OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Maksim Gorki

Maksim Gorki (Nijni Nóvgorod, 28 de març de 1868 — Moscou, 14 de juny de 1936), pseudònim d'Aleksei Maksímovitx Péixkov (Алексе́й Макси́мович Пе́шков), fou un escriptor i dramaturg rus.

## Citacions

* Hom pot enganyar tothom però no la llibertat.
* L'heroi principal dels nostres llibres hauria de ser el treball.
* La lluita per la llibertat de l'individu és inútil; la història ho ha provat.
* La mentida és la religió dels esclaus i dels amos.
* Quan el treball és un plaer, la vida és bella; però quan ens és imposat, la vida és un esclavatge.
* Veig els problemes, però no la solució; aquesta és la tragèdia d'aquells que sospiren per una humanitat millor.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Arróniz Hidalgo, José-Guillermo. Diccionari de citacions i frases de renom. Barcelona: Claret, DL 1997. ISBN 8482971379.
* ↑ Bolinches, Antoni. Mil pessics de saviesa : antologia de citacions que inviten a pensar. Barcelona: Mina, 2005. ISBN 8496499340.
# Majordona

Majordona és una dona que treballa com a criada en el servei d'un capellà.

## Dites populars

* Amb vinyes vora la carretera, majordones i dones d'hostal, no hi fiïs massa ton cabal.

## Corrandes

* El capellà de Finestret, / espera que faci fred, / per molsir la majordona, / i se'n fer sopes de llet!(català arcaic)
       Les minyones de Tuhir.
* El capellà de Codalet, / es un mal poca-vergonya, / que premeix la majordona, / a li'n fer venir destret!(català arcaic)
       Les minyones de Tuhir.

## Endevinalles

* Quina és la dona més dona que les altres?

## Referències

* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «majordona». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 Gual, 1973, p. 44.
* ↑ Amades, 1982.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Folklore de Catalunya. Vol. 2. Cançoner, cançons, refranys, endevinalles. 3a edició. Barcelona: Selecta, 1982. ISBN 84-298-0452-8.
* Gual, Raymond «Chansons Populaires Catalanes (2a sèrie)». Terra Nostra, 9, (1973).
# Maià de Montcal

Maià de Montcal és una localitat i municipi de la comarca de la Garrotxa.

## Dites populars

* De Mayà, dona ni ca.(català antic)

### Dosquers

* És fill de Llanàs, batejat a Tusquets.(català antic)
          Indica que algú és un babau. Tusqués o Tusquets és lo nom que vulgarment donaven en lo país al poblet de Dosquers.

## Referències

* 1 2 Vila i Medinyà, 2010, p. 481-495.

## Bibliografia

* Vila i Medinyà, Pep «Un recull de modismes empordanesos recollits pel folklorista reusenc Cels Gomis Mestres (Figueres, 1883)». Annals de l'Institut d'Estudis Empordanesos, 41, (2010), pàg. 481-495. DOI: 10.2436/20.8010.01.46.

## Enllaços externs

* Maià de Montcal - Lloc web oficial
# Mal de cap

El mal de cap, cefalàlgia, cefalea o dolor cefàlic és una condició de dolor lleu a sever al cap. També es pot definir com una experiència perceptiva desagradable acompanyada d'una resposta afectiva i fins i tot de la personalitat generada per l'estimulació d'estructures cranials sensibles al dolor. Sovint el dolor de cervicals o del bescoll pot ser interpretat també com a mal de cap.

## Dites populars

* El mal de cap, el ventre ho sap.
    (var.) El mal de cap, el menjar el bat.
* Mal de cap, prompte mort o curat.
* Més m'estim mal de cap que mal de braços.
* Portar una castanya a la butxaca, cura el mal de cap i les morenes.
* Sant Tomàs cura de febres i de mal de cap.
    (var.) Sant Bernat cura de febres i de mal de cap.
* Si en Bernat té mal de cap, ell mateix se l'ha cercat.
* Si et fa mal el cap, faixa't els peus.
    (var.) Té es mal en es clotell i li curen es turmell.
    (var.) Si et fa mal el cap, unta't el cul amb oli.
* Trons per la Candelera, mal de cap i mal d'orella.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «cap». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes, populars, 1965.
* ↑ Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Amades, 1982, p. 665-701.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any (en català). Vol. I. Hivern. Barcelona: Salvat, 1982. ISBN 84-345-3673-0.
* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Arenys de Munt

Arenys de Munt és un municipi de la comarca del Maresme.

## Dites populars

* A Arenys de Munt, de dos en fan un.
* D'Arenys només n'hi ha un i no és Arenys de Munt.
* Els d'Arenys de Munt, gafarrons.
* Els d'Arenys de Munt, de dies dormen i de nit gasten llum.
* Els d'Arenys de Munt els diuen sardinetes.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Pàmies i Riudor, Víctor. «Arenys de Munt» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.

## Enllaços externs

* Arenys de Munt - Lloc web oficial
# Argelers

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
Argelers (oficialment i en francès Argelès-sur-Mer) és una vila i municipi del Rosselló i comuna francesa dels Pirineus Orientals.

## Dites populars

* A Cotlliure fa bon viure, i a Argelèrs, si tens diners.
* A Portvendres, piquen pebre, a Argelers, piquen sal: l'alegria de les dones és sota del davantal.

## Corrandes

* A Colliùre fan bon viure / A Argelés qui te díners / A La Roca de l'Albera / Jo no pensi tornar més.(català arcaic)
* A la Roca, el sol hi toca, / a Argelers, encara més, / a Cotlliure, hi fa bon viure, / si teniu forces diners!(català arcaic)
       Les minyones de Tuhir.
* Les ninetes d'Argelés / Son de les que ballen mès / Porten flochs à les sabetes / Per enganyar à'ls forasters.(català arcaic)

## Referències

* ↑ «Argelers». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Farnés i Badó, 1992-99.
* 1 2 Vidal, 1885, p. 9.
* ↑ Gual, 1973, p. 44.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Farnés i Badó, Sebastià. Paremiologia catalana comparada. Barcelona: Columna, 1992-99.
* Gual, Raymond «Chansons Populaires Catalanes (2a sèrie)». Terra Nostra, 9, (1973).
* Vidal, Pierre. Cansoner catala de Rosselló y de Cerdanya (en català). Vol. I. Corrandes. Perpignan: Imprimerie-Librairie A. Julia, 1885.
# Argent

L'argent (del llatí argentum) o la plata és un element químic de nombre atòmic 47 situat en el grup 11 de la taula periòdica dels elements i de símbol és Ag. És un metall de transició blanc i brillant. Presenta les majors conductivitats tèrmica i elèctrica de tots els metalls.

## Citacions

* Argent pur és la llengua del just, el cor dels impius és com xavalla.
       Llibre dels Proverbis.
* L'or i la plata no tenen cap utilitat notòria [...] el seu valor ve donat més per la niciesa dels homes que de la mare naturalesa.
    (en llatí) [quum interim] auro, argentoque nullum usum, quo non facile careamus, natura tribuerit, nisi hominum stultitia pretium raritati fecisset.
       Utopia. Capítol V. «De peregrinationibus utipiensium», 'L'or i els metalls preciosos', 1516. — Thomas More

## Dites populars

* Campana d'argent i badall de coure.
* Dona bona, plata que sona.
* En el joc l'argent ve a passes i l'or se'n va al galop.
* Escuder pobre, tassa de plata i cànter de pobre.
* En València vullc comprar, per a fer-te serenata, un rossinyol cantador i una guitarra de plata.
* Festejant d'argent, festejant de llanderòl calent.
* Foc i argent fan deturar la gent.
* Grossa bossa, poc argent.
* Home pobre: olla d'argent.
* L'amor fa molt, l'argent fa tot.
* L'herba, si no es mulla, és or; si es mulla una vegada, és argent, i si se'n mulla dues, és fem.
* La paraula és plata, el silenci és or.
* La plata passa, i la puta se casa.
* Maig corrent, la mel rossa com l'or, blanca com l'argent.
* Oliva, una és or, dues plata, i la tercera mata.
* Qui vol un capellà, de plata l'ha de comprar.
* Una bossa solament, té la casa on hi ha argent.
* Val més bon nodriment que or i argent.

## Frases fetes i locucions

* Semblar un argent viu.
    (var.) Ésser un argent viu.
          No estar quiet, bellugar-se contínuament.

## Referències

* ↑ «Proverbis». A: La Bíblia. Alacant: Biblioteca Virtual Joan Lluís Vives, 2006 [Consulta: 25 gener 2015].
* ↑ More, 1983, p. 160.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 15 setembre 2024].
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Sevilla Muñoz, J.; Zurdo Ruiz-Ayúcar, M.I.T. (dir.). «Refranero multilingüe». Madrid: Instituto Cervantes (Centro Virtual Cervantes), 2009. [Consulta: 15 setembre 2024].
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 65-72, Vol. 4. Sector central litoral.
* 1 2 3 4 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «plata». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 «Argent». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Barcelona : Institut d'Estudis Catalans.

## Bibliografia

* More, Thomas. Utopía. Barcelona: Humanitas, 1983. ISBN 84-86003-14-8.
* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.
# Argentona

Argentona és una vila i municipi català de la comarca del Maresme. Els seus habitants són coneguts amb el malnom de repicatruges.

## Dites populars

* A Argentona, moliners, que el treballar no els agrada.
* A Argentona, repicatruges.
* A Argentona, traginers que el treballar no els agrada.
* A Argentona venen oli, a Cabrera venen sal, a Dosrius venen vinagre i a Òrrius fan l'enciam.
* A Cabrera són negretes, a Argentona ja no tant; a Dosrius les morenetes, Canyamàs la flor del ram.
* Les gallines d'Argentona van a pondre a Mataró.
* Vés a Argentona i sabràs el pa que s'hi dóna.

## Referències

* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 24 setembre 2024].
* 1 2 3 Parés i Puntas, 1999, p. 477-524.
* ↑ Amades, Joan «Refranys geogràfics» (PDF). Butlletí del Centre Excursionista de Catalunya, Núm. 504, (maig 1937), pàg. 117-122 [Consulta: 20 desembre 2016].
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Argentona». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament d'Argentona - Lloc web oficial
# Areng

L'areng (Clupea harengus) és una espècie de peix de la família dels clupeids i de l'ordre dels clupeïformes, semblant a la sardina, però de dimensions més grans (uns 35 cm) i amb els opercles llisos.

## Dites populars

* Bròquil i arengada, menjar que a tots agrada.
* Més val ser cap d'arengada que coa de pagell.(Cat., Mall.)
    (var.) Val més ésser cap d'arengada que cua de rajada.(Sabadell)
    (var.) Val més ser cap d'arengada que cua de llus.
* Val més una costelleta que una arengadeta.

## Frases fetes i locucions

* Estar estrets com arengades.(Cat., Mall.)
    (var.) Estar com les arengades en el barril.(Cat., Mall.)
          Estar molt atapeïts.
* Menjar pa i arengades.
          Menjar pobrament.

## Referències

* ↑ Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 4 5 6 7 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «arengada». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Argolla pel tovalló

Una argolla pel tovalló és un utensili de taula en forma d'aro on el seu interior s'introdueix un tovalló.

## Endevinalles

* Sóc de plata, d'alumini, de fusta i fins també d'or, i em veureu a moltes cases, sobretot al menjador. Si són sis que a taula mengen, sis germans que som també.

## Referències

* ↑ Salvà, 1983.

## Bibliografia

* Salvà, Francesc. Recull d'endevinalles. Barcelona: Salvatella, 1983 (Una mica de tot).
# Arenys de Mar

Arenys de Mar és una vila i municipi de la comarca del Maresme i la capital judicial de l'Alt Maresme.

## Dites populars

* A Arenys, els de la bòbila.
* A Arenys són vaixellers dels que van a l'altra banda.
* A Arenys de Mar, per sant Zenó, farts de tripes i morts de son.
* A Arenys de Mar, setciències
* A Caldes ne són nansers i a Arenys se'n porten la palma.
* A Llavaneres, nansers; Caldes s'emporta la palma; a Arenys en són vaixellers dels que van a l'altra banda; a Canet són figueters; a Sant Pol són gent de manta; a Calella són cadells.
* Arenys, blanc de puntes i blau de mar.
* Canet? Un piló de cases entre Arenys i Sant Pol.
* D'Arenys només n'hi ha un i no és Arenys de Munt.
* Els d'Arenys de Mar, quan dormen no hi veuen.
* Els d'Arenys de Mar són batejats sota l'escala.
* Els d'Arenys dormen amb ulleres, els dijous parlen en castellà i els diumenges mengen xocolata desfeta amb guants blancs.
* Els d'Arenys són setciències i per fer més savi dormen amb ulleres.
* Soc a Arenys, a Barcelona, a Grècia i a Sant Andreu; però ni a París ni a Roma encara que molt cerqueu, jo sé que no em trobareu.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 Pàmies i Riudor, Víctor. «Arenys de Mar» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.
* 1 2 3 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 24 setembre 2024].
* ↑ Farnés, 1992, p. 686, Volum I.
* ↑ Amades, 2001, p. 23.
* ↑ Farnés, 1992, p. 508, Volum II.
* ↑ Amades, 2001, p. 11.
* 1 2 Parés i Puntas, 1999, p. 501.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Geografia popular (Ed. facsímil) (en català). Barcelona: Edicions El Mèdol, 2001 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 6). ISBN 8495559293.
* Farnés, Sebastià. Paremiologia catalana comparada. Barcelona: Columna Edicions, 1992. ISBN 847809427X.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* Arenys de Mar - Lloc web oficial
# Argelaga

L'argelaga (Genista scorpius), o argilaga, argelaga borda, és un arbust papilionaci molt espinós, de fulles simples i petites flors grogues agrupades en ramells. Creix en llocs secs, pedregosos i assolellats.

## Dites populars

* De l'Urgell a la Segarra, una argelaga.
* Quan l'argilaga floreix, la fam creix, quan bacoja, a tots toca, quan grana, ja s'acaba.(Esparreguera)

## Frases fetes i locucions

* Ésser pitjor que caure dintre d'una argelaga.(Ripoll)
          Fer molt de mal.
* Ser amorós com una argelaga.(Cat.)
    (var.) Suau com una argelaga.(Ripoll)
    (var.) Ésser una argelaga .(Cat.)
    (var.) Tenir més punxes que una argílaga.(Cat.)
    (var.) Ésser pacífic com una argelaga.(Cat.)
          Ésser una persona aspra o de paraules desagradables, fent al·lusió a les punxes de la planta.

## Referències

* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Urgell». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Gomis i Mestre, 2015, p. 65-68.
* 1 2 3 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «argelaga». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 Gomis i Mestre, 2015, p. 73-74.

## Bibliografia

* Gomis i Mestre, Cels. Botànica popular catalana : dites i tradicions populars referents a les plantes (en català). La Bisbal d'Empordà: Sidillà, 2015 (Talaia clàssics, núm. 2). ISBN 9788494256462.
# Anís

L'anís, batafaluga o matafaluga, és una planta herbàcia anual (Pimpinella anisum), de llavors aromàtiques (per la qual raó rep el nom de llavoretes al País Valencià), que es fa servir per fer el licor del mateix nom.

## Frases fetes i locucions

* Acabar els anissos.(Tar.)
          Acabar els diners.
* Alegria de batafaluga.(Eivissa)
          Alegria de poca durada
* Arribar als anissos.
          Arribar a les acaballes d'una cosa.
* Ni un gra d'anís.
          Ni poc ni gens

## Referències

* 1 2 3 4 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Anís». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
# Apel·les

Apel·les [Ἀπελλ#ht;έ] (Colofó, Lídia, segle IV aC — Colofó, Lídia, segle IV aC) fou un pintor grec.

## Citacions
### Atribuïdes

* Cap dia sense línia.
    (en llatí) Nulla dies sine linea.
       Frase atribuïda a Plini el Vell que explicava de l'estil de vida del pintor.

## Referències

* ↑ López, Francesc M. «Nulla dies sine linea». Somos cortos. Madrid: Corporación de Radio y Televisión Española, 2010. Arxivat de l'original el 1363167213. [Consulta: 8 juny 2013].
# Arada

Una arada, aladre, arreu o llaura és una eina utilitzada per a llaurar la terra obrint-hi solcs. És un instrument agrícola que permet de cavar solcs a la terra, generalment per tal de condicionar-la millor per a la sembra, com per exemple, l'adequació de l'estructura física del sòl, l'aeració o la destrucció de males herbes; sol ésser tirat per bèsties o per un tractor.

## Endevinalles

* Pelut ací, pelut allà, i un arbre sec al mig s'està.

## Referències

* ↑ Amades, 1982.
* ↑ Salvà, 1983.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Folklore de Catalunya. Vol. 2. Cançoner, cançons, refranys, endevinalles. 3a edició. Barcelona: Selecta, 1982. ISBN 84-298-0452-8.
* Salvà, Francesc. Recull d'endevinalles. Barcelona: Salvatella, 1983 (Una mica de tot).
# Anunciació

L'Anunciació, també coneguda com la Mare de Déu de març, és una celebració cristiana en que es commemora l'aparició de l'Arcàngel Gabriel per anunciar a la Verge Maria que seria mare de Jesús, per obra de l'Esperit Sant. és a dir, sense haver tingut relacions sexuals. Se celebra la seva festivitat el 25 de març, just nou mesos abans de Nadal.

## Citacions

* Josep, fill de David, no temis de prendre Maria, la teva dona; el que ha estat engendrat en ella és certament obra de l'Esperit Sant; però tindrà un fill, i tu li has de posar el nom de Jesús, perquè ell salvarà el seu poble dels seus pecats.
       Evangeli segons Mateu, Mt. 1,20-21.
          Anunciació de la concepció de Jesús per obra de l'Esperit Sant

## Dites populars

* El dia de la Mare de Déu de març s'emprenyen les oliveres.
* Mare de Déu de març passada, arriba el falcó i se'n va la becada.
* Per la Candelera, treu el bestiar de la pradera, i posa'l a la bledera; i per la Mare de Déu de març, posa'l a totes parts.
    (var.) Per la Candelera treu les ovelles de la fanalera i posa-les a la bladera, i per la Mare de Déu de març teu-les de totes parts.
* Per la Mare de Déu de març a trasbalsar me'n vaig.
* Per la Mare de Déu de març bosquetes i muriacs.
* Per la Mare de Déu de març, el cap al jaç.
* Per la Mare de Déu de març el cucut surt de Roma, i per Sant Pere se'n torna
* Per la Mare de Déu de març els ramats fora dels prats.
* Per la Mare de Déu de març, falcons per totes parts, i, si no els veus venir, prepara't a patir.
* Per la Mare de Déu de març, la múrgula treu el nas.
* Per la Mare de Déu de març prou gelada a l'arç.
* Per la Mare de Déu de març tomba son jeure el bestiar.
* Per la Mare de Déu de març treu l'ovella de totes parts, i, d'allí on no la trauràs, palla ni gra no hi trobaràs.
* Per la Mare de Déu de març, treu els xais de totes parts.
* Si neva entre la Candelera i la Mare de Déu, quaranta dies més d'hivern.

## Referències

* ↑ La Bíblia, 2006.
* 1 2 3 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «març». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 12 setembre 2024].
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Candelera». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 Parés i Puntas, 1999, p. 97-107.

## Bibliografia

* «Evangeli segons Sant Mateu». A: La Bíblia. Alacant: Biblioteca Virtual Joan Lluís Vives, 2006.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Anzia Yezierska

Anzia Yezierska (Płońsk, 29 d'octubre de 1880 - Ontario, 21 de novembre de 1970) fou una escriptora estatunidenca d'origen jueu.

## Citacions

* Era tant estimada perquè els seus ulls eren tan bonics. o els seus ulls eren tan bonics perquè era tan estimada?
    (en anglès) Was she so loved because her eyes were so beautiful, or were her eyes so beautiful because she was so loved?
       Arrogant Beggar, 1927.
* La ciència ha recuperat ferralla i fins i tot ha trobat vitamines i olis valuosos a les escombraries, però la gent gran es desaprofitada de forma extravagant.
    (en anglès) Science has salvaged scrap metal and even found vitamins and valuable oils in refuse, but old people are extravagantly wasted.
       "One Thousand Pages of Research" Commentay, 1963.

## Referències

* 1 2 Maggio, 1992.

## Bibliografia

* Maggio, Rosalie. Front cover image for The Beacon book of quotations by women The Beacon book of quotations by women. Boston: Beacon Press, 1992. ISBN 9780807067642.
# Apocalypse Now

Apocalypse Now és un pel·lícula estatunidenca de Francis Ford Coppola estrenada el 1979. És una adaptació lliure de la novel·la de Joseph Conrad, El cor de les tenebres (Heart of Darkness).

## Citacions

* Apocalypse Now no és una pel·lícula sobre el Vietnam, és el Vietnam. I com l'hem feta s'assembla al que els americans van fer al Vietnam. Estàvem a la selva, érem molt nombrosos, teníem massa diners, massa equip i a poc a poc ens varem convertir en bojos.
* Que una cultura pugui mentir sobre el que passa en temps de guerra, que els éssers humans siguin brutalitzats, torturats, mutilats i assassinats i que tot això sigui presentat com moral, m'horroritza
* El meu objectiu amb Apocalypse Now Redux és presentar una experiència més rica, més completa, més textura de pel·lícula, que igual que l'original a l'època dóna als televidents la sensació del que és el Vietnam; immediatesa, la bogeria, la intoxicació, l'horror, la sensualitat i el dilema moral de la guerra, la més surrealista i més de malson d'Amèrica.

## Referències

* ↑ Francis Ford Coppola, Festival de Canes, maig de 1979
* 1 2 Francis Ford Coppola, Festival de Canes, maig de 2001
# Any

Un any és el període que triga la Terra a fer una revolució al voltant del Sol. El terme també es fa servir per a referir-se al període orbital de qualsevol planeta, i per extensió s'aplica a altres cicles orbitals'.

## Dites populars

* A cents anys, coteta verda.
* A quaranta anys deixa't de banys.
* Amb els anys arriben els desenganys.
* Any de neu, anys de Déu.
* Any gelat, any de blat.
* Any nou, vida nova.
* Any plujós, pagès ociós.
* El que no passa en un any (o cents anys), passa en un instant.
* No hi ha any sense refrany.
* Si el gripau canta pel gener, un any de fam ve.

## Frases fetes i locucions

* Anys i panys.
          Molt de temps.
* De l'any de la Mariacastanya.
    (var.) De l'any de la Quica.
    (var.) De l'any de la nana.
    (var.) De l'any de la picor.
          Molt antic.
* Estar carregat d'anys.
          Despectivament, ser molt vell.
* Llarg com el mal any.
          Durar molt de temps.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 Pàmies i Riudor, 2012, p. 20.
* ↑ Amades, 1982, p. 292.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any (en català). Vol. I. Hivern. Barcelona: Salvat, 1982. ISBN 84-345-3673-0.
* Pàmies i Riudor, Víctor. Dites.cat : Locucions, frases fetes i refranys del català (en català). Barcelona: Barcanova, 2012. ISBN 978-84-489-3041-7.