant els darrers decennis. És originari d'Euràsia, però s'ha introduït a Àfrica del Sud, Nord-amèrica, Austràlia i Nova Zelanda.

## Dites populars

* A ell, que és estornell.
* Apotecari brut, panxa d'estornell, quan no té diners s'estira els cabells.
* Els estornells van cent vegades a un oliver i no el deixen fins que no hi deixen res.
* L'estornell lladre és, que roba les olives de tres en tres.
* Pardals, tords i estornells són mals ocells.
* Si l'estornell havia seny, no faria niu en el carabassar.

## Frases fetes i locucions

* Cap d'estornell.
          Persona de poc enteniment,
* Ésser un estornell.
          Persona molt eixerida, desperta.
* Lleig com un estornell.
          Ésser molt lleig.
* Menjar més olives que un estornell.
          Menjar moltes olives.
* Parèixer un estornell.(Val.)
          Estar molt afectat de menjar olives.
* Quin estornell!
          Es diu d'una persona murri, astuta, en sentit pejoratiu.
* Saber menys que un estornell.
          Ésser ignorant, saber molt poques coses.
* Ser un bon estornell.
          Ésser una persona astuta, hàbil.
* Tenir el cap com un estornell.
    (var.) Cap com un estornell.
          Tenir molt de cabell, desordenat i eriçat.
* Tenir la vivor de l'estornell.
    (var.) Viu com un estornell.
          Persona molt viva, hàbil, espavilada.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 Carretero Serra, 2022, p. 189-190.
* 1 2 3 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «estornell». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 Espinal, 2006.
* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor. «Estornell» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.

## Bibliografia

* Carretero Serra, Andreu. Els Noms dels ocells en el llenguatge popular català. Barcelona: Cossetània, 2022 (El Tinter (Cossetània) ; 174). ISBN 9788413562308.
* Espinal, Maria Teresa. Diccionari de sinònims de frases fetes (en català). 2a ed. Barcelona: Universitat Autònoma de Barcelona. Servei de Publicacions; Publicacions de la Universitat de València; Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2006. ISBN 84-490-2441-2.
# Estovalles

Les estovalles o tovalles són un tros de roba, paper o hule que es posa estesa sobre la taula en parar-la per servir el menjar.

## Dites populars

* Entre amics no cal tovalles.
* Hi ha estalvis que foraden les estovalles.
* Qui posa ses estovalles, ho posa tot.(mall.)
    (var.) Qui posa ses estovalles, duu sa post a's forn.(mall.)

## Frases fetes i locucions

* No haver menjat mai amb estovalles.(mall.)
          Haver sigut sempre pobre.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «tovalla». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes, populars, 1965.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
# Estubeny

Estubeny és una població de la comarca de la Costera, al País Valencià.

## Dites populars

* Les fadrines d'Anna ja no pinten res: ara les que pinten són les d'Estubeny.
* Estubeny, bona terra i mala gent.
* En Estubeny hi ha cent cases i dos-cents abogats.
* Estubeny, poble fatal, camí de moltes revoltes, i Sallent per un igual; d'allí te'n passes a Cotes, i entre els tres no hi ha un hostal.

## Referències

* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 149, Vol. 5. Sector central interior.
* 1 2 3 Sanchis Guarner, 1983, p. 163, Vol. 5. Sector central interior.

## Bibliografia

* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament d'Estubeny - Lloc web oficial
# Estrabó

Estrabó (Amasia, Grècia, ca. 63 aC – Amasia, Grècia, vers 21-24 dC) fou un geògraf i escriptor grec.

## Citacions

* Tingues per bo qualsevol regal que algú et faci.
    (en llatí) Donum quodcunque dat aliquis proba.
       Geografia § 6,1,12.
* Encara que són pacífics, tot i així es diu que són els millors foners.
    (en grec antic) Καίπερ εἰρηναῖοι ὄντες͵ ὅμως σφενδονῆται ἄριστοι λέγονται.
       Geografia § 3,5,11.
          Descripció dels foners balears
* Una gran ciutat, una gran solitud.
    (en llatí) Magna civitas, magna solitudo.
       Geografia § 16,1,5.

## Referències

* 1 2 Erasme de Rotterdam, 2018.
* ↑ Estrabó, Geografia, III, 5.1.

## Bibliografia

* Erasme de Rotterdam. No puc no parlar : selecció dels Adagis, traducció, estudi introductori i índex analític. Girona: Edicions de la Ela geminada, 2018. ISBN 9788494856129.
# Estruç

L'estruç (Struthio camelus) és l'ocell vivent més gros. Fa fins a 2,5 metres d'alçada; no pot volar i, en opinió de molts autors, és l'únic membre supervivent de la família dels estruciònids i del seu gènere, Struthio.

## Dites populars

* Val més ser cap de lluç que cua d'estruç.
    (var.) Val més esser cap de lluç que cua d'austruç.
* Val més ser cua de lluç que cap d'estruç.

## Referències

* 1 2 Parés i Puntas, 1999, p. 307-333.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «lluç». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Estudi en escarlata

Estudi en escarlata (títol original: A Study in Scarlet) és una novel·la de l'escriptor escocès Arthur Conan Doyle, publicada el 1887. És la primera de les quatre novel·les de Conan Doyle protagonitzada pel detectiu Sherlock Holmes, en la qual el personatge és presentat per primera vegada. Com en la majoria de les narracions protagonitzades per Holmes, és el seu company, el Dr. John Watson, qui narra la història.

## Citacions

* Ara que ho sé, faré tot el possible per oblidar-ho.
       — Sherlock Holmes
          Després que el Dr. Watson li expliqui que la Terra gira al voltant del Sol.
* Considero que el nostre cervell és una petit habitació buida que hm d'anar omplint amb els mobles que vulguem. Un ximple arreplega tot el que troba. Un treballador especialitzat recull només el que li serveix per la feina.
       — Sherlock Holmes
          Per justificar el seu desconeixement del Sistema Solar.
* Tota la vida és una gran cadena, la natura de la qual se'ns revela en veure'n una sola anella.
       — Sherlock Holmes
          Parlant del seu sistema de deducció.
* Totes les coses que succeeixen ja han succeït abans.
       — Sherlock Holmes
* Els genis tenen la capacitat de fer les coses amb molta cura.
       — Sherlock Holmes
          Referint-se a la feina de detectiu.
* La investigació no podrà ser mai una ciència més exacte del que és avui gràcies a vosté
       — Doctor Watson
          Dirigint-se a Sherlock Holmes.
* El fil escarlata de l'assassinat s'embolica amb la troca sense color de la vida i el nostres deure és desembullar-lo, afilar-lo i descobrir-ne cada milímetre
       — Sherlock Holmes
* On no hi ha imaginació no hi ha horror.
    (en anglès) Where there is no imagination, there is no horror
       — Sherlock Holmes
* Per una ment gran no hi ha res de petit.
       — Sherlock Holmes
* Va fer el país, allà a Illinois, i va fer el Missouri. Em sembla que aquest tros de país el deu haver fet algú altres. No està tan ben fet. S'han oblidat de l'aigua i dels arbres
       — Lucy Ferrier
          Parlant de Déu, al mig d'un desert.
* Han mort, i els he matat jo. No puc desitjar ni esperar res més.
       — Jefferson Hope
          Confessant l'assassinat a la policia.
* El que fa una persona en aquest món és un assumpte sense importància.
       — Sherlock Holmes

## Bibliografia

* Conan Doyle, Arthur. Estudi en escarlata. Barcelona: Novoprint, 2004 [Consulta: 3 novembre 2014].
# Estudiant

Un estudiant és una persona que estudia en una universitat, una escola, etc.

## Dites populars

* De mestre eixerit, estudiant atordit; a estudiant atordit, mestre eixerit.
* Déu me guarde d'estudiant que solament estudia en un llibre.
* El bon estudiant entén amb mitges paraules.
* Els estudiants, des de Sant Lluc a Nadal, estudien poc i mal, i des de Reis a la Trinitat estudien doblat.
* Estudiant de foc i sol, no val un caragol.
* Estudiant de molt, aprenent de res.
* Estudiant de nit gasta oli sense profit.
* Estudiant de nit, molt cansament i poc profit.
* Estudiant de pocs llibres, savi segur.
* Estudiant de tot, sabedor de res.
* Estudiant pelut, estudiant ruc; estudiant calb, estudiant sabut.
* Estudiant xic, llibre gros, estudiant gros, llibre xic.
* Estudiants, molts de petits i pocs de grans.
* Estudiants, rates i pardals, mals animals.
* Estudiants, segur bergants.
* Frares, estudiants i pardals, mals animals.
* L'estudiant fi estudia de matí.
* Gitanos, soldats i estudiants, sempre van a colles.
* Gros llibre no fa gran estudiant.
* Quatre estudiants van de camí, per més que caminen mai no es poden aconseguir.
* Quatre estudiants van de patrulla, quan l'un es vesteix l'altre es despulla.
* No és bon estudiant el qui no sap ben bé els salms.
* No és el mestre el qui ha d'ensenyar, sinó l'estudiant el qui ha d'aprendre.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 Amades, 1974.
* 1 2 3 4 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «estudiant». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Correas Martínez; Gargallo Gil, 2003.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Els estudiants. Barceloma: [s.e.], 1974.
* Correas Martínez, Miguel; Gargallo Gil, José Enrique. Calendario romance de refranes. Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 2003. ISBN 8483383942.
# Jesús Tuson Valls

Jesús Tuson Valls (València, 1939 - Barcelona, 5 d'agost de 2017) fou un catedràtic de la Facultat de Filologia i professor de Lingüística a la Universitat de Barcelona. Va ser un gran defensor de la pluralitat lingüística.

## Citacions
### Mal de llengües (1988)

* Les llengües humanes són objectes delicats i, si no els defensem i en tenim cura, poden morir, i morir amb elles una part substancial de la nostra memòria.
       Principi, p. 9-10.
* La història de l'educació pot ser contemplada, en molts aspectes, com la història de la promoció de la ignorància. No ens enganyéssim pas: llevat d'excepcions heroiques (o molt imaginatives), l'educació no és res més que la transmissió dels estereotips que fan funcionar les col·lectivitats humanes.
       Iniáludam, p. 62.
* Si una gent parla una llengua diferent de l'oficial, no ho fa per molestar els altres o per barrar el pas als parlants d'altres llengües, o per mantenir atavismes folklòrics; ho fa perquè ho ha de fer així, amb les mateixes raons amb què els [parlants] molt milionaris parlen la seva llengua; que no la parlen perquè són molts, sinó perquè és la seva.
       La força de la ignorància i l ignorància del poder, p. 123.
* En el fons, quan alguna persona identificada amb la mentalitat lingüística del poder us diu que la seva llengua és «de comunicació», el que us vol dir és que no està gens disposada a comunicar-se amb la vostra; que cal que vós feu l'esforç que ell no vol fer.
       El rentat de cervell en llibertat, p. 131.

## Referències

* ↑ Tuson, 1988, p. 9-10.
* ↑ Tuson, 1988, p. 62.
* ↑ Tuson, 1988, p. 123.
* ↑ Tuson, 1988, p. 131.

## Bibliografia

* Tuson, Jesús. Mal de llengües. Barcelona: Edicions 62, 2013 (Labutxaca. Sociolingüística). ISBN 9788499300849.
# Jimmy Wales

Jimmy Donal "Jimbo" Wales (Huntsville, Estats Units d'Amèrica, 7 d'agost de 1966) és un empresari d'Internet, cofundador (juntament amb Larry Sanger) i promotor de la Viquipèdia, una enciclopèdia basada en el concepte wiki i el model de programari lliure.

## Dites

* Imagineu un món en què tota persona poguera accedir lliurement a la suma de tot el coneixement humà. Això és el que estem fent.
    (en anglès) Imagine a world in which every single person on the planet is given free access to the sum of all human knowledge. That's what we're doing.
       28 de juliol de 2004.
          Parlant de la Viquipèdia
* [La Viquipèdia és] com un frankfurt: et pot agradar el gust que té, però no necessàriament vols saber com està feta.
    (en anglès) [Wikipedia is] like a sausage: you might like the taste of it, but you don't necessarily want to see how it's made.
       En una entrevista al diari The Guardian, 26-10-2004.
          Al·ludint a la famosa frase "Les lleis són com frankfurts, és millor no veure com es fan", atribuïda a Otto von Bismack
* La Viquipèdia no té ànim de lucre. Va ser tan la decisió més ximple o la més llesta que he fet mai.
    (en anglès) Wikipedia is a non-profit. It was either the dumbest thing I ever did or the smartest thing I ever did.
       Conferència a SXSW 2006 a Austin, Texas, 25-4-2007.
* És bastant estrany. Fa uns anys, jo era només un home assegut davant d'Internet. Ara, envio un correu electrònic o edito un article i crea titulars arreu del món... Estava acostumat a ser un home qualsevol - ara sóc en Jimmy Wales.
    (en anglès) It is pretty weird. A few years ago, I was just some guy sitting in front of the internet. Now I send an e-mail or edit an article and it makes headlines around the world ... I used to be just a guy — now I'm Jimmy Wales.
       Diari The Sunday Times, 30-12-2005.

## Referències

* ↑ Robin "Roblimo" Miller, "Wikimedia Founder Jimmy Wales Responds," Slashdot (anglès)
* ↑ «Who knows?» (en anglès). The Guardian, 26-10-2004. [Consulta: 14 novembre 2013].
* ↑ «The Wisdom of one» (en anglès). The Age, 26-10-2004. [Consulta: 14 novembre 2013].
* ↑ «Identity question for world's encyclopaedia» (en anglès). The Sunday Times, 30-12-2005. Arxivat de l'original el 16-12-2019. [Consulta: 14 novembre 2013].
# Joan Alsina i Hurtós

Joan Alsina i Hurtós (Castelló d'Empúries, 28 d'abril de 1942 - Santiago de Xile, 19 de setembre de 1973) va ser un capellà empordanès, víctima del cop d'estat de l'11 de setembre de 1973 del general Augusto Pinochet a Xile.

## Citacions

* Si us plau, no em posis la bena. Mata'm de front perquè vull veure't per donar-te el perdó.
    (en castellà) Por favor no me pongas la venda, mátame de frente porque quiero verte para darte el perdón.
       Puente Bulnes, Xile, 19 de setembre de 1973.
          Paraules que adreça al seu botxí, Nelson Bañados, abans d'ésser afusellat al Pont Bulnes pel cop d'estat de Xile de 1973

## Referències

* ↑ Farías, Ramon. «Inauguración de consultorio Joan Alsina de San Bernardo. Oficio». A: Cámara de Diputadas y Diputados de Chile. Legislatura 355ª Sesión 23ª, en miércoles 9 de mayo de 2007 (PDF). Santiago: Cámara de Diputadas y Diputados de Chile, 2007.
# Joan Abril i Español

Joan Abril i Español és un filòleg i articulista català.

## Citacions

* Volem que tots, catalanoparlants i nous-parlants, hi sortim guanyant, perquè l'àmbit de la renda lingüística no és pas en la confrontació sinó en la convicció.
* Voluntat, emprenta i mà esquerra, vet aquí una esperançadora recepta de cuina lingüística.
* L'ortografia és la cara més visible de la llengua, però també la més superficial i convencional.
       Lliure i millor, 5 d'octubre de 2016.

## Referències

* 1 2 Pagès, David. 500 raons per parlar català. CCG Edicions, febrer 2011, p. 13. ISBN 978-84-92718-67-2.
* ↑ «“La por del canvi”, per Joan Abril». Lliure i Millor. Oxygyrus Media SL. Arxivat de l'original el 1477865168. [Consulta: 24 maig 2017].
# Joan Alcover i Maspons

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
Joan Alcover i Maspons (Palma, 3 de maig de 1854 — 25 de febrer de 1926) fou un poeta, assagista i polític balear.

## Citacions

* Va plorar la gent d'enfora; y apar que'l plant d'aquella hora de setgle en setgle retrunya; va plorar y encara plora l'amorosa Catalunya.
       «La Creu», a Cap al tard, 1909.
* ... cap al migdia, per la planura immensa; Flotaven a sos ulls les visions de l'Egipte i les voreres del riu, i els monuments i les palmeres i els rites de la cort dels Faraons.
       «Agar», III, a Poemes bíblics, 1918.

## Referències

* ↑ Alcover i Maspons, 1909, p. 83.
* ↑ Capdevila, Josep Maria «Agar». Revista d'Olot, VIII-IX, (agost-setembre 1926), pàg. 12.$^{[Enllaçnoactiu]}$

## Bibliografia

* Alcover i Maspons, Joan. Cap al tard (en català). Barcelona: Gustau Gili Editor, 1909.
# Jo! Memòries d'un metge filòsof

Jo! Memòries d'un metge filòsof és un llibre de l'escriptor Prudenci Bertrana i Comte publicat el 1924.

## Citacions
### Capítol I

* L'afany de caminar a l'avantguarda entre els engrescadors i tremebunds revolucionaris socials havia extingit en mi tot sentiment de pàtria.
* L'obra completa és la realitat crua i palpable; l'obra començada, la il·lusió, la prometença, la incertitud, l'infinit, el sol i les tenebres.
* Posseïa una gran memòria, una gran fluïdesa d'idees, un gran aplom, una enorme irreverència, una subtil argumentació, molta agressivitat i un estil irònic i sinuós.
          Descripció del protagonista.

## Citacions sobre l'obra

* Aquesta novel·la constitueix una excepció en el marc de la producció de Bertrana. Trenca amb el cicle novel·lístic anterior, que abasta Violeta, Josafat, Nàufrags i Tieta Claudina i, tot i que Bertrana ja esdevé personatge secundari de la seva pròpia novel·la, encara es troba a un pas de l'inici de la seva gran autobiografia literària: Entre la terra i els núvols.
       — Oriol Ponsatí-Murlà

## Referències

* 1 2 3 Bertrana, 1978, p. Cap. I.
* ↑ «Avanç editorial: 'Jo! Memòries d'un metge filòsof'». VilaWeb, 21-06-2015. [Consulta: 3 febrer 2017]. «La sèrie Entre la terra i els núvols constitueix una trilogia formada pels volums L'hereu (1931), El vagabund (1933) i L'impenitent (1948)»

## Bibliografia

* Bertrana, Prudenci. Jo! Memòries d'un metge filòsof. Península 62, 1978 [Consulta: 1486118199].
# Joan (evangelista)

Sant Joan Evangelista (?, segle I — ?, segle II), anomenat tradicionalment Evangelista per distingir-lo de Sant Joan Baptista, fou un dels dotze apòstols. Se celebra la seva festivitat el 27 de desembre.

## Citacions
### Primera epístola de Sant Joan

Recull de citacions de la Primera epístola de Sant Joan:
* Déu és llum i en ell no hi ha tenebres de cap mena.
       Primera epístola de Sant Joan (1Jo. 1,5).
* El qui diu que està en la llum, i odia el seu germà, encara està en la tenebra. El qui estima el seu germà resta en la llum, i no hi ha res que el faci ensopegar. Però el qui odia el seu germà està en la tenebra i camina en la tenebra, i no sap on va; perquè la tenebra li ha encegat els ulls.
       Primera epístola de Sant Joan (1Jo. 2,9-11).
* No estimeu el món, ni allò que hi ha en el món. Si algú estima el món, l'amor del Pare no està en ell; perquè tot allò que hi ha en el món —la concupiscència de la carn, la concupiscència dels ulls i l'ostentació de la riquesa— no ve del Pare, sinó que ve del món.
       Primera epístola de Sant Joan (1Jo. 2,15-16).
* Tot aquell qui comet el pecat comet també una violació de la llei, ja que el pecat és violació de la llei.
       Primera epístola de Sant Joan (1Jo. 3,4).
* L'amor ve de Déu, i tot aquell qui estima ha nascut de Déu i coneix Déu. El qui no estima no coneix Déu, perquè Déu és amor.
       Primera epístola de Sant Joan (1Jo. 4,7-8).
* En l'amor no hi ha temor, sinó que l'amor perfecte fa fora el temor; perquè el temor suposa un càstig, i aquell qui tem no és perfecte en l'amor.
       Primera epístola de Sant Joan (1Jo. 4,18).

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Primera epístola de Sant Joan». A: La Bíblia. Alacant: Biblioteca Virtual Joan Lluís Vives, 2006 [Consulta: 1376309741].
# Andrea Riccardi

Andrea Riccardi (Roma, 16 de gener de 1950) és un historiador, professor universitari i pacifista italià, fundador de la Comunitat de Sant Egidi.

## Citacions
### Premi Internacional Catalunya (1999)

Recull de Citacions del discurs de Andrea Riccardi en l'acte de lliurament del XI Premi Internacional Catalunya, el 15 de maig de 2001:
* Ens trobem, quan es parla de Catalunya, davant una identitat; però una identitat rica en relacions, síntesi d'aportacions diferents de civilització.
* Som lluny del fonamentalisme de la identitat, granític i inatacable, que exclou, que tem els empelts, que preserva la puresa.

## Referències

* 1 2 «XXV Premi Internacional Catalunya». Generalitat de Catalunya. Arxivat de l'original el 1413901168. [Consulta: 20 setembre 2013].
# Andreu Nin i Pérez

Andreu Nin i Pérez (el Vendrell, Baix Penedès, 4 de febrer de 1892 — Madrid, 20 de juny de 1937) fou un polític i escriptor català.

## Citacions
### Articles

* El proletariat considera la guerra com a atemptatòria al seu principi de confraternitat universal, com a instrument de què es valen els privilegiats, els prepotents, en benefici dels seus propis interessos i en perjudici dels drets i de la llibertat dels pobles i dels homes.
       "La unió dels treballadors serà la pau del món". La Pàtria, 19 de juny de 1914.
* Contra el corrent avassallador dels treballadors de tot el món, res no hi podran els governants.
       "La unió dels treballadors serà la pau del món". La Pàtria, 19 de juny de 1914.
* El català és individualista no perquè és català sinó perquè és petit-burgès. Creeu una gran indústria i l'individualisme desapareixerà, naturalment no l'individualisme dels patrons, sinó dels obrers.
       "Per què el nostre moviment obrer ha estat anarquista?". L'Opinió, 11 d'agost de 1928.
* Catalunya és un país petit-burgès de cap a peus.
       "Per què el nostre moviment obrer ha estat anarquista?". L'Opinió, 11 d'agost de 1928.

### Obres
#### Els moviments d'emancipació nacional (1935)

Recull de citacions del llibre Els moviments d'emancipació nacional publicat l'any 1935:
* Els moviments d'emancipació nacional són un fenomen propi de la societat capitalista, per tal com el fonament econòmic de la nació és el desenvolupament de l'intercanvi damunt la base de l'economia capitalista.
       Introducció.
* La nació, en el veritable sentit de la paraula, és un producte directe de la societat capitalista, per tal com sorgeix i es desenvolupa allí on sorgeix i es desenvolupa el capitalisme. La nació es caracteritza per l'existència de relacions econòmiques capitalistes determinades, la comunitat de territori, d'idioma i de cultura.
       Introducció.
* La burgesia tendeix a constituir-se en Estat nacional perquè és la forma que respon millor als seus interessos i que garanteix un més gran desenvolupament de les relacions capitalistes.
       Introducció.
* El proletariat és la classe social cridada a realitzar allò que no són capaços de fer ni la gran burgesia ni la petita: la revolució democràtico-burgesa. Només ell, doncs, pot resoldre radicalment el problema nacional.
       Introducció.
* La lluita pel dret dels pobles a la independència no pressuposa la disgregació dels obrers de les diverses nacions que formen l'Estat mitjançant l'existència d'organitzacions independents.
       Introducció.

## Referències

* 1 2 Nin, Andreu «La unió dels treballadors serà la pau del món». La Pàtria, (19-06-1914).
* 1 2 Nin, Andreu «Per què el nostre moviment obrer ha estat anarquista?». L'Opinió, Núm. 26, (11-08-1928).
* 1 2 3 4 5 6 Nin, Andreu. Els moviments d'emancipació nacional. Badalona: Proa, 1935.

## Enllaços externs

* Fundació Andreu Nin