OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Camp de Tarragona

El Camp de Tarragona, també anomenat el Camp, és un dels vuit àmbits funcionals territorials definits en el Pla territorial general de Catalunya. Està constituït per les comarques de l'Alt Camp, Baix Camp, Conca de Barberà, Priorat i Tarragonès.

## Dites populars

* A Botarell tots són guerxos, a Montbrió ja no ho són tant, a Riudoms la boniquesa i a Reus la flor del Camp.
    (var.) A Botarell tots són guerxos, a Riudoms ja no ho són tant, a Reus la boniquesa i a les Borges la flor del Camp.
    (var.) A Botarell tots són guerxos, a Montbrió no ho són tant, a Riudecanyes la plata i a Mont-roig la flor del Camp.
    (var.) A Botarell tots són guerxos, a Montbrió no ho són tant, a Vinyols la boniquesa i a Cambrils la flor del Camp.
    (var.) A Botarell tots són guerxos, a Montbrió no ho són tant, a Vinyols la boniquesa i a Riudoms la flor del Camp.
* A Clarà són les boniques, a Creixell ja no ho són tant, a Roda les rovellades i a Bonastre la flor del Camp.
* A Cubelles són les belles, a Vilanova, no tant, a Sitges són les boniques i a Ribes, la flor del Camp.
* A l'Arboç les nenes maques, a Gornal ja no ho són tant, a Bellvei les rovellades i al Vendrell la flor del Camp.
* A la Cala són caleros, a l'Hospitalet no tant, a Cambrils la boniquesa i a Salou la flor del Camp.
* A Reus enganxen, a Tarragona manxen, a Cambrils la boniquesa i a Mont-roig la flor del Camp.
* A Tamarit tit-tit, a Ferran tam-tam, a Altafulla gent de bulla i a la Riera no tant, a Ardenya morenetes i al Catllar la flor del Camp.
    (var.) A Ferran: tant, tant; Tamarit: tit, tit; Altafulla: gent d'agulla; i la Torre, flor del Camp.
* A Torroja, la gent boja; a Poboleda, no tant; a l'Arbolí són els macos i a Alforja, la flor del Camp.
* Al Vendrell són les boniques, a Roda ja no ho són tant, a Creixell les rovellades i a la Torre la flor del Camp.
    (var.) Del Vendrell són les boniques, a Roda ja no ho són tant, a Creixell les rovellades i a Torredembarra, la flor del Camp.
    (var.) Al Vendrell són rovellades, a Creixell ja no ho són tant, a Clarà són molt boniques i a la Torre la flor del Camp.
* Les Gunyoles són gitanos, Sant Cugat morts de fam, i Sant Pere la flor del Camp.

## Referències

* 1 2 3 Amades i Gelats, 2001, p. 29-30.
* 1 2 3 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 29 setembre 2024].
* ↑ Perea Simón, 2006, p. 50-52.
* 1 2 3 4 5 6 7 Marrugat Cuyàs, Ramon «El parlar del Penedès i Torredembarra» (PDF). Recull de treballs, Núm. 15, (2014), pàg. 311–346. ISSN: 2385-4618 [Consulta: 29 març 2017].
* 1 2 Arasa i Ferrer, Josep. «Paremiologia Tópica Penedesenca». El Barrinaire. l'autor, 19-10-2012. [Consulta: 8 abril 2017].
* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor. «Paremiologia tòpica». L'autor, cop. 2010-. [Consulta: 29 setembre 2024].

## Bibliografia

* Amades, Joan. Geografia popular (Ed. facsímil) (en català). Barcelona: Edicions El Mèdol, 2001 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 6). ISBN 8495559293.
* Perea Simón, Eugeni. Onomàstica de Riudoms (en català). Barcelona: Institut d'Estudis Catalans, 2006. ISBN 84-7283-855-2.
# Campanar

Un campanar o cloquer acostuma a ser una torre, normalment associada a una església, que conté una o diverses campanes.

## Citacions

* El meu país és tan petit Que des de dalt d'un campanar Sempre es pot veure el campanar veí.
       Fragment cançó País Petit, 1980. — Lluís Llach i Grande

## Dites populars

* No és tan alta l'església que no es vegi el campanar.(Manresa)
* De Campanar a Tendetes, no hi ha que tirar palletes.(Val.)

## Endevinalles

* Una cosa alta i vella, la toquen i no es maneja, sense porta ni portí... endevina-la, fadrí.

## Frases fetes i locucions

* Campanar de bajoques.(Cast., Val.)
          Persona amb moltes pretensions o que vesteix amb luxe exagerat.
* Ésser clars, com els campanars per les vinyes.(or.)
          Molt escàs o poc freqüent.
* Ésser gros com un campanar.(Maresme)
          Ésser molt gros.
* Fer-ne a l'alçada d'un campanar.(Empordà)
          Fer-ne una de ben grossa o malifetes.

## Referències

* ↑ «País petit, de l'àlbum "Verges 50" (Lluís Llach)». Viasona. [Consulta: 21 abril 2021].
* 1 2 3 4 5 6 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «campanar». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Amades, 1982.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Folklore de Catalunya. Vol. 2. Cançoner, cançons, refranys, endevinalles. 3a edició. Barcelona: Selecta, 1982. ISBN 84-298-0452-8.
# Campaner

* Aquesta pàgina mostra parèmies sobre la professió de tocar campanes. Si cerqueu parèmies el municipi que té per gentilici els campaners, vegeu «Campos».
El campaner és aquella persona que té com a ofici bastir, instal·lar o tocar les campanes d'una església, ermita o altres llocs de culte.

## Citacions

* El campaner també li havia clavat la seva vista; la resseguia tota amb el brillant jaspiat dels seus ulls frisosos. Eren mirades inquietes, ràpides, que l'esgarrapaven tot despullant-la; rompent els botons, les cintes, el gafets i llençant amb exasperació els pellingots de roba que s'oposaven a satisfer la lúbrica curiositat que feia dies era el càstig, el turment de Josafat.
       Josafat, 1906. — Prudenci Bertrana i Comte
* En aquells temps, en els campanars hi havia campanes que eren servides per molt bons campaners. Hi havia campanes per a fer tota mena de drings. Les batallades per al toc de fi —el toc que exigia la mort d’un senyor, o senyora, ric, important o distingit— eren patètiques, trèmules, espaiades i emocionades i per a arribar-hi calia la col·laboració de la sensibilitat del campaner. Quan se sentia el toc de fi, sobre la vila es feia un gran silenci i l’aire vibrava com si l’estiressin. Un bon toc de fi valia vuit ralets.
       «La substància», a El meu país, 1968. — Josep Pla i Casadevall

## Dites populars

* A Alforja tenen el campaner tort.
* Boig serà el campaner que assenyala pedregades per Cap d'any.
* Boig serà el campaner que pels Reis toca a bon temps.
* Home boig, gran campaner.
* L'ofici més alt és el de campaner.
* Per la Candelera, la cigonya campanera, i si no fa fred, la cigonya i l'oreneta.

## Endevinalles

* Qui és el que mai no pot anar a la processó?
    (var.) Qui són aquells que no van mai a la processó?

## Referències

* ↑ Bertrana i Comte, 2014.
* ↑ Pla, 1968, p. 388.
* ↑ Amades, 1951, p. 1207.
* ↑ Amades, 1982, p. 379, vol. I.
* ↑ Amades, 1982, p. 443, vol. I.
* ↑ Farnés i Badó, 1992, p. 104.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 24 setembre 2024].
* ↑ Amades, 1982, vol. III.
* ↑ Amades, 1982.
* ↑ Serra i Boldú, 1922.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Folklore de Catalunya. Vol. 2. Cançoner, cançons, refranys, endevinalles. 3a edició. Barcelona: Selecta, 1982. ISBN 84-298-0452-8.
* Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any (en català). Vol. I. Hivern. Barcelona: Salvat, 1982. ISBN 84-345-3673-0.
* Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any (en català). Vol. III. Corpus. Primavera.. Estella: Salvat, 1989. ISBN 8434536730.
* Amades, Joan. Folklore de Catalunya. Cançoner (en català). Barcelona: Selecta, 1951.
* Bertrana i Comte, Prudenci. Josafat (en català). Barcelona: Edicions 62, 2014 (Educació 62). ISBN 978-8492672509.
* Farnés i Badó, Sebastià. Paremiologia catalana comparada (en català). 5. Barcelona: Columna, 1992-1998.
* Pla, Josep. «La substància». A: El meu país (en català). Barcelona: Destino, 1968.
* Serra i Boldú, Valeri. Enigmística popular: endevinalles i altres jocs d'esperit. Barcelona: Políglota, 1922 (Minerva. Col·lecció popular dels coneixements indispensables; 36).
# Émilie du Châtelet

Gabrielle Émilie Le Tonnelier de Breteuil, marquesa de Châtelet i coneguda com a Émilie du Châtelet (París, 17 de desembre de 1706 – Lunéville, 10 de setembre del 1749) fou una física, matemàtica i escriptora francesa.

## Citacions

* Voltaire és per si sol tota la història de França del seu temps.
    (en francès) Voltaire est à lui seul toute l'histoire de France de son temps.
* Jutgeu-me pels meus propis mèrits, o per les meves faltes, però no em considereu un mer apèndix [...] Sóc, per mi mateixa una persona completa, l'única responsable de tot el que sóc, de tot el que dic, de tot el que faig.
    (en francès) Jugez-moi sur mes propres mérites, ou sur mes manques, mais ne me considérez pas comme un simple appendice [...] Je suis, par moi-même une personne complète, seule responsable de tout ce que je suis, tout ce que je dis, tout ce que je fais.
       Carta a Frederic II de Prússia.
* Descartes va aparèixer en la nit fosca com una estrella que acabava d'il·luminar l'univers. I si estava equivocat sobre alguns punts de la física, és que era home.
    (en francès) Descartes parut dans cette nuit profonde comme un astre qui venait éclairer l'univers. Et s'il s'est trompé sur quelques points de physique, c'est qu'il était homme.
       Institutions de physique, 1740.
* Cal, per ser feliç, desfer-se de prejudicis, ser virtuós, tenir gustos i passions, ser susceptible a les il·lusions, perquè devem la major part dels nostres plaers a la il·lusió, i infeliç el qui la perd.
    (en francès) Il faut, pour être heureux, s'être défait des préjugés, être vertueux, avoir des goûts et des passions, être susceptible d'illusions, car nous devons la plupart de nos plaisirs à l'illusion, et malheureux est celui qui la perd.
       Lettres inédites de Madame la marquise Du Chastelet à M. le comte d'Argental, 1806. Cap. Réflexions sur le bonheur.
* Per aquesta raó d'independència, l'amor a l'estudi és de totes les passions la que contribueix en més a la nostra felicitat.
    (en francès) Par cette raison d'indépendance, l'amour de l'étude est de toutes les passions celle qui contribue le plus à notre bonheur.
       Lettres inédites de Madame la marquise Du Chastelet à M. le comte d'Argental, 1806. Cap. Réflexions sur le bonheur.

## Referències

* ↑ AA.VV., 1845, p. 1011.
* ↑ «Madame du Châtelet, la scien ce et l’ambition au XVIII siècle». Université de Bourgogne. [Consulta: 31 octubre 2016].$^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ Du Châtelet, 1740, p. 5-6.
* ↑ Du Châtelet, 1806, p. 336.
* ↑ Du Châtelet, 1806, p. 357.

## Bibliografia

* AA.VV.. La revue des deux mondes. París: Bureau, 1845. $^{[Enllaçnoactiu]}$
* Du Châtelet, Gabrielle Emilie Le Tonnelier de Breteuil, marquise. Institutions de physique. París: Prault fils, 1740.
* Du Châtelet, Gabrielle Emilie Le Tonnelier de Breteuil, marquise. Lettres inédites de Madame la marquise Du Chastelet à M. le comte d'Argental. París: Chez Xhrouet, 1806.
# Ós

L'ós (Ursidae) és un mamífer omnívor, un dels majors carnívors que viuen a la Terra. És salvatge, pelut, molt voluminós i camina a quatre potes però, de vegades, també a dues.

## Dites populars

* L'home i l'ós, com més pelut més hermós.
    (var.) L'home i l'ós, com més ferreny més hermós.
* Per la Candelera l'ós surt de la cova, i si veu que plou no se'n mou.
* Per la Candelera l'ós surt de l'ossera, i si troba que fa bo, se'n torna a fer un gaitó.
* Vendre la pell de l'ós abans de caçar-lo.

## Embarbussaments

* Són més grossos els ossos dels óssos que els ossos dels gossos.

## Frases fetes i locucions

* Encantat com un ós.
          Aturat per insuficiència mental.
* Fer l'ós.
          Fer el beneit.
* Pelut com un ós.
          De pèl llarg i abundant.
* Viure com un ós.
          Viure en solitari.

## Referències

* ↑ Amades, Joan. Folklore de Catalunya. Cançoner. Barcelona: Selecta, 1951 [Consulta: 1486061404].
* ↑ Amades, Joan. Vocabulari dels pastors (en català). Barcelona: Imprenta de la Casa de Caritat, 1932.
* ↑ Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any. Vol. I. Hivern. Barcelona: Salvat, 1950, p. 665-701. $^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$$^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ Bellmunt i Figueras, Joan. Fets, costums i llegendes. Vall d'Aran. Refranys. Lleida: Virgili i Pagès, 1992. ISBN 84-7935-099-7 [Consulta: 1486061404].
* ↑ «Embarbussaments». Recursos. CAL, Coordinadora d'Associacions per la Llengua Catalana. Arxivat de l'original el 1603768011. [Consulta: 2 febrer 2017].
* 1 2 3 4 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Ós». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
# Òliba

L'òliba (Tyto alba), xuta, xupa, xibeca, babeca, és un gènere d'ocell de l'ordre dels estrigiformes, de la família dels titònids, que fan de 35 a 45 cm i tenen els discs facials units formant-ne un de sol en forma de cor, a l'interior del qual també hi ha el bec.

## Dites populars

* L'òliba viu amb les bruixes i els bruixots.
* L'òliba xucla l'oli de les llànties de les esglésies.
* Uns fan l'òbila, i atres es beuen l'oli.(Alcoi)

## Frases fetes i locucions

* Anar de nits, com les òlibes.
          Sortir de nits.
* No tenir un dobler per fer cantar una òliba.(Men.)
          Ésser extremadament pobre.
* Semblar l'òliba de Pasca.(Empordà)
          Estar molt distret, embabat.
* Tot sol com una òliba.
          Ésser una persona solitària o que viu sola.

## Referències

* 1 2 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* 1 2 3 4 5 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Òliba». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
# Émile Zola

Émile Zola (París, 2 d'abril de 1840 — París, 29 de setembre de 1902) fou un escriptor francès, considerat el màxim exponent del Naturalisme. Va tenir un paper destacat en la revisió del procés a Alfred Dreyfus.

## Citacions

* El treball és la gran llei i font de la vida.
* D'ací a cent anys les històries de la literatura francesa esmentaran Baudelaire com una simple curiositat.
       1857.
* Els sanglots d'un home tenen unes sequeres desoladores.
    (en francès) Les sanglots d'un homme ont des sécheresses navrantes.
       La Fortune des Rougon, 1871.
* Désirée, que havia menjat també la seva sopa, seriosament, sense obrir els llavis, acabava d'aixecar-se.
       La Faute de l'abbé Mouret, 1875.
* El novel·lista està fet d'un observador i d'un experimentador.
    (en francès) Le romancier est fait d'un observateur et d'un expérimentateur.
       Le Roman expérimental, 1881.
* El soroll suau i rítmic de les bonyigues amuntegades.
       La Terre, 1887.
* Jo acuso...!
    (en francès) J'accuse…!
       L'Aurore, 13 de gener de 1898.
          Article redactat per Émile Zola, publicat pel diari L'Aurore durant l'afer Dreyfus
* La veritat està en marxa i res l'aturarà.
    (en francès) La vérité est en marche et rien ne l'arrêtera.
       L'Aurore, 13 de gener de 1898.
          Article redactat per Émile Zola, publicat pel diari L'Aurore durant l'afer Dreyfus
* La veritat i la justícia són sobiranes, perquè només elles asseguren la grandesa de les nacions.
    (en francès) La vérité et la justice sont souveraines, perquè elles elles seules assurent la grandeur des nations.
       L'Affaire Dreyfus. La Vérité en marche, 1901.

## Referències

* ↑ Arróniz Hidalgo, José-Guillermo. Diccionari de citacions i frases de renom. Barcelona: Claret, DL 1997. ISBN 8482971379.
* 1 2 3 Albaigès, Josep M. Quin tip de riure! Antologia de disbarats. Barcelona: Lleida, 2009. ISBN 9788497797481 [Consulta: 1343843689].
* 1 2 3 4 «Émile Zola a dit...». Paris: Evene, cop. 1999. [Consulta: 30 març 2013].
* ↑ Zola, Émile. «J'accuse...!» (en francès). L'Aurore, 13-01-1898. [Consulta: 1 agost 2012].
# Étienne de La Boétie

Étienne de La Boétie (Sarlat, 1 de novembre de 1530 — Germignan, Le Taillan-Médoc, 18 d'agost de 1563) fou un escriptor humanista francès.

## Citacions
### Discurs de la servitud voluntària (1549)

* Per ara només vull entendre com pot ser que tants homes, tantes viles, tantes ciutats i tantes nacions suportin, algunes vegades, un tirà sol que no té altre poder que el que ells mateixos li donen, que treu tota la seva capacitat de danyar-los de la voluntat que tenen ells de sofrir-lo, que tan sols els pot fer mal quan s’estimen més suportar-lo que contradir-lo.
       La Servitud voluntària.
* Decidiu-vos a no servir més i sereu lliures ! No vull que l’empenyeu o que el batzegueu. Deixeu tan sols de sostenir-lo : veureu que es desploma pel seu propi pes i es trenca, com un gran colós a qui haguessin furtat la base.
       La Servitud voluntària.
* Hem nascut no solament lliures, sinó també amb la passió de defensar aquesta condició.
       La Servitud voluntària.

## Referències

* 1 2 3 La Boétie, Etienne de. La servitud voluntària. Barcelona: Quaderns Crema, 2001 (Assaig ; 31). ISBN 8477273464.
# Índia

L'Índia (en hindi भारत, Bhārat), oficialment la República de l'Índia, és un país situat al sud de l'Àsia. És el setè país més gran del món en superfície, el segon més poblat i limita amb l'oceà Índic al sud, amb el mar d'Aràbia a l'oest, el golf de Bengala a l'est; amb el Pakistan a l'oest; amb la Xina, el Nepal i Bhutan al nord-est; i amb Bangladesh i Birmània a l'est.

## Citacions

* L'Índia és el bressol de la raça humana, el lloc de naixement del llenguatge humà, la mare de la història, l'àvia de les llegendes, i la besàvia de la tradició. Els materials més valuosos i instructius en la història de la humanitat només són apreciats a l'Índia.
    (en anglès) India is, the cradle of the human race, the birthplace of human speech, the mother of history, the grandmother of legend, and the great grand mother of tradition. Our most valuable and most instructive materials in the history of man are treasured up in India only
       Following the Equator: A Journey Around the World, 1897. — Mark Twain
* L'Índia va ser la pàtria de la nostra raça, i el sànscrit la mare de les llengües d'Europa: fou la mare de la nostra filosofia; mare, a través dels àrabs, de gran part de les nostres matemàtiques; mare, a través de Buda, dels ideals consagrats en el cristianisme; mare, a través de la comunitat del poble, de l'autonomia i la democràcia. La Mare Índia és en molts aspectes la mare de tots nosaltres.
    (en anglès) India was the motherland of our race, and Sanskrit the mother of Europe's languages: she was the mother of our philosophy; mother, through the Arabs, of much of our mathematics; mother, through the Buddha, of the ideals embodied in Christianity; mother, through the village community, of self-government and democracy. Mother India is in many ways the mother of us all.
       the Case for India, març de 1931. — Will Durant
* A l'Índia el filòsof està obligat a practicar la seva filosofia. Fa filosofia amb vista a la pràctica, ja que el que es busca és l'alliberament. No és un exercici intel·lectual. Sempre hi ha un complement. Mentre que els grans sistemes que es van fer a Grècia i a Alemanya són construccions en què no hi ha aquesta relació amb l'experiència viscuda.
       Conversaciones, 1995. — Emile Cioran
          Conversa amb Léo Gillet

## Frases fetes i locucions

* Anar com una Índia.
          Anar molt bé, sense entrebancs.
* Trobar les Índies.
          Trobar una manera d'enriquir-se
* Valer una Índia.
          Ser molt valuós

## Referències

* ↑ «Following the Equator: A Journey Around the World. Part 4». Project Gutenberg. [Consulta: 13 novembre 2016].
* ↑ Durant, Will «The Case for India». Modern Review, XLIX, 3, (març 1931), pàg. 267-268.
* ↑ Cioran, 2005, p. 62.
* 1 2 Gargallo Gregori, José. «Dites, refranys i maneres de dir». El Refranyer. [Consulta: 5 novembre 2016].
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Índia». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Cioran, E. M.. Conversaciones. 4a ed.. Barcelona: Tusquets, 2005. ISBN 84-7-223-9497.
# Éric Abidal

Éric Abidal (11 de juliol de 1979) és un futbolista francès.

## Citacions

* El cor d'un català no és espanyol.
       Febrer de 2010.
* A l'hospital, sentia com la gent cantava el meu nom al minut 22. Tenia la pell de gallina.
       A La gran marató d'Abidal a TV3, 27 de desembre de 2012.
          Parlant de la seva estada a l'hospital per culpa d'un càncer
* Com diu el Puyi, aquests trofeus costen molt de guanyar. Quan aixequis la copa, sentiràs que el món s'atura. I és veritat
       A La gran marató d'Abidal a TV3, 27 de desembre de 2012.
          Parlant de la seva estada a l'hospital per culpa d'un càncer
* Menjo pa amb tomàquet cada dia.
       A La gran marató d'Abidal a TV3, 27 de desembre de 2012.
          Parlant de la seva estada a l'hospital per culpa d'un càncer

## Referències

* ↑ «'El corazón de un catalán no es español'». El Mundo, (08-02-2010).
* 1 2 3 «"L'amor que he notat deixa clar que m'haig de quedar aquí sempre": 'La gran marató d'Abidal', en 10 frases». Ara.cat. [Consulta: 8 setembre 2014].
# Ève Bélisle

Ève Bélisle fou una poeta i escriptora quebequesa

## Citacions

* Les mans són símbols i de vegades revelacions.
    (en francès) Les mains sont des symboles et parfois des révélations.
       Pension de famille, 1984.
* En fer-nos grans, perdem el sentit de les veritats fonamentals.
    (en francès) En vieillissant, nous perdons le sens des vérités fondamentales.
       Pension de famille, 1984.
* Un cert romanticisme dorm al cor de cada dona.
    (en francès) Un certain romantisme sommeille au coeur de toute femme.
       La Rivière avait une âme, 1988.
* Sens dubte, hem de pagar el preu dels nostres amors com paguem el de les nostres ambicions.
    (en francès) Il faut sans doute payer le prix de ses amours comme on paie celui de ses ambitions.
       La Rivière avait une âme, 1988.
* Tota la felicitat s'ha de pagar sens dubte. La seva conquesta requereix, almenys, sempre una lluita.
    (en francès) Tout bonheur doit sans doute se payer ; sa conquête, du moins, exige toujours un combat.
       La Rivière avait une âme, 1988.

## Referències

* 1 2 3 4 «Eve Belisle a dit...». Le Figaro. [Consulta: 21 març 2024].
* ↑ «La rivière avait une âme (1988)». Dicocitations. [Consulta: 22 març 2024].