OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Sergi Pàmies i Bertran

Sergi Pàmies i López, més conegut com a Sergi Pàmies i Bertran o simplement Sergi Pàmies, (París, 26 de gener de 1960) és un escriptor, periodista, traductor i crític de televisió català.

## Citacions

* Tinc una teoria: si t'enamores sota la pluja, l'amor perdura més que no si fa bon temps.
       Cançons d'amor i de pluja, 2013.

## Referències

* ↑ «Postals literàries». Institució de les Lletres Catalanes, 08-02-2019. [Consulta: 23 maig 2021].
# Sentmenat

Sentmenat és una vila i municipi de la comarca del Vallès Occidental.

## Dites populars

* A les onze, Sentmenat s'enfonsa.
* A Palou són boniquetes, a Sentmenat ja no ho són tant, a Caldes les rovellades i a Sant Feliu la flor del ram.
* A Sant Feliu, sac i ganxo; a Sentmenat, ganxo i sac, i a Caldes el carro.
* Als lladres de Sentmenat, sant Menna no els empareu, que robaren les campanes del cim del Puig de la Creu.
* De Sentmenat ni dona ni gat.
* Els de Sentmenat, lladres.
* Sentmenat, cul de gat.

## Auques

* L'hostaler de Sentmenat, primer de tot servia les postres i l'entrant, després, la carn d'olla i l'escudella fumejant, i acabava amb una amanida de ceba i bacallà esqueixat.

## Referències

* 1 2 Pàmies i Riudor, Víctor. «Sentmenat» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.
* 1 2 3 4 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 30 setembre 2024].
* ↑ Amades, 2001, p. 73.
* ↑ Sindreu Arbós, 1976, p. 66-70.

## Bibiografia

* Amades, Joan. Geografia popular (Ed. facsímil) (en català). Barcelona: Edicions El Mèdol, 2001 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 6). ISBN 8495559293.
* Sindreu Arbós, Joan. La Història festiva de Mollet. Mollet del Vallès: [s.e.], 1976.

## Enllaços externs

* Sentmenat - Lloc web oficial
# Sergi Belbel i Coslado

Sergi Belbel i Coslado (Terrassa, Vallès Occidental, 29 de maig de 1963) és un autor, director i traductor teatral català, director del Teatre Nacional de Catalunya entre els anys 2006 i 2013.

## Citacions

* Em vas dir que per a tu l'amor era «el que sents per la persona amb qui comparteixes aquell moment de la vida en què ja ho has fet tot, en què et preocupes només del futur dels teus fills i ja pots morir en pau».
       Si no t'hagues conegut. Escena 1, 2019.
* La vida són els camins traçats per les opcions triades en els dilemes.
       Si no t'hagues conegut. Escena 4, 2019.
* A vegades ens entestem a mantenir una relació que està tocada de mort només per por de quedar-nos sols [...] La por ens fa fer coses absurdes.
       Si no t'hagues conegut. Escena 10, B, 2019.
* Hi ha petons que potser en el moment en què es produeixen són això: només petons, però que amb el pas del temps esdevenen... transcendents.
       Si no t'hagues conegut. Escena 10, C, 2019.

## Referències

* ↑ Belbel, 2019, p. 29.
* ↑ Belbel, 2019, p. 49.
* ↑ Belbel, 2019, p. 97.
* ↑ Belbel, 2019, p. 103.

## Bibliografia

* Belbel, Sergi. Si no t'hagues conegut. Primera edició. Barcelona: Comanegra, 2019. ISBN 9788417188634.
# Agulla

Una agulla és una barreta de metall, d’os, de fusta, o d'una altre material dura, de mida relativament petita, generalment recte, que té un extrem terminat en punta i l’altre proveït d'un forat o ull per a passar-hi un fil, un cordill, una veta, etc., que serveix per a cosir, brodar, teixir.

## Citacions

* És més fàcil que un camell passi pel forat d'una agulla, que no pas que un ric entri al Regne de Déu.
       Evangeli segons Marc (Mc. 10,25). — Jesús de Natzaret

## Dites populars

* Ací perguí una agulla, ací la trobaré.
* Agulla i fil, fan durar per mil.
* Deixar agulles, porta raons.
* Ofici de sastre, enfilar l'agulla i fer el nus.
* Qui una agulla demana, l'amistat en perd.(Olot)
* Qui veu una agulla i no la cull, és senyal de molt d'orgull.(Olot)

## Frases fetes i locucions

* Cercar una agulla en un paller.
          Dit per a denotar la impossibilitat de trobar una cosa.
* Fer passar per un cós d'agulla.
          Fer passar a algú moltes dificultats.
* Posar fil a l'agulla.
          Començar un treball.
* Tenir guyes a sa cadira.(Mall., Men.)
          Estar assegut per força, però agitat de la impaciència o del temor.

## Referències

* ↑ «Evangeli segons Sant Marc». A: La Bíblia. Alacant: Biblioteca Virtual Joan Lluís Vives, 2006.
* 1 2 3 4 5 6 7 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «agulla». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Parés i Puntas, 1999.
* ↑ «Agulla». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 4 desembre 2014].

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Agramunt

Agramunt és un municipi català de la comarca de l'Urgell.

## Dites populars

* A Agramunt comerciants i a Tàrrega comediants.
* Agramunt, terra de molts rocs, de molts rucs, de molts recs i de molts pocs rics.
* A Agramunt tots caguen en un munt.
* Mafet, prop d'Agramunt.
* Per amunt es va a Agramunt, per avall també s'hi va; si voleu xiques boniques aneu a Castellserà.

## Referències

* 1 2 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 12 setembre 2024].
* 1 2 Parés i Puntas, 1999, p. 475-524.
* ↑ Amades i Gelats, 2001, p. 19.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Geografia popular (Ed. facsímil) (en català). Barcelona: Edicions El Mèdol, 2001 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 6). ISBN 8495559293.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament d'Agramunt - Lloc web oficial
# Agullana

Agullana és un municipi català de la comarca de l'Alt Empordà.

## Dites populars

* Agullana, vida sana.
* A Agullana caguen llana.
    (var.) A Agullana, carden llana.
* A Agullana caguen llana; a Darnius són caganius; a La Jonquera gavatxos, i a Sant Llorenç rabatxins.
    (var.) A Agullana, carden llana, pengen lloques a Darnius, a La Jonquera gavatxos i a Sant Llorenç rabatxins.
* A Agullana, hi entren carretades de suro i a la Jonquera carretades de músics.
* A Agullana morts de gana, a Maçanet morts de fred, a Figueres tips de figues i a Tortellà fan panellets.
* A Agullana torren suro.
* A La Jonquera carretades de musics, i a Agullana carretades de suro.

## Referències

* 1 2 3 4 Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.
* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Agullana». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 12 octubre 2024].
* ↑ Amades i Gelats, 2001, p. 19.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Geografia popular (Ed. facsímil) (en català). Barcelona: Edicions El Mèdol, 2001 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 6). ISBN 8495559293.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament d'Agullana - Lloc web oficial
# Agustí Centelles i Ossó

Agustí Centelles i Ossó (el Grau de València, 21 de maig de 1909 — Barcelona, 1 de setembre de 1985) fou un fotogràf valencià.

## Citacions

* Escric en català perquè, sia la que sia la nostra sort i allà on estem tu, ta mare, jo i els altres familiars que puguin estar amb nosaltres, tingues l'orgull i la satisfacció de dir-te català.
       Camp de concentració de Bram (Aude, França), 20 d'abril de 1939.
          Carta adreçada al seu fill Sergi
* Els refugiats som una atracció.
       Camp de concentració de Bram (Aude, França), 26 de maig de 1939.
* Cada dia que passa en aquesta presó (no es pot dir pas camp de refugiats com porta el nom) la desesperació és més gran.
       Camp de concentració de Bram (Aude, França), 1 de juny de 1939.
* La Depeche publica la crida de Franco a tots els espanyols que hi ha a França, lliures o en camps de concentració perquè retornin a la Pàtria. No parla de garanties, solament diu és de tots sabuda la Justícia d'ell.
       Camp de concentració de Bram (Aude, França), 13 de setembre de 1939.

## Referències

* ↑ Aragay, Ignasi. «Presoner de l'exili». Avui. Barcelona: Diari Avui, 16-03-2009. Arxivat de l'original el 1330903043. [Consulta: 18 gener 2012].
* 1 2 Agustí Centelles. El camp de concentració de Bram, 1939. Barcelona: Arts Santa Mònica, 2009 [Consulta: 18 gener 2012].
* ↑ Guerrero, Manuel. «Centelles inédito» (PDF). Cultura/s. Barcelona: Grupo Godó, 07-02-2007. [Consulta: 18 gener 2012].$^{[Enllaçnoactiu]}$
# Agnès de Roma

Santa Agnès (Roma, segle III — ?, segle III) fou una jove romana, màrtir durant les persecucions de Dioclecià a causa de la seva fe cristiana. És venerada com a santa per diverses confessions cristianes. Se celebra la seva festivitat el 21 de gener.

## Dites populars

* A terra fluixa, pluja per la sembra, i per Santa Agnès i ben poca més.
* Gloriosa Santa Agnès, feu que el meu promès pensi en mi i en cap més.
* De Nadal a Santa Agnès temps de Pasqua és.
* El dia de Santa Agnès, una pluja tot el més.
* Monges de Santa Agnès, n'entren dos i en surten tres.
* Per Santa Agnès, no filis més.
* Per Santa Agnès, sembra el cànem el bon pagès.
* Per Santa Agnès, una hora més.
* Per Santa Agnès i Sant Fruitós, fa el fred més rigorós.
* Santa Agnès, on et crideu, vés.
* Santa Agnès, una hora més.
* Si per Santa Agnès fa bo, aniran bé les vinyes.
* Si per Santa Agnès plou, hi haurà quaranta dies més d'hivern; si hi ha boira, hi haurà pedregada.
* Si Santa Agnès duu bon temps, les vinyes aniran bé.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Amades, 1982, p. 575-578.
* ↑ Correas Martínez; Gargallo Gil, 2003.
* 1 2 3 Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Agnès de Roma». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any (en català). Vol. I. Hivern. Barcelona: Salvat, 1982. ISBN 84-345-3673-0.
* Correas Martínez, Miguel; Gargallo Gil, José Enrique. Calendario romance de refranes. Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 2003. ISBN 8483383942.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Agullent

Agullent és un municipi de la Vall d'Albaida, al País Valencià.

## Dites populars

* Bona vila és Cocentaina però millor és Ontinyent, tallafilos en Albaida, carrascolos en Agullent, al Alfarrasí els pollosos, doctes en Montaverner, en la Pobla els talonuts, còlbits en Benicolet, en Llutxent les rabosetes i els rabosots en Pinet. Cap al port de Benigànim aniré com un coet.
* En el poble d'Agullent que d'aigua estan ben proveïts, tenen més de mil bancals i un canonge distingit.
* Quatretonda la redona i Benigànim el pollós, en Albaida tot és morca i Agullent, el lleganyós.
* Santa Anna en lo port d'Albaida, Sant Vicent en Agullent, la Mare de Déu en Agres i el Sant Crist en Bocairent.
* Tenen els agullentins la font Jordana a prop, Sant Vicent a l'ermita i encara troben que és poc.

## Referències

* 1 2 Sanchis Guarner, 1983, p. 181, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ «Albaida». Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida. Arxivat de l'original el 1457130241. [Consulta: 17 desembre 2016].
* ↑ «Albaida». Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida. Arxivat de l'original el 4/03/2016. [Consulta: 24 agost 2015].
* ↑ Martínez i Martínez, 1947, p. 186.
* ↑ «Albaida». Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida. Arxivat de l'original el 1457130231. [Consulta: 17 desembre 2016].

## Bibliografia

* Martínez i Martínez, Francés. «Cançons geogràfiques, de costums i adagis». A: Folklore Valencià. València: Imprenta Diana, 1947.
* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* Web oficial de l'Ajuntament d'Agullent
# Agres

Agres es un municipi valencià de la comarca del Comtat.

## Dites populars

* A la fira no vages si no tens diners, i a la Mare de Déu d'Agres si no tens promès.
* A València no vages si no portes diners, i a la Mare de Déu d'Agres si no ho tens promès.
          Segons la font, el camí per arribar al santuari d'Agres és complicat perquè hi assisteix molta gent a les festes.
* En Altea, el riu Algar, en La Vila, l'Amadori, en L'Alfàs, Pineros, i en Agres l'oli.
* Santa Anna en lo port d'Albaida, Sant Vicent en Agullent, la Mare de Déu en Agres i el Sant Crist en Bocairent.

## Referències

* 1 2 Parés i Puntas, 1999, p. 475-524.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 25 setembre 2024].
* ↑ «Albaida». Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida. Arxivat de l'original el 4/03/2016. [Consulta: 24 agost 2015].

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* Web oficial de l'Ajuntament d'Agres
# Agricultura

L'agricultura, en un sentit ampli, és el conjunt de coneixements i d'activitats que tenen per objecte l'explotació del medi natural, per mitjà del conreu de certes plantes. També s'hi acostuma a incloure la producció forestal, encara que es faci l'aprofitament dels arbres silvestres. Però en un sentit estricte, el terme agricultura només es refereix al cultiu dels vegetals i exclou la ramaderia, tot i que sovint hi ha una explotació mixta d'animals i plantes.

## Citacions

* No solament es troba goig a l'hora de plantar, sinó també a la d'empeltar, que és la invenció més enginyosa que té l'agricultura.
    (en llatí) Nec consitiones modo delectant sed etiam insitiones, quibus nihil invenit agri cultura sollertius.
       Cató el Vell, de la vellesa. § 54. — Marc Tul·li Ciceró

## Dites populars

* L'agricultura en tot temps guarda relació ab los fems.(català antic)
* Estudía agricultura y avansarás ta cultura.(català antic)

## Referències

* ↑ Ciceró, 1998.
* ↑ Fages de Romá, 1849, p. 45-63.
* ↑ Fages de Romá, 1849, p. 15-27.

## Bibliografia

* Ciceró, Marc Tul·li. Cató el Vell, De la vellesa. Barcelona: Fundació Bernat Metge, 1998 (Fundació Bernat Metge (Col·lecció : text i traducció) ; 308). ISBN 8472256960.
* Fages de Romá, Narcís. Cartilla rural en aforismes catalans, basada en las reglas donadas per los mes classichs agrónomos antichs y moderns, nacionals y estrangers, y en las observacions y prácticas dels millors cultivadors. Figueres: Imp. y Llibrería de Gregori Matas de Bodalles, 1849.
# Agnès Varda

Agnès Varda (Ixelles, 30 de maig de 1928 - 14è districte de París, 29 de març de 2019) fou una directora de cinema belga.

## Citacions

* A les meves pel·lícules sempre he volgut fer que la gent vegi profundament. No vull mostrar coses, sinó fer venir ganes de veure a la gent.
    (en anglès) In my films I always wanted to make people see deeply. I don't want to show things, but to give people the desire to see.
       Emory University, 2017.

## Referències

* ↑ Bonner, Virginia Ann (2003). "Cinematic caesuras: Experimental documentary and the politics of *form in Left Bank films by Resnais, Marker, Varda", Institute for Women's Studies, Emory University: University ProQuest Dissertations Publishing
# Cabanelles

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
Cabanelles és una localitat i municipi català de la comarca de l'Alt Empordà.

## Dites populars

* A Cabanelles, totes les dones són femelles.

### Vilademires

* A Vilademires, set pagesos, set reis y set lleis.

## Referències

* 1 2 Vila i Medinyà, 2010, p. 481-495.

## Bibliografia

* Vila i Medinyà, Pep «Un recull de modismes empordanesos recollits pel folklorista reusenc Cels Gomis Mestres (Figueres, 1883)». Annals de l'Institut d'Estudis Empordanesos, 41, (2010), pàg. 481-495. DOI: 10.2436/20.8010.01.46.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Cabanelles - Lloc web oficial
# Cabanes (Plana Alta)

Cabanes, també conegut com a Cabanes de l'Arc, és un municipi del País Valencià que es troba a la comarca de la Plana Alta.

## Dites populars

* A Cabanes va qui te ganes.
* A Cabanes són los pinxos i a Bell/lloc són los templats; a Vilanova porretes i a la Torre los vitxacs.
* A la Serra tot són lloques, a Cabanes, cabanuts, a Vilafamés, cul/rojos, i a les Useres, porputs.
* Boira a la Ferradura, aigua segura.
          La Ferradura és un muntanya ubicada al municipi de Cabanes.
* Cabanes, cau de raboses; Torreblanca, granotera, i Alcalà porta la fama de la gent malfaenera.
* Quan vages a la Ribera, no passes per Castelló, que en lo temps de la faena uns treballen i altres no.
          La Ribera de Cabanes és una zona geogràfica ubicada al municipi de Cabanes.

## Referències

* 1 2 3 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 24 setembre 2024].
* 1 2 3 Sanchis Guarner, Manuel «Locucions tòpiques valencianes» (PDF). Bolletí del diccionari de la llengua catalana: revista de lingüística, folklore i literatura, Vol. XVIII, Núm. 1-3, (gener-juny 1936) [Consulta: 25 març 2017].

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Cabanes - Lloc web oficial
# Cabell

El cabell és el pèl que cobreix el cap.

## Citacions

* Quan un home té el cabell curt no es pot mai dedicar a música moderna.
       El desorientat. — Joan Capri

## Dites populars

* La dona canvia el seny pel cabell.
* L'ocasió s'ha d'agafar pels cabells.
* Si vols que et creixi el cabell, talla'l en quart creixent.

## Frases fetes i locucions

* Estar (d'algú o d'alguna cosa) fins a la punta dels cabells.
          Estar molt cansat d'alguna cosa o persona.

## Referències

* ↑ Capri, Joan. El Millor Joan Capri (CD). Madrid: BMG Music Spain, DL 1997.
* 1 2 Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Amades, 2006, p. 15.
* ↑ Espinal, 2006.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Refranys i dites (Ed. facsímil) (en català). Tarragona: L'Agulla de cultura popular, 2006 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 32). ISBN 8496294218.
* Espinal, Maria Teresa. Diccionari de sinònims de frases fetes (en català). 2a ed. Barcelona: Universitat Autònoma de Barcelona. Servei de Publicacions; Publicacions de la Universitat de València; Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2006. ISBN 84-490-2441-2.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Cabanes (Alt Empordà)

Cabanes és una localitat i municipi català de la comarca de l'Alt Empordà.

## Dites populars

* Cabanes, terra de canyes.
* Toquen les dotze; migdia a Cabanes.

## Referències

* 1 2 Vila i Medinyà, 2010, p. 481-495.

## Bibliografia

* Vila i Medinyà, Pep «Un recull de modismes empordanesos recollits pel folklorista reusenc Cels Gomis Mestres (Figueres, 1883)». Annals de l'Institut d'Estudis Empordanesos, 41, (2010), pàg. 481-495. DOI: 10.2436/20.8010.01.46.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Cabanes - Lloc web oficial
# Cabrera

Cabrera és una illa que dona nom a l'arxipèlag balear, del qual és la més gran, situat prop de Mallorca. Administrativament forma part del municipi de Palma.

## Dites populars

* Nigul molt gros que es posa a damunt Cabrera, sol ploure fort.

## Cançons populars

* Si vós éreu a Cabrera, / mon bé estimat, i jo aquí, / m'arriscaria a anar-hí / amb una barca de pi / o amb un vaixell de figuera.
* En Jordà damunt Cabrera / s'és alçat molt furiós; / ell fa trons de dos en dos, / i es mal temps queda darrera.
       Original de Llucmajor.
* En Paratjal sortí a Cabrera / i sa Monja aquí deçà / quan se varen encontrà / derramaren per darrera.
          Recollida a Porreres
* Tu qui estàs a damunt s'era / i has dit que no plourà / gira't a devers la mar / veuràs En Jordà que està / eixancat damunt Cabrera.
       Cantada a Santanyí.

## Referències

* 1 2 3 4 Canuto Bauçà, Francesc. «Els noms dels niguls al pla de Mallorca» (PDF). onomastica.cat. Societat d'Onomàstica. [Consulta: 18 març 2017].$^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «vaixell». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
# Cabrera de Mar

Cabrera de Mar és un municipi català de la comarca del Maresme.

## Dites populars

* A Cabrera són negrites, a Argentona ja no tant, Dosrius les morenites, Canyamars la flor del ram.
* A Cabrera vint-i-un ase.
* De Tordera, Cabrera i Esparreguera, Judes n'era.
* Per aigües bones a Cabra, per trumfes a Barberà, per pa de moresc a Lilla, per avellanes a Miramar.

## Referències

* 1 2 3 Amades i Gelats, 2001, p. 31.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Geografia popular (Ed. facsímil) (en català). Barcelona: Edicions El Mèdol, 2001 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 6). ISBN 8495559293.
* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Cabrera de Mar - Lloc web oficial
# Cabrils

Cabrils és un municipi català de la comarca del Maresme.

## Dites populars

* A Premià són gafarrons; a Vilassar, penjaases; genovesos a Cabrils; a Cabrera, vint-i-un lladres.

## Referències

* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor. «Paremiologia tòpica». L'autor, cop. 2010-. [Consulta: 2 octubre 2024].

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Cabrils - Lloc web oficial