OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Esmorzar

L'esmorzar és el primer àpat o menjada que es fa al matí o durant el dia amb anterioritat a l'àpat principal o dinar.

## Citacions

* L'esperança és un bon esmorzar, però és un mal sopar.
    (en anglès) Hope is a good breakfast, but it is a bad supper.
       Apophthegms, 1624. — Francis Bacon

## Dites populars

* A esmorzar, sopes i bledes; a dinar, bledes i pa; a sopar, sopa escaldada.
* A qui has de donar dinar, no li planyis l'esmorzar.
* Esmorzar, dinar, berenar i sopar, feines de bon realitzar. I per arrodonir-ho millor, el ressopó.
* Llebeig per a sopar, aigua per a esmorzar.
* Qui sopa de vi, esmorza d'aigua.
* Si vas a Balaguer, esmorza primer; si hi has de dinar, emporta't un pa; i si hi has de fer llit, emporta-te'n llit.
* Un bon esmorzar estalvia un dinar.

## Frases fetes i locucions

* No tenir-ne per a un esmorzar.
          No tenir-ne prou.

## Referències

* ↑ Bolinches, Antoni. Mil pessics de saviesa : antologia de citacions que inviten a pensar. Barcelona: Mina, 2005. ISBN 8496499340.
* ↑ Gomis i Mestre, 2015.
* 1 2 3 4 5 6 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «esmorzar». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes, populars, 1965.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Gomis i Mestre, Cels. Botànica popular catalana : dites i tradicions populars referents a les plantes (en català). La Bisbal d'Empordà: Sidillà, 2015 (Talaia clàssics, núm. 2). ISBN 9788494256462.
# Escurçó

L'escurçó (Viperinae) o escorçó és el gènere de rèptils ofidis de la família dels vipèrids. Molt verinosos, amb el cap clarament diferenciat del cos, es distribueixen per Euràsia i el nord d'Àfrica.

## Dites populars

* Els escurçons, quan tenen tres anys es tornen serpents.
* Picada d'escorçó, no hi és a temps l'extremunció.
    (var.) Pic d'escorçó, pic d'extremunció.
    (var.) Picada d'aranya o d'escorçó, no hi ha temps a l'extremunció.

## Frases fetes

* Ésser un escurçó.
          Ésser una persona maligna.
* Tenir llengua d'escurçó.
          Ésser una persona malparlada amb traïdoria.

## Referències

* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* 1 2 3 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Escurçó». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 «Escurçó». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 24 març 2014].

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
# Eslida

Eslida és un municipi del País Valencià a la comarca de la Plana Baixa.

## Dites populars

* Aín es el primer poble i Eslida és el primer cel, Artana es el porgatori, la Vilavella l'infern.
* En Artana són sariers; en la Vall espardenyers; en Eslida, taponers, i en Tales, dolçainers.
* En Onda la claven fonda, en Assuera els peluts, en Eslida són culecos i en Artana són rabuts.

## Referències

* 1 2 3 Sanchis Guarner, Manuel «Locucions tòpiques valencianes» (PDF). Bolletí del diccionari de la llengua catalana: revista de lingüística, folklore i literatura, Vol. XVIII, Núm. 1-3, (gener-juny 1936) [Consulta: 25 març 2017].

## Enllaços externs

* l'Ajuntament d'Eslida - Lloc web oficial
# Escorca

Escorca és un municipi de Mallorca, que està situat a la Serra de Tramuntana i que limita amb els municipis de Fornalutx, Sóller, Bunyola, Alaró, Mancor, Selva, Campanet i Pollença. Al nord, limita amb el mar i té un petit moll entre la desembocadura del Torrent de Pareis i l'antic nucli de La Calobra.

## Dites populars
### Lluc

    Pàgina principal: Lluc
* Qui va a Mallorca i no va a Lluc, se'n va matxo i torna ruc.(Eiv.)
* Buc per buc, se casen a Lluc.(Mall.)
          Al·ludint a la multitud de matrimonis que se celebren en el santuari de Lluc

## Frases fetes i locucions

* Haver de mester més temps que un caragol per anar a Lluc.
          Ésser molt lent.
* No ho duria a Lluc.
    (var.) No ho duria a estampar a Lluc.
          Fa referència a una cosa que es considera molt dubtosa.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «lluc». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament d'Escorca - Lloc web oficial
# Verdum

El verdum o verderol comú (Chloris chloris) és un ocell de la família dels fringíl·lids, d'uns 14-16 centímetres de llargada, amb plomatge verd groguenc. És molt apreciat pel seu cant.

## Dites populars

* Cardeneres en la lloma, verderols en el panser, les perdius en l'estepar, teuladins en el carrer.
* Quan verdum baixa a la plana, sopluja't a la cabana.
* Quan un vol de verdum passa alt, farà bon temps.
* Si els verdums volen alt, bon temps porten.

## Frases fetes i locucions

* Renegar com un verdum.
          Renegar molt.
* Tenir verderols al cap.(Valls)
          Esser un capverd, tenir poc seny, esser irreflexiu.

## Referències

* 1 2 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 11 octubre 2024].
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ «Refranyer d'animals». Ajuntament de Godella. [Consulta: 18 setembre 2018].
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Verdum». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Verderol». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
# Verola

La verola o pigota (en llatí variola o variola vera) fou una malaltia infecciosa greu i contagiosa que en alguns casos podia causar la mort. Es té constància de la seua existència almenys des de fa 3.500 anys; es va propagar per tot el món i va matar un de cada tres infectats, fins que es va eradicar l'any 1980.

## Dites populars

* Any de lluers, any de pigoters.
          L'any de pigoters fa referència a la verola.
* No diguis baró que no hagi passat enfits, pigota i xarampió.
* No et digues polida, que de la pigota no sies eixida(Val.)
* Ovella amb pigota, gos vell i pastor casat, fora del ramat.(Empordà)
* Sa pigota, no vol guapa cap al·lota.(Men.)
* Santa Rita cura la pigota.
* Tothom ne té de passar, com els porcs de la pigota.(Empordà)

## Endevinalles

* Verola no he tingut jo i tota gravada estic, i a més que tinc mà te dic i ni menys persona so. Crei, lector, que fins fa pena al qui em vegi treballar, puig qui de mi sol usar ho allisa tot amb ma esquena.

## Frases fetes i locucions

* Anar a cercar veroles.(Mall.)
          Anar voltant d'un lloc a un altre sense feina, passant el temps, etc.
* Empeltar la pigota.
          Antigament, inocular el virus de la verola a una persona amb un ferida lleu per tal d'immunitzar-lo contra una infecció forta.

## Referències

* ↑ Carretero Serra, 2022, p. 225-226.
* ↑ Viladot-Puig, 2003, p. 31.
* 1 2 3 4 5 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «pigota». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor. «Verola» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.
* ↑ Castellví, 1956.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «verola». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Carretero Serra, Andreu. Els Noms dels ocells en el llenguatge popular català. Barcelona: Cossetània, 2022 (El Tinter (Cossetània) ; 174). ISBN 9788413562308.
* Castellví, Joan. Cinc-centes endevinalles / recollides, traduïdes, originals i versificades per Joan Castellví Cerdà (en català). 3a edició. Barcelona: Eler, 1956.
* Viladot-Puig, Joan. El Refranyer de Joan Viladot (en català). Lleida: Pagès Editors, 2003 (Història. Monografies; 23). ISBN 9788497790741.
# Verdú

Verdú és un municipi de la comarca de l'Urgell que properament regarà el canal Segarra-Garrigues.

## Dites populars

* A Verdú, coixes i jugadors de cartes
    (var.) A Verdú, coixos i jugadors de cartes.
* A Verdú fan cantirets.
* A Verdú mengen verd i caguen dur.
* De Verdú, a cada poble n'hi ha prou d'un.
* És el joc de Verdú, tres per mi i un per tu.
* Tàrrega i Verdú tot és u.

## Referències

* 1 2 3 4 Parés i Puntas, 1999, p. 475-524.
* 1 2 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor. «Tortosa». Paremiologia tòpica. l'autor, cop. 2010. [Consulta: 26 setembre 2013].

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Verdú - Lloc web oficial
# Verges

Verges és un municipi català de la comarca del Baix Empordà.

## Dites populars

* Sant Genís a Torroella, Santa Magdalena a Ullà, Santa Màxima a l'Escala i a Verges, Sant Julià.

## Referències

* ↑ Batlle i Lloret, 1996, p. 17–22.

## Bibliografia

* Batlle i Lloret, Francesc «Geografia popular empordanesa» (PDF). Llibre de la Festa Major de Torroella de Montgrí, (1996), pàg. 17–22. ISSN: 2014-4873 [Consulta: 1543602014].

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Verges - Lloc web oficial
# Vespa

Una vespa és un insecte himenòpter aculeat del subordre dels apòcrits. Sota aquesta denominació, s'hi inclouen himenòpters amb el cos característicament negre (o bru) i groc; aquesta combinació cromàtica cridanera té com a finalitat d'advertir els seus enemics de la seva perillositat.

## Citacions

* Les lleis són com les teranyines, que poden atrapar mosques petites però les vespes i les abelles les trenquen.
    (en anglès) Laws are like cobwebs, which may catch small flies, but let wasps and hornets break through.
       Essay on the Faculties of the Mind, 1707. — Jonathan Swift

## Dites populars

* A fibló de vespa, cera d'orella.
* Any de vespes, any de congestes.
* Any de vespes, any de vi.
* L'abellerot menja set vespes cada vol.
* La dona i la vespa piquen al darrere.
* Moltes vespes maten el burro.

## Frases fetes i locucions

* (Ésser) mala vespa.
          Ésser una dona de mal geni (Empordà).
* Ésser un vespa.
          Ésser una persona astuta.

## Referències

* ↑ Dalbiac, Philip Hugh. Dictionary of Quotations (English). New York: The MacMillan, 1908.
* 1 2 3 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «vespa». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 13 setembre 2024].
* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 465-466.
* ↑ Parés i Puntas, 1999.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Verdura

Les verdures o hortalisses són plantes herbàcies, o llegums verds, que es conreen amb fins alimentaris per als humans o animals, per aprofitar-ne les fulles i les tiges tendres (enciams, cols, espinacs, etc) o les inflorescències (bròquil, coliflor, carxofes, etc), i que es mengen cuites o també fresques en amanides.

## Citacions

* La terra serà maleïda per culpa teva. Tota la vida passaràs penes per poder menjar d'ella; et produirà espines i cards, i menjaràs verdures.
       Gènesi (3,17-18). — Déu
          Càstig de Déu a Adán després de menjar el fruit de l'arbre del jardí de l'Edèn
* He viscut amb moderació, menjant poca carn i no com un aliment, sinó més aviat com un condiment de verdures que constitueixen la meva principal dieta.
    (en anglès) I have lived temperately, eating little animal food, and that not as an aliment, so much as a condiment for the vegetables, which constitute my principal diet.
       Carta de Thomas Jefferson al doctor Vine Utley, 1819. — Thomas Jefferson

## Dites populars

* El que menja verdura té la vida segura.
* L'escudella de Santa Clara, verdura i aigua.
* La carn estreny i la verdura allarga.
* Menjar verdura és cordura.
* Molta verdura i poca carn, escudella per matar de fam.
* Poc vi, pa de casa, no gaire carn, peix i verdura i llegum, abundant.
* Quan l'agost plora, la verdura és bona.
* Trumfes, llegums i verdures estavien les moltures.
* Verdura bullida allarga la vida.
* Verdura crua, donzella nua i beure molt treuen l'home del món.
* Verdura per la tardor, per a tu i per a mi, no.

## Referències

* ↑ «Gènesi». A: La Bíblia. Alacant: Biblioteca Virtual Joan Lluís Vives, 2006 [Consulta: 20 juny 2012].
* ↑ Jewett, Thomas. «The Healthful Habits of Thomas Jefferson». Archiving Early America, cop. 1995-. [Consulta: 27 setembre 2014].
* 1 2 3 4 5 6 7 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 24 setembre 2024].
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* 1 2 Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Conca, 1988, p. 240.
* ↑ Amades, 1982.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any (en català). Vol. I. Hivern. Barcelona: Salvat, 1982. ISBN 84-345-3673-0.
* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Conca, Maria (ed.). Els refranys catalans. València: Tres i Quatre, 1988 (L'Estel; 8). ISBN 8475022324.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Veritat

La veritat és un concepte propi de la filosofia que té una gran varietat de significats. Pot indicar tant honestedat, bona fe i sinceritat, en general, com el fet d'estar d'acord amb la certesa o realitat d'alguna proposició, en particular. El terme veritat no té una única definició amb què estiguin d'acord tots els filòsofs, i se segueixen debatent diverses teories sobre el seu significat: què pot ser cert o fals, com definir i identificar la veritat, el rol que té el coneixement revelat i adquirit, i si la veritat és subjectiva o objectiva, relativa o absoluta.

## Dites populars

* A l'advocat, digues-li la veritat.
* Això és tan veritat com ara plouen nesples.
* Amic en la necessitat és amic de veritat.
* Boca de veritats, temuda en totes parts.
* Dient les veritats, es perden les amistats.
* Infants i orats diuen les veritats.
* La veritat sempre sura.
    (var.) Vulles que no vulles, la veritat sempre sura.
* Les veritats són amargues.
    (var.) Les veritats amarguen molt.
* Per dir veritat no pengen.
* Per parlar en veritat poques paraules basten.
* Si no es pot dir la veritat, que ens tallin la llengua.

## Frases fetes i locucions

* Dir els quatre mots de la veritat.
          Dir a algú la veritat, encara que siguin desagradables.
* Una veritat com el puny.
    (var.) una veritat com un temple.
          Una veritat absolutament certa.

## Referències

* 1 2 3 4 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 6 octubre 2024].
* 1 2 3 4 5 6 7 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «veritat». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 4 Amades, 2002.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Justícia Popular (Ed. facsímil) (en català). Barcelona: Edicions El Mèdol, 2002 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 14). ISBN 8495559536.
# Vespella de Gaià

Vespella de Gaià tradicionalment anomenat, simplement, Vespella nom oficial fins al 1996 és una vila i municipi de la comarca del Tarragonès.

## Dites populars

* A Vespella, en lloc de la Pau fan besar crespella ensucrada; jo hi daria una queixalada.
* Santa Margarida, patrona de la Riera, Santa Creu de Salomó i Sant Miquel de Vespella.
* Trons a Vespella, pluja a la Torre.

## Frases fetes i locucions

* Venir de Vespella.
          En l'argot, sortir de la presó.

## Referències

* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 490.
* ↑ Amades, 2001, p. 64.
* 1 2 Pàmies i Riudor, Víctor. «Vespella de Gaià» (en català). Paremiologia catalana comparada digital, 2020-.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Geografia popular (Ed. facsímil) (en català). Barcelona: Edicions El Mèdol, 2001 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 6). ISBN 8495559293.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* Vespella de Gaià - Lloc web oficial
# Elena Poniatowska

Elena Poniatowska (París, 19 de maig de 1932) és una periodista i narradora mexicana d'origen polonès i nascuda a França.

## Citacions

* Envejo molt als que poden plorar en els enterrament. Sempre ploro quan no hauria de fer-ho i, quan ho he de fer no ploro.
    (en castellà) Envidio mucho a los que pueden llorar en los entierros. Yo siempre lloro cuando no debo y cuando debo no lloro.
       Entrevista revista Replica, 2011.
* Les dones són les grans oblidades de la història. Els llibres són la millor manera de retre'ls homenatge.
    (en castellà) Las mujeres son las grandes olvidadas de la historia. Los libros son la mejor forma de rendirles homenaje.
       Entrevista El Mundo, 8 de març de 2011.
* Les dones poden parlar millor de si mateixes que molts escriptors però no crec que l'escriptura pugui ser femenina. L'escriptura és i l'escriptura té sentit com a escriptura. La bona escriptura no té sexe, és simplement bona.
    (en castellà) Las mujeres pueden hablar mejor de sí mismas que muchos escritores pero no creo que la escritura pueda ser femenina. La escritura es y la escritura tiene sentido como escritura. La buena escritura no tiene sexo, es simplemente buena.
       Entrevista digital El País, 6 d'abril de 2011.
* Sóc feminista, en un país com Mèxic, és impossible no ser-ho. A més, crec que Mèxic, el meu país, cauria en mil trossos sense les dones.
    (en castellà) Soy feminista, en un país como México, es imposible no serlo. Además, creo que México, mi país, se caería en mil pedazos sin las mujeres.
       Entrevista digital El País, 6 d'abril de 2011.
* La cultura no pot estar al marge de l'ètica.
    (en castellà) La cultura no puede estar al margen de la ética
       Entrevista El País, 30 de novembre de 2012.
* Què és l'èxit? L'èxit és una estoneta. Un mai aconsegueix absolutament res en aquesta vida.
    (en castellà) ¿Qué es el éxito? El éxito es un ratito. Uno nunca consigue absolutamente nada en esta vida.
       Entrevista El País, 30 de novembre de 2012.

## Referències

* ↑ Manjarrez Álvarez, Miguel Ángel. «Elena Poniatowska». Revista Réplica. Puebla: Cruman Comunicación, 2011. Arxivat de l'original el 1457272436. [Consulta: 24 desembre 2013].
* ↑ «Elena Poniatowska: 9 frases de la nueva Premio Cervantes (CITAS)». El Huffington Post. Madrid: España Prisa Noticias, 19-11-2013. [Consulta: 24 desembre 2013].
* 1 2 «Entrevista Digitales - Elena Poniatowska». El País. Madrid: Ediciones El País, 06-04-2011. [Consulta: 24 desembre 2013].
* 1 2 Peinado, Mari Luz; Marin, Bernardo. «"El éxito es un ratito. Uno nunca consigue nada"». El País - Cultura. Madrid: Ediciones El País, 30-11-2012. [Consulta: 24 desembre 2013].
# El somni d'una nit d'estiu

El somni d'una nit d'estiu o Somni d'una nit d'estiu (en anglès: A Midsummer Night's Dream) és una comèdia romàntica escrita per William Shakespeare, publicada el 1595.

## Citacions

* Teseu: El teu pare, per tu, ha de ser com un déu; és ell que et va donar la bellesa que tens.
    (en anglès) Theseus: To you your father should be as a god; One that compos'd your beauties.
       Acte I. Escena I.
* Teseu: ... si no et cases amb l'home que el teu pare t'ha triat, podràs suportar els hàbits de les monges, i estar per sempre més tancada en un convent i mantenir-te verge tota la teva vida i cantar lànguids himnes a la lluna, freda i estèril?
    (en anglès) Theseus: Whether, if you yield not to your father's choice, You can endure the livery of a nun, For aye to be in shady cloister mew'd, To live a barren sister all your life, Chanting faint hymns to the cold fruitless moon.
       Acte I. Escena I.
* Lisandre: El veritable amor mai no té el camí fàcil.
    (en anglès) Lysander: The course of true love never did run smooth.
       Acte I. Escena I.
* Hèrmia: Si els amants veritables sempre troben tants entrebancs, deu ser perquè està escrit.
    (en anglès) Hermia: If then true lovers have been ever cross'd, It stands as an edict in destiny.
       Acte I. Escena I.
* Helena: Les malalties s'encomanen; tant de bo la bellesa també s'encomanés.
    (en anglès) Helen: Sickness is catching: O! were favour so.
       Acte I. Escena I.
* Helena: Les coses vils, les que tothom menysprea, poden ser transformades per l'amor, que els dóna forma i dignitat.
    (en anglès) Helen: Things base and vile, holding no quantity,⁠ Love can transpose to form and dignity.
       Acte I. Escena I.
* Helena: L'amor, no el guien mai els ulls, sinó la fantasia.
    (en anglès) Helen: Love looks not with the eyes, but with the mind.
       Acte I. Escena I.
* Helena: L'amor és un nen, perquè, quan fa una tria, s'enganya molt sovint.
    (en anglès) Helen: Love said to be a child, Because in choice he is so oft beguil'd.
       Acte I. Escena I.
* Helena: M'atreus com un imant, que té el cor dur, no perquè jo sigui de ferro, sinó perquè el meu cor és fidel com l'acer.
    (en anglès) Helen: You draw me, you hard-hearted adamant: But yet you draw not iron, for my heart Is true as steel.
       Acte II. Escena I.
* Helena: Nosaltres no podem combatre per amor, en canvi, els homes sí; nosaltres no som fetes per ser festejadores sinó perquè ens festegin.
    (en anglès) Helen: We cannot fight for love, as men may do; We should be woo'd and were not made to woo.
       Acte II. Escena I.
* Teseu: El boig, l'amant i el poeta són tot imaginació.
    (en anglès) Theseus: ... The lunatic, the lover, and the poet Are of imagination all compact.
       Acte V. Escena I.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Shakespeare, 2005.
* ↑ Shakespeare, 2014.

## Bibliografia

* Shakespeare, William. A Midsummer Night's Dream. Adelaida: The University of Adelaide Library, 2014 [Consulta: 23 setembre 2017].
* Shakespeare, William. Somni d'una nit d'estiu. Barcelona: Vicens Vives, 2005. ISBN 843168108x.
# Elbert Hubbard

Elbert Green Hubbard (Bloomington, Illinois, 19 de juny de 1856 - Oceà Atlàntic, 7 de maig de 1915) fou un escriptor, editor, artista i filòsof estatunidenc.

## Citacions

* El món es mou tan ràpidament aquests dies que l'home que diu que no es pot fer és generalment interromput per algú que ho ja ho està fent.
    (en anglès) The world is moving so fast these days that the man who says it can’t be done is generally interrupted by someone doing it.

## Referències

* ↑ B.R. «An A-Z of business quotations: Innovation». The Economist, 17-08-2012. [Consulta: 6 setembre 2015].