OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cistella (Alt Empordà)

Cistella és un municipi català de la comarca de l'Alt Empordà.

## Dites populars

* A Terrades tots són lladres; a Cistella, de vegades; a Lladó, fins el rector.

## Referències

* ↑ Vila i Medinyà, 2010, p. 481-495.

## Bibliografia

* Vila i Medinyà, Pep «Un recull de modismes empordanesos recollits pel folklorista reusenc Cels Gomis Mestres (Figueres, 1883)». Annals de l'Institut d'Estudis Empordanesos, 41, (2010), pàg. 481-495. DOI: 10.2436/20.8010.01.46.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Cistella - Lloc web oficial
# Ciutat

Una ciutat és un assentament humà permanent urbanitzat amb alta densitat de població, on els habitants tenen diverses activitats comercials, especialment en el sector terciari.

## Citacions

* La ciutat és el lloc dels home son l'enteniment humà s'habitua a dominar la ciència liberal i la mecànica, amb les quals obté el que li cal per viure bé i aconseguir el fi per el qual ha estat creat.
       Llibre de la ciutat del món, 1314. — Ramon Llull
* Ens hem compadit de tu i venim a anunciar-te la construcció d'una ciutat. Només hi viuran les dones il·lustres de bona anomenada. Així la teva ciutat serà d'una bellesa sense parangó i romandrà eternament en aquest món.
       Llibre de la ciutat de les dames, 1407. — Christine de Pisan
* Vivim malament en les ciutats: hi ha masses persones en zel.
       Així parlà Zaratustra, 1885. — Friedrich Nietzsche
* La primera cosa que hom desitja en viure en una gran ciutat és trobar una manera d’estar sol.
       El quadern gris, 12 de gener de 1919. — Josep Pla
* La ciutat moderna és un lloc pels bancs i la prostitució, i poca cosa més.
    (en anglès) The modern city is a place for banking and prostitution and very little else.
       Frank Lloyd Wright, 1973. — Frank Lloyd Wright
* La gent té un alt nivell de clarividència. La gent és molt perspicaç i sempre dedueix coses, fins i tot ciutats que no són a cap mapa.
       Fira del Llibre de Frankfurt, 10 de juliol de 2007. — Quim Monzó

## Frases fetes i locucions

* Ciutat dormitori.
          Ciutat en què predomina la funció residencial.
* Ciutat jardí.
          Teixit urbà de cases unifamiliars aïllades.
* Ciutat satèl·lit.
          ciutat de segon ordre supeditada a la gestió econòmica o financera d'una gran ciutat

## Referències

* ↑ Llull, Ramon. El Fantàstic. La ciutat del món. Santa Coloma de Queralt: Obrador Edèndum, 2008. ISBN 9788493443481.
* ↑ Bacardí; Godayol, 2013, p. 219.
* ↑ Roman 20-50, Edicions 21-24. Centre d'étude du roman des années 1920 à 1950, 1996, p. 39.
* ↑ «Arxiu per al 12 gener 2009». El blog del Quadern gris. Xarxa de mots. [Consulta: 18 desembre 2016].
* ↑ Ratcliffe, Susan (ed.). Oxford Essential Quotations (en anglès). Oxford University Press, 2014 [Consulta: 24 setembre 2024].
* ↑ «Discurs de Quim Monzó a la Fira de Frankfurt 2007». Barcelona: Vilaweb, 2008. [Consulta: 29 desembre 2013].
* ↑ «ciutat». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Barcelona : Institut d'Estudis Catalans.
* 1 2 «Ciutat». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Bibliografia

* Bacardí, Montserrat; Godayol, Pilar. Les traductores i la tradició: 20 pròlegs del segle XX. 1ª ed.. Lleida: Punctum, 2013. ISBN 9788494069475.
# Ciutadella (Illes Balears)

Ciutadella o Ciutadella de Menorca és la ciutat més poblada de Menorca, i seu del bisbat de l'illa; fins 1714 va ser residència del governador de l'illa així com de la Universitat General de Menorca.

## Dites populars

* A Ciutadella, ceballots.
* A Ciutadella, es cul no els cap dins sa barcella.
    (var.) A Ciutadella, es cul no els hi quep.
* A Ciutadella, es qui no és mascle és femella.
* A Ciutadella, qui no és mort, està en capella.
* A Ciutadella, terra bella.
    (var.) Ciutadella, terra bella.
* A Madrid en tenc un arbre que té ses rels a Maó, ha florit a Ciutadella i ha tret ses llavors a Alaó.
* Ciutadella és capital i a Maó fan sa justícia; per 'xò tenen sa malícia tots es des cap de mestral.
* Ciutadella es diu de nom, allà on mos van tenir mos daven per dormir un sac de paia per hom.
* Ciutadella produeix molt de bestiar de llana; no hi ha cap dona mundana: es Senyor les protegeix.
* Ciutadella, terra de gerret.
* Mercadal i Ferreries, Ciutadella i Alaó, van fer noces quinze dies de ses banyes d'un moltó.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Ciutadella». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* de l'Ajuntament de Ciutadella de Menorca - Lloc web oficial
# Ciri

Un ciri és un instrument d'ús cerimonial de la llum. Consisteix en una espelma de grans dimensions que hom veu sovint a les cerimònies religioses. Els més coneguts als Països Catalans són els ciris de Pasqua.

## Dites populars

* Moltes gotes de cera fan un ciri.(or.)
    (var.) Moltes candeletes fan un ciri pasqual.(Tar., Val.)
    (var.) Moltes gotetes fan un ciri pasqual.(Mall.)
* Quan el ciri crema, és hora de replegar la cera.
* Sant Baldiri no té ciri per anar a la professó; l'escolà li va al darrera amb el mànec del bastó.

## Frases fetes i locucions

* Cremar un ciri a Sant Miquel i un altre al dimoni.
          Alternar els actes de devoció amb els de dissipació.
* Dret com un ciri.
          Molt recte.
* Groc com un ciri.
          Molt esgrogueït.
* Qui t'ha donat ciri en aquest enterro?
          Es diu d'aquell que s'hi fica en un assumpte que no és del seu interès.
* Sortir amb un ciri trencat.(or.)
          Canviar el tema de conversa repentinament.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «ciri». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 24 setembre 2024].
# Cistell

Un cistell, cistella o cestella és un recipient portàtil fet de canyes, vimets, margalló, o d'altres plantes fibroses, entreteixides, de base oval o rectangular amb una nasa travessera a la meitat de la seva llargària.

## Dites populars

* A juliol, cistella en lo mallol; la duràs, però no l'ompliràs.
    (var.) Juliol, la cistella en lo mallol.
* Amor de senyor, aigua en cistella.
* Amor de vella, aigua en cistella.
* Goig fan els ous a la cistella, però més a la paella.
* Lluna nova, ves-hi amb un cove; lluna vella, ves-hi amb una cistella.
* Memòries sense cistell, planta-te-les al clatell.
* Per Sant Silvestre, poca fruita a la cistella.
* Qui fa un cove, fa un cistell.
    (var.) Qui fa un cove fa un cistell i al cap de l'any cisteller vell.
* Qui no en fa un cistell, mai omple un cove.
* Felicitacions sense cistell, te les pots fumbre al clatell.
          Quan es rep una congratulació sense obsequi.

## Endevinalles

* Una cistella plena de brillants que de nit s'escampen i de dia s'amaguen.

## Frases fetes i locucions

* Ésser un babau cistella.
          Ésser un beneït.
* Omplir la cistella plena.
          Enfadar-se molt.
* Perdre la cistella.
          Perdre la paciència.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «cistell». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes, populars, 1965.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 6 octubre 2024].
* ↑ Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any. Vol. I. Hivern. Barcelona: Salvat, 1950, p. 255-278.
* ↑ Parés i Puntas, 1999.
* ↑ «Felicitacions sense cistell, te les pots fumbre al clatell.». Revista Cambrils. [Consulta: 24 setembre 2020].
* ↑ Millà i Reig, Lluís. Segon llibre d'endevinalles. Barcelona: Millà, 1990. ISBN 8473041739.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Cir II de Pèrsia

Cir II de Pèrsia, dit el Gran, (Media o Persis, 590-580 aC — ?, 529 aC) fou rei de Pèrsia. Fill de Cambises I d'Ansham, fou el fundador de l'Imperi Persa.

## Citacions

* Home, quisvulla que siguis, d'onsevulla que vinguis, perquè sé tanmateix que vindràs, jo sóc Ciros, el qui ha conquerit per als perses aquest imperi. No m'envegis, doncs, aquesta mica de terra que cobreix el meu cos.
    (en grec) ὦ ἄνθρωπε, ὅστις εἶ καὶ ὅθεν ἥκεις, ὅτι μὲν γὰρ ἥξεις, οἶδα, ἐγὼ Κῦρός εἰμι ὁ Πέρσαις κτησάμενος τὴν ἀρχήν, μὴ οὖν τῆς ὀλίγης μοι ταύτης γῆς φθονήσῃς ἣ τοὐμὸν σῶμα περικαλύπτει.
       Alexandre. Epígraf LXIX.
          Inscripció en grec de la tomba de Cir II el Gran, documentada per Plutarc

### Ciropèdia

Recull de citacions de Cir II de Pèrsia, publicades per l'escriptor grec Xenofont en la Ciropèdia (s. IV aC):
* Allò que està d'acord amb les lleis és just, el que és contrari a elles és violència.
    (en grec) ἐπεὶ δὲ ἔφη τὸ μὲν νόμιμον δίκαιον εἶναι, τὸ δὲ ἄνομον βίαιον,
       Ciropèdia. Llibre I, cap. II.
* El governant ha de distingir-se dels seus subordinats no portant una vida fàcil, sinó prevenint i essent amant del treball.
    (en grec) ἐγὼ δὲ οἶμαι, ἔφη, τὸν ἄρχοντα οὐ τῷ ῥᾳδιουργεῖν χρῆναι διαφέρειν τῶν ἀρχομένων, ἀλλὰ τῷ προνοεῖν καὶ φιλοπονεῖν.
       Ciropèdia. Cap. VI.
* Per a infondre coratge als soldats em sembla que no hi ha res més adient que poder donar esperances als homes.
    (en grec) εἴς γε τὸ προθυμίαν ἐμβαλεῖν στρατιώταις οὐδέν μοι δοκεῖ ἱκανώτερον εἶναι ἢ τὸ δύνασθαι ἐλπίδας ἐμποιεῖν ἀνθρώποις.
       Ciropèdia. Llibre I, cap. VI.
* En totes les circumstàncies l'estímul més eficaç per a l'obediència és elogiar i honorar aquell que obeeix i menysprear el desobedient.
    (en grec) καὶ τοίνυν κατανοῶν περὶ τούτων ἐν πᾶσιν ὁρᾶν μοι δοκῶ τὸ προτρέπον πείθεσθαι μάλιστα ὂν τὸ τὸν πειθόμενον ἐπαινεῖν τε καὶ τιμᾶν, τὸν δὲ ἀπειθοῦντα ἀτιμάζειν τε καὶ κολάζειν.
       Ciropèdia. Llibre I, cap. VI.
* El cap ha d'ésser en tots els aspectes més ferm que no els seus comandants.
    (en grec) λέγεις σύ, ἔφη, ὦ πάτερ, ὡς καὶ καρτερώτερον δεῖ πρὸς πάντα τὸν ἄρχοντα τῶν ἀρχομένων εἶναι.
       Ciropèdia. Llibre I, cap. VI.

## Referències

* ↑ Plutarc. Vides paral·leles. Vol. II, part 4a. Alexandre i Cèsar. Barcelona: Fundació Bernat Metge, 1942.
* 1 2 3 4 5 Xenofont. Ciropèdia. Barcelona: Fundació Bernat Metge, 1965-2013.
# Cirera

La cirera és el fruit comestible del cirerer (Prunus avium). De forma arrodonida, de color vermell fosc (de groguenc fins a negrós), de gust dolç o amarg.

## Dites populars

* Amb el formatge peres i amb la carn cireres.
* Any de cireres, poc blat a les eres.
* Colom sadoll, les cireres li amarguen.
    (var.) A tudó sadoll, cireres li amarguen.
* Si plou per Sant Jordi, les cireres en orris.

## Endevinalles

* Moltes dames al castell totes vestint de vermell.

## Frases fetes

* Anar a menjar cireres.
          Anar-se'n per malalt un de la colla de segadors.
* Enredar-se com les cireres.
          Complicar una baralla.
* Ésser com les cireres, que n'agafes una i te'n surten una dotzena.
          Ésser una qüestió molt complicada.
* Remenar les cireres.
          Col·loquialment, dirigir un assumpte, ésser el qui mana.
* Sortir com un pinyol de cirera.
          Contestar resoltament amb to d'irritació o d'agressivitat.
* Vermell (o més vermell que) com una cirera.
          Ésser molt vermell.

## Referències

* ↑ Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 4 5 6 7 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «cirera». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «tudo». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any. Vol. III. Barcelona: Salvat, 1952, p. 285-307.
* ↑ Castellví, 1956.
* ↑ «Cirera». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 16 desembre 2014].

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Castellví, Joan. Cinc-centes endevinalles / recollides, traduïdes, originals i versificades per Joan Castellví Cerdà (en català). 3a edició. Barcelona: Eler, 1956.
# Albanyà

Albanyà és un municipi de la comarca de l'Alt Empordà, a les Comarques Gironines.

## Dites populars

* A Terrades tot són lladres, a Sant Llorenç, els carrers en van plens i a Albanyà, algun n'hi ha.
* El diable d'Albanyà i el Sant Crist de Fontfreda són germans.
          El Sant Crist al·ludeix al de Sant Miquel de Fontfreda, al municipi de Maçanet de Cabrenys

### Lliurona

* A Lliurona hi ha la flor, a Albanyà, la garbellia, en tot lloc de Corsavell no n’hi ha cap galant nina, sinó una a can Serrat, que per nom li diuen guilla.
* A Lliurona són crestats.
* Per Sant Andreu, a Lliurona a menjar cabra.

## Referències

* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor. «Paremiologia tòpica - Sant Llorenç de la Muga». L'autor, cop. 2010. Arxivat de l'original el 1603915940. [Consulta: 26 setembre 2013].
* ↑ Amades, 1937, p. 118.
* 1 2 3 Pijiula, Jordi «Dites, refranys i malnoms dels pobles de la Garrotxa». Annals del Patronat d'Estudis Històrics d'Olot i Comarca, Núm. 23, (2012), pàg. 93-132 [Consulta: 12 desembre 2015].

## Bibliografia

* Amades, Joan «Refranys geogràfics» (PDF). Butlletí del Centre Excursionista de Catalunya, 504, (1937).

## Enllaços externs

* Web oficial de l'Ajuntament d'Albanyà
# Albatera

Albatera és un municipi valencià del nord de la comarca del Baix Segura.

## Dites populars

* D'Albatera, lleganyosos.
* En Albatera al que té un ull el fan alcalde.
    (var.) En Albatera qui te un ull es l'amo.
    (var.) En Albatera qui te un ull es el rei.
    (var.) En Albatera, els torts i cecs.
    (var.) A Albatera la que no és bòrnia és cega.
          Popularment, relacionat als nombroses casos d'oftalmies i cegueses, que es transmeten per herència, i provenien, de la construcció defectuosa de les cases d'Albatera.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 24 setembre 2024].
* 1 2 Amades, 1982, p. 1225.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Folklore de Catalunya. Cançoner. Barcelona: Editorial Selecta, 1982 (Col·lecció Biblioteca Perenne). ISBN 84-298-0452-8.
# Albalat de la Ribera

Albalat de la Ribera és un municipi del País Valencià, a la comarca de la Ribera Baixa.

## Dites populars

* A Albalat, les rates pareixen gats.
* A Albalat, lloques.
* Albalat el burro pelat.
* Albalat i Musseros, corral de vaques; Foios i Meliana, les xiques guapes.
* Alzira, cau de raboses; Algemesí, la llobera; Albalat s'enduu la palma de la gent malfaenera.
* Jo et dic la veritat, quan m'agrada aquell xiquet que tocava el tabalet en les festes d'Albalat.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 26 setembre 2024].
* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 492.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament d'Albalat de la Ribera - Lloc web oficial
# Albaida

Albaida és un municipi de la Vall d'Albaida, al País Valencià.

## Dites populars

* Ai, Albaida, la usurera, tanques baguls i maletes, recordant el temps passat quan corrien les dobletes.
* Bona vila és Cocentaina però millor és Ontinyent, tallafilos en Albaida, carrascolos en Agullent, al Alfarrasí els pollosos, doctes en Montaverner, en la Pobla els talonuts, còlbits en Benicolet, en Llutxent les rabosetes i els rabosots en Pinet. Cap al port de Benigànim aniré com un coet.
* Els morqueros, en Albaida; i en Palomar i Atzaneta les fàbriques de la llata; com la vols, ampla o estreta?
* En Benigànim, pollosos, doctes en Montaverner, en Ontinyent, usietes, i en Albaida, ceroners.
* El que van fer en Albaida, no ho faria Satanàs: van matar a Sant Lluís i robar a Sant Tomàs.
* En Albaida, morques i cerones.
    (var.) Per a morques i cerones cap com la vila d'Albaida, i en Palomar i Atzeneta les fàbriques de la llata.
* Mira si he corregut terres que he estat en Alfarrasí, en Atzeneta i Albaida, en el Palomar i ací.
* Rodes per on rodes, a parar a Albaida.
    (var.) Ròda y volta a parar a Albaida.
* Santa Anna en lo port d'Albaida, Sant Vicent en Agullent, la Mare de Déu en Agres i el Sant Crist en Bocairent.
* Tinc una casa en Albaida; dins de la casa un roser; i en el roser una rosa que com tu voldria ser.
* Tindre més raó que Parinou en Albaida.

## Referències

* ↑ «Albaida». Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida. Arxivat de l'original el 7/11/2012. [Consulta: 24 agost 2015].
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 181, Vol. 5. Sector central interior.
* 1 2 3 Sanchis Guarner, 1983, p. 186, Vol. 5. Sector central interior.
* 1 2 Sanchis Guarner, 1983, p. 184, Vol. 5. Sector central interior.
* 1 2 Sanchis Guarner, 1983, p. 185, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 183, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Alberòla Sèrra, Manuel; Pèris Fuentes, Estanislau. Refraner valencià.. Arte y Letras, 1928, p. 415.
* ↑ «Albaida». Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida. Arxivat de l'original el 4/03/2016. [Consulta: 24 agost 2015].
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 182, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ «Albaida». Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida. Arxivat de l'original el 1396972440. [Consulta: 1440434494].

## Bibliografia

* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* Portal de l'Ajuntament d'Albaida
# Albal

Albal és un municipi valencià de l'Horta Sud.

## Dites populars

* A Albal guixers.
    (var.) Albal, lo poble de la guixa.
* A Massanassa Sant Joan, Santa Anna a Albal.
* El donçainer d'Albal, que li pagaren p'a que tocara i p'a que dixara de tocar.
          Es diu al·ludint a aquells que es fan pregar per fer una cosa, i després costa molt d'aturar-los de fer-la.
* L'aprenent d'Albal, que no sap cosir i ja vol tallar.
* Xiques que voleu casar-se, si voleu nóvio encontrar, toque el rotle en l'ermita de Santa Anna d'Albal.

## Frases fetes i locucions

* Anar de festa en festa, com el donçainer d'Albal.
          Anar de festa, no treballar quan n'és l'hora.
* Com la nóvia d'Albal, que es quedà vestida.
          Es diu d'una persona a la qual s'ha pertorbat un negoci o assumpte quan el tenia ben encaminat.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 Sanchis Guarner, 1983, p. 105, Vol. 4. Sector central litoral.
* 1 2 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 5 octubre 2024].

## Bibliografia

* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* Web oficial de l'Ajuntament d'Albal
# Alan Paton

Alan Stewart Paton (Pietermaritzburg, Natal, 11 de gener de 1903 — Durban, 12 d'abril de 1988) fou un novel·lista i un activista anti-apartheid sud-africà.

## Citacions

* El dolor és millor que la por. La por és un viatge, un terrible viatge, però el dolor almenys té una destinació.
    (en anglès) Sorrow is better than fear, said Father Vincent doggedly. Fear is a journey, a terrible journey, but sorrow is at least an arriving.
       Plora, pàtria estimada, 1948.
* Mai no està res tranquil, excepte per als ximples.
    (en anglès) Nothing is ever quiet, except for fools.
       Plora, pàtria estimada, 1948. Cap. 9.
* Quan ens fan una ferida profunda, mai ens recuperem fins que no perdonem.
    (en anglès) When a deep injury is done to us, we never recover until we forgive.
       Too Late the Phalarope, 1953.
* En qualsevol programa de desenvolupament per separat les injustícies són intrínseques, per la simple raó que aquest desenvolupament independent és una cosa imposada per algú amb poder sobre algú sense poder.
    (en anglès) Injustices are intrinsic in any programme of separate development for the simple reason that separate development is something done by someone with power to someone without power.
       «Dr. Hendrik Verwoerd a liberal assessment», a Liberal Opinion, desembre de 1966.

## Referències

* 1 2 Paton, Alan. Cry, the beloved country. London: Vintage, 2002. ISBN 0099766817.
* ↑ Ratcliffe, Susan (ed.). Oxford Essential Quotations (en anglès). Oxford University Press, 2015 [Consulta: 17 setembre 2024].
* ↑ Paton, Alan «Dr. Hendrik Verwoerd a liberal assessment» (PDF). Liberal Opinion, (desembre 1966) [Consulta: 6 juny 2017].

## Enllaços externs

* Alan Paton Centre & Struggle Archives
# Alaquàs

Alaquàs és un municipi del País Valencià situat a la comarca de l'Horta Oest.

## Dites populars

* A Alaquàs fan perols i els comencen a fer pel cul.
* En València s'usa el topo, en Benaguasil, rodets, en Manises caragols, i en Alaquàs, perolets.
    (var.) En València s'usa el monyo, en Benaguasil rodet, en Manises caragols i en Alaquàs perolets.
          Els tres primers són maneres diferents de pentinar-se les dones.
* Fent perols Cento Clavilla, en lo poble d'Alaquàs li va agafar l'arestilla i en féu un com un cabás.
* Per a bragats en Torrent, pa càneus els aldaiers, Alaquàs pa boca-culs, Manises pa novigers.

## Referències

* 1 2 3 4 Sanchis Guarner, Manuel «Locucions tòpiques valencianes» (PDF). Bolletí del diccionari de la llengua catalana: revista de lingüística, folklore i literatura, Vol. XVIII, Núm. 4, (juliol-agost 1936) [Consulta: 25 març 2017].
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 24, Vol. 5. Sector central interior.

## Bibliografia

* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament d'Alaquàs - Lloc web oficial
# Alaró

Alaró és una vila i municipi del Raiguer de Mallorca.

## Dites populars

* A Alaró, lladre o traïdor.
    (var.) A Alaró, o lladre o jugador.
    (var.) A Alaró, o lladre o traïdor, en ésser nat mateu-ló.
* Algaida no és gent comuna, no és tan fina a Llucmajor, i a sa muntanya es carbó i a Lluc s'aigo més fina, i quan ve que un hi arriba que es troba acalorat, Solleric oli climat, a Alaró un bon tabac i a sa poblat cànyom fi. Gerretes a Manacor n'hi ha de grosses i petites i ses dones qui fan pipes, tot té l'ofici seu, ses monges són a Sineu i ses taronges a Sóller.
* Binissalem, Lloseta i Alaró, és ben per dames; encque siguin aiguaders beuen a la canaleta.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* Web oficial de l'Ajuntament d'Alaró
# Artà

Artà és una vila i municipi mallorquí situat al nord-est de l'illa, que pertany a la comarca de Llevant.

## Dites populars

* Esser com els ases d'Artà, que en veure ets bast ja suen.
    (var.) Fer com els ases d'Artà que només de veure càrrega ja suen.
    (var.) Esser com els ases d'Artà que només de veure càrrega ja suen.
    (var.) Fer com els ases d'Artà, que en veure es bast ja suen.

## Referències

* ↑ D.A., 2013, p. 887.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Ase». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 14 setembre 2024].

## Bibliografia

* D.A.. Scripta mallorquina. Institut d'estudis catalans, Secció Filològica, 2013. ISBN 9788499651835 [Consulta: 1544389821].