OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Quatre

El quatre és el nombre natural que segueix el tres i precedeix el cinc. S'escriu 4 en xifres àrabs, IV en les romanes i 四 en les xineses.

## Dites populars

* A on ne mengen tres, ne mengen quatre.
* Aquest món són quatre dies: dos de danses i dos de follies.
* El que basta per tres, basta per quatre.
* Els quatre dons de l'ovella: el ventre, la pell, el cul i les mamelles.
* Les quatre coses necessàries per la vida són: llenya d’alzina, vi de sarment, oli d’oliva i pa de forment.
* Més veuen quatre ulls que dos.
* Ningú dóna els duros a quatre pessetes.
* Quatre caderneres, quatre rossinyols i un barret de palla per a tapar.
* Quatre coses hi ha que fan el món més bell: la dona, la flor, l'aigua i l'ocell.
* Quatre coses no es cansen d'altres quatre: ull per veure, orella per oir, terra de pluja i dona d'home.
* Tres són curtes i quatre són llargues.

## Frases fetes i locucions

* A quatre mans.
          Peça musical que pot ser tocada per dues persones en un mateix instrument.
* Anar de quatre.(val.)
          Caure de morros posant les mans a terra.
* Anar de quatre grapes.
          Caminant posant a terra peus i mans.
* Anar de quatres.(mall.)
          Anar molt de pressa.
* Com dos i dos fan quatre.
          Ésser evident, molt clar.
* Dir-ne a algú quatre de fresques.
          Dir veritats desagradables a algú.
* Ésser quatre gats.
          Ésser poques persones.
* Més de quatre
          Ésser molts.
* Fer (alguna cosa) per quatre.
          Fer més feina del que correspon a una persona.

## Referències

* 1 2 Sevilla Muñoz, J.; Zurdo Ruiz-Ayúcar, M.I.T. (dir.). «Refranero multilingüe». Madrid: Instituto Cervantes (Centro Virtual Cervantes), 2009. [Consulta: 6 octubre 2024].
* 1 2 3 4 Gisbert, Adolf. «Refranyer temàtic» (PDF). Godella: Oficina Municipal d'Ús i Promoció del Valencià, 2011. Arxivat de l'original el 1341266181. [Consulta: 9 juny 2012].
* 1 2 3 4 5 6 7 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «quatre». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 Parés i Puntas, 1999, p. 533-568.
* 1 2 3 4 «Quatre». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 9 juny 2012].

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Pólvora

La pólvora o pólvora negra és una barreja fortament explosiva de diverses composicions, la més antiga de les quals és de salnitre, sofre i carbó, anomenada pólvora negra o pólvora terrosa segons el color del carbó emprat.

## Endevinalles

* Jo sóc de gènit molt forta si m'arriben a cremar; i ja es poden exclamar, que, al que toco, senyal porta.

## Referències

* ↑ Llibre Endevinalles, 1925.

## Bibliografia

* El Llibre de les endevinalles : col·lecció selecta de velles i noves endevinalles versificades : pròpies per a passar una bella estona (en català). Barcelona: Salvador Bonavía, 1925 (Biblioteca Bonavia ; 14, 19).
# Quan érem capitans

Quan érem capitans és una obra literària, en forma de novel·la autobiogràfica, de l'escriptora Teresa Pàmies i Bertran, i publicada originalment l'any 1974. Fou guardonada amb el Premi Joan Estelrich el 1974. Té la seva continuació en Quan érem refugiats, de 1975.

## Citacions

* Uns senyors de bata blanca damunt els abrics, abans d’embotir-nos als vehicles de bestiar, ens preguntaven si dúiem polls, si teníem sarna, si escopíem sang, si patíem de malalties venèries, si carregàvem or, si teníem moneda francesa; a les noies ens preguntaven si érem verges. La Nuri, que sabia francès, traduïa plorant.

## Referències

* ↑ Pàmies i Bertran, 1974.

## Bibliografia

* Pàmies i Bertran, Teresa. Quan érem capitans (en català). Dopesa, 1974. ISBN 9788472351868.
# Quart de Poblet

Quart de Poblet és un municipi valencià de l'Horta Oest.

## Dites populars

* Com l'escolà de Quart, sempre corrents i sempre fa tard.
    (var.) Com l'escolà de Quart, que corria molt i aplegava tard.
          S'utilitza per fer referència als que s'afanyen sense obtindre èxit.
* En Quart mai apleguen a onça.
          Fa referència a la pobresa del habitants de Quart, segons Martí Gadea.
* Parèixer el tonto de Quart.
* Quart de Poblet, a robar al barranquet, en pistola i gavinet.
          Fa referència als bandoles que atacaven els vianants que anaven camí de València a Madrid.
* Quart té la fama i Quartell carda la llana
* Són les xiques de Quart pomell de roses, i ací lo que sobra, són quatre coses: aixa de polvos, colorets i patilles, modes de monyo.
* Xiques de Quart i Manises, podeu lligar les tremilles, que les de Paterna tenen més groses les pantorrilles.

## Cançons
### València la Vella

València la Vella és el nom popular d'unes ruïnes existents al municipi de Quart de Poblet:
* Olí de puça, / olí de vell, / València la Vella, / acatxa el martell.
    (var.) Olí de puça / la sangrantussa, / olí de vell / acatxar el martell.
    (var.) València la Vella / fulles de rave; / ha caigut una iglésia / i ha mort un flare.

## Referències

* 1 2 3 4 Sanchis Guarner, 1983, p. 113-114, Vol. 4. Sector central litoral.
* ↑ Alberola, Estanislau. Refraner Valencià. València: Arte y Letras, 1928.
* 1 2 3 4 5 Sanchis Guarner, Manuel «Locucions tòpiques valencianes» (PDF). Bolletí del diccionari de la llengua catalana: revista de lingüística, folklore i literatura, Vol. XVIII, Núm. 4, (juliol-agost 1936) [Consulta: 25 març 2017].
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 31, Vol. 4. Sector central litoral.

## Bibliografia

* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Quart de Poblet - Lloc web oficial
# Quatretonda

Quatretonda és un municipi de la Vall d'Albaida, al País Valencià.

## Dites populars

* En Benicolet, joristes, en Benigànim, ganxuts, en Quatretonda, cuquellos, i en la Pobla, talonuts.
* En Quatretonda la ronda, i Llutxent, el pedregós, Albaida la boniqueta, Montitxelvo, el mentirós.
    (var.) En Quatretonda, la ronda, i Benigani el pollós, Xàtiva la socarrada, i Canals el mentirós.
    (var.) Quatretonda la redona i Benigànim el pollós, en Albaida tot és morca i Agullent, el lleganyós.
* En Terrateig, cagarneres, gralles en Beniatjar, en Quatretonda cuquellos, i paixarells en Rugat.
* Quatretonda té la fama d'empeltar i podar, però no trau per a pagar ni els emprèstits de l'Havana.

## Referències

* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 191, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 181, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 162, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 185, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 182, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 205-206, Vol. 5. Sector central interior.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* Web oficial de l'Ajuntament de Quatretonda
# Quan érem refugiats

Quan érem refugiats és una obra literària, en forma de novel·la autobiogràfica, de l'escriptora Teresa Pàmies i Bertran, i publicada originalment l'any 1975. És la continuació de l'obra Quan érem capitans de 1974.

## Citacions

* ...vaig esdevenir una catalana d'Espanya sense nacionalitat. Durant molts anys no vaig voler-ho admetre.
* La pàtria!, quina paraula més buida! Quin concepte més farroll del sentiment més autèntic.

## Referències

* 1 2 Pàmies i Bertran, 2017, p. 3.

## Bibliografia

* Pàmies i Bertran, Teresa. Quan érem refugiats (pdf) (en català). Sembra Llibres, 2017. ISBN 978-84-16698-10-3 [Consulta: 1566728157].
# Quaranta

El quaranta és un nombre que segueix el trenta-nou i precedeix el quaranta-u. S'escriu 40 en xifres àrabs, XL en les romanes i 四十 en les xineses. Prové del llatí quadraginta. El nombre ordinal és quarantè. Una persona que té quaranta anys és un quadragenari o quarantí.

## Citacions

* Des de dalt d'aquestes piràmides quaranta segles us contemplen!
    (en francès) Du haut de ces pyramides quarante siécles nous contemplent!
       Discurs adreçat als seus soldats poc abans de la batalla de les Piràmides (Egipte), 21 de juliol de 1798. — Napoleó Bonaparte
* Després dels quaranta anys la veritable cara la tenim al clatell, mirant desesperadament enrere.
    (en castellà) Después de los cuarenta años la verdadera cara la tenemos en la nuca, mirando desesperadamente para atrás.
       Rayuela, 1963. — Julio Cortázar

## Dites populars

* Dos vints fan quaranta
* La dona als quaranta anys, guarda-la com abans.
* Lluna nova tombada, quaranta dies remullada.
    (var.) Lluna nova tronada, quaranta dies remullada.
* Qui a quaranta no s'atura, i a cinquanta no endevina, a seixanta desatina.
    (var.) Si a trenta no saps i a quaranta no tens, agafa un cabàs i ves-te'n a plegar fem.
    (var.) Qui a trenta anys no té seny ni a quarantaté cabal, va als cinquanta a l'hospital.
* Si per santa Àgada plou, quaranta dies més d'hivern.
* Si plou per Santa Bibiana, plou quaranta dies seguits.

## Frases fetes i locucions

* A les quaranta.
          A deshora o tard.
* Cantar les quaranta.
          Dir les veritats, renyar.
* De cent en quaranta.
          De tant en tant, amb poca freqüència.
* Fer quaranta hores d'algú.
          Fer-ne broma (Mall.)

## Referències

* ↑ Wood, James (comp.). «Napoleon Quotes». Dictionary of Quotations. New York: Bartleby.com, 2012. Arxivat de l'original el 1431151371. [Consulta: 25 juliol 2012].
* ↑ Sanz, Elena. «Diez grandes frases de 'Rayuela'». Muy Interesante. Madrid: G+J España, 28-06-2013. Arxivat de l'original el 1409955880. [Consulta: 26 agost 2014].
* 1 2 3 4 5 6 7 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «quaranta». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Amades, 2004.
* 1 2 Amades, 1938, p. 56-61.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «seny». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Àgata». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Refranyer de les dones (en català). Tarragona: El Mèdol, 2004 (Biblioteca de tradicions populars ; 25). ISBN 8495559994.
* Amades, Joan. Llibre del temps que fa. Barcelona: La Neotípia, 1938 (Primer llibre de les set sivelles).
* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
# Quartell

Quartell és un municipi valencià que es troba en la comarca del Camp de Morvedre.

## Dites populars

* Els de Quartell, molt de cap i poc cervell.
* Quart té la fama i Quartell carda la llana.

## Referències

* 1 2 Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. Sector central litoral., 1968, p. 31.

## Enllaços externs

* Web oficial de l'Ajuntament de Quartell
# Quatretondeta

Quatretondeta, antigament denominada Quatredondeta de la Serrella, és un municipi de la comarca del Comtat.

## Dites populars

* A Quatretondeta, espantadors.
* A Villena són raboses, els de Gorga són doctors, a Balones són sardojos i a Quatretonda, espantadors.
    (var.) En Balones són serbatxos, a Gorga, molt redotors, a Villeneta, raboses; Quatretonda, espantadors.
* Benillup, Benimarfull, Benimassot, Billeneta, Balones, Quatretondeta, en Tollos, que veure vullc; Fageca, Famorca, vullc en Benasau xiques guapes, Gorga i Benilloba i Ares per passar-me'n al Comptat. Per Penaila he passat de Catamarruc a Planes, a Ca Margalida aplegue per tan mal camí que hi ha; d'allí se'n passa a Alcalà i la Vall de Gallinera; la Carroja és la primera, Benessa i Benitaia, pobles de cireres fines: pa bones i jorovines, Benifaquí i Almudaina.
* Billeneta és la glòria, Gorga és el primer cel, Quatretonda el purgatori i Balones és l'infern.
* Quatretondeta, pobre i xicoteta.
* Sant Francesc està a Balones, Sant Josep en Billeneta, la Verge de Gràcia en Gorga, Santa Anna a Quatretondeta.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 Parés i Puntas, 1999, p. 475-524.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Quatretondeta - Lloc web oficial
# Lluna plena

La Lluna plena o Ple de la lluna, també denominat pleniluni, és la fase de la Lluna quan la Terra es troba situada exactament entre el Sol i la Lluna, i presenta el seu disc totalment il·luminat.

## Dites populars

* Lluna plena, aigua mena.
* Lluna plena ennuvolada, abans de vuit dies mullada.
* Lluna plena es menja els núvols.
* Lluna plena poc aire mena.
* Lluna plena porta nena.
* Nadal amb lluna plena, anyada plena.
* La nit de la Cena, la lluna plena.
* Quan la lluna està en rodó, caça la feixina, la guilla i el teixó.
* Quan la lluna fa rodona, aigua dóna.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Lluna plena». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
# Lluna nova

La lluna nova, també denominada noviluni, és la fase de la Lluna quan la cara de la Lluna que enfronta la Terra no està il·luminada pel Sol i és invisible.

## Dites populars

* Alls plantats en lluna nova, de grans un cove.
* Bella lluna nova, d'aquí a tres dies boja.
* Civada sembrada en lluna nova surt blanca; en lluna vella surt negra.
* El dimecres lluna nova, per tot l'any és desastrosa.
* Fes les faves en lluna nova i les colliràs amb un cove.
* La mestressa bona mata el porc en lluna nova.
* Lluna nova, peix al cove.
    (var.) Lluna nova, vés-hi amb un cove.
* Lluna nova, ves-hi amb un cove; lluna vella, ves-hi amb una cistella.
* Lluna nova amb torbonada, trenta dies mullada.
* Lluna nova de febrer, primer diumenge de Quaresma.
* Lluna nova de gener molta pluja duu al darrer.
* Lluna nova en dimarts gras, molts trons es detràs.
* Lluna nova i brillant, bon temps endavant.
* Lluna nova tapada, aigua rajada.
* Lluna nova tombada, quaranta dies remullada.
    (var.) Lluna nova tronada, quaranta dies remullada.
* Lluna nova vermellosa, plujosa o ventosa.
* Lluna nova voltada, trenta dies mullada.
* Si plou a la lluna nova d'agost, plou nou llunes de carrera.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Amades, 1938, p. 56-61.
* 1 2 3 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Lluna». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Amades, 1992, p. 279-612.

## Bibliografia

* Amades, Joan. Llibre del temps que fa. Barcelona: La Neotípia, 1938 (Primer llibre de les set sivelles).
* Amades, Joan. Costumari català : el curs de l'any (en català). Vol. I. Hivern. Barcelona: Salvat, 1982. ISBN 84-345-3673-0.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Lluc (evangelista)

Sant Lluc (?, segle I) fou deixeble de Sant Pau, autor tradicional d'un dels Evangelis i dels Actes dels Apòstols. Se celebra la seva festivitat el 18 d'octubre.

## Dites populars

* De Sant Lluc a Nadal, molt passejar i poc estudiar.
* Els estudiants, des de Sant Lluc a Nadal, estudien poc i mal, i des de Reis a la Trinitat estudien doblat.
* Passat Sant Lluc, sembrar no puc.
* Per Sant Lluc, a estudi el duc.
* Per Sant Lluc, a l'escola malastruc.
* Per Sant Lluc, la castanya salta del pelluc; i al cap de nou dies, a fira la duc.(Empordà)
* Per Sant Lluc, mataràs el porc, i duràs la verema al cup.(Cat.)
    (var.) Per Sant Lluc, mata es porc i tapa es cup.(Men.)
* Per Sant Lluc, nesples apelluc.(Mall.)
    (var.) Per Sant Lluc, nesples espluc.(Men.)
* Per Sant Lluc, sembro si puc.
    (var.) Per Sant Lluc, sembra, pagès, moll o eixut.(Ripoll, Pineda)
* Per Sant Miquel, corre pel cel; per Sant Lluc, cop de truc; per Sant Benet, el gran patec; per Sant Sadurní, la fi.
* Sant Lluc mai és eixut.

## Frases fetes i locucions

* Fer algú confrare de sant Lluc.
          Fer algú cornut.
* El senyor Lluc de la Meca.
          Personatge antigament molt popular a Mallorca, portava una vara com a distintiu del seu ofici de cap de guaites.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Correas Martínez; Gargallo Gil, 2003.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Lluc». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Correas Martínez, Miguel; Gargallo Gil, José Enrique. Calendario romance de refranes. Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 2003. ISBN 8483383942.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Llucià

Llucià de Samòsata (grec antic: Λουκιανὸς ὁ Σαμοσατεύς, llatí: Lucianus Samosatensis) va ser un important escriptor grec d'origen sirià.

## Citacions

* Són lliures els poetes i els pintors.
    (en llatí) Liberi poetae et pictores.
       En defensa dels retrats § 18.
* El fum de la pàtria és més lluminós que el foc d'un altre país.
    (en llatí) Patriae fumus igni alieno luculentior.
       Elogi de la pàtria § 11.
* Una mona és una mona, encara que dugui guarniments d'or.
    (en llatí) Simia simia est, etiam si aurea gestet insignia.
       Contra un ignorant § 4.
* El que es buida es torna a omplir.
    (en llatí) Influit quod exhauritur.
       Hermotim § 61.
* És preferible tornar enrere que córrer malament.
    (en llatí) Satius est recurrere quam currere male.
       Luci o l'ase. § 18.
* Escolta les coses que són dites des de l'ànima.
    (en llatí) Audi quae ex animo dicuntur.
       Zeus tràgic. § 19.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 Erasme de Rotterdam, 2018.

## Bibliografia

* Erasme de Rotterdam. No puc no parlar. Girona: Edicions de la ela geminada, 2018. ISBN 9788494856129.
# Lluer

El lluer (Spinus spinus), anomenat lluonet a les Illes, i clèrum, gavatxet, llogueret, joqueret, lloveret, lluidet, niueret, llauiset, nic, niquet, nyic, nyiquet, tiro, tiroret, franceset, mentiró, mentironet, lliberal al País Valencià, és un fringíl·lid de petites proporcions i de distribució paleàrtica, que a Catalunya es comporta bàsicament com a hivernant.

## Dites populars

* Any de lluers, any de pigoters.
          L'any de pigoters fa referència a la verola.

## Frases fetes i locucions

* Ésser mes manso que un lluer.
          Ésser molt dòcil i no agressiu.
* Ésser un lluer.(Tremp, Vallès)
          Ésser un beneït, curt de gambals.
* Vista com un lluer.
          Es diu algú que té molt bona vista.

## Referències

* 1 2 3 4 Carretero Serra, 2022, p. 225-226.

## Bibliografia

* Carretero Serra, Andreu. Els Noms dels ocells en el llenguatge popular català. Barcelona: Cossetània, 2022 (El Tinter (Cossetània) ; 174). ISBN 9788413562308.
# Lluna creixent

La Lluna creixent, o també anomenada Quart creixent, és la fase de la Lluna en l'interval de temps entre el noviluni i el pleniluni.

## Dites populars

* Lluna creixent muda la gent.
* Mata el porc en el creixent i cada tall valdrà per cent, mata el porc en quart minvant, tot seran ossos i sang.
* Mata el porc en lluna creixent, si no vols que es torni dolent.
* Quart creixent, llinatge diferent.
* Quart creixent, serà diferent.
* Quan la lluna mira a llevant, quart minvant; quan mira a ponent, quart creixent.
* Quart minvant, infant semblant; quart creixent, infant diferent.
* Sembra en creixent i arrenca amb minvant, i tindràs un lli com un gegant.
* Si la lluna va en creixent, el part és diferent.
* Si vols que et creixi el cabell, talla'l en quart creixent.

## Referències

* 1 2 3 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Lluna creixent». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 4 5 6 7 Parés i Puntas, 1999, p. 36-40.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Lluna minvant

La Lluna minvant, o també anomenada Quart minvant o Lluna vella, és la fase de la Lluna en l'interval de temps entre el pleniluni i el noviluni.

## Dites populars

* En lluna minvant no sembris ni un gra.
* Lluna nova, ves-hi amb un cove; lluna vella, ves-hi amb una cistella.
* Lluna minvant, llinatge semblant.
* Lluna minvant, part semblant.
* Mata el porc en el creixent i cada tall valdrà per cent, mata el porc en quart minvant, tot seran ossos i sang.
* Quan la lluna mira a llevant, quart minvant; quan mira a ponent, quart creixent.
* Quart minvant, part igualant.
* Quart minvant, infant semblant; quart creixent, infant diferent.
* Quart minvant, porta infant; lluna plena porta nena.
* Sembra en creixent i arrenca amb minvant, i tindràs un lli com un gegant.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 4 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Lluna». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Llucia Ramis i Laloux

Llucia Ramis i Laloux (Palma, 23 d'abril de 1977) és una periodista i escriptora mallorquina en llengua catalana.

## Citacions

* Per mi és una manera d0entendre la vida. Si no escric les coses, tinc la sensació que no les he acabat d'entendre. Amb l'escriptura fixo les coses i els hi atribueixo una lògica, tot i que en realitat no tenen cap sentit.
       Entrevista a Núvol, 22 març 2013.
          Sobre el fet d'escriure
* La nostàlgia és aquell mal estrany que ens fa dolorosament feliços.
       Tot allò que una tarda morí amb les bicicletes, 2013.
* No m'afecta de cap manera especial el fet de ser dona tret de quan publico un llibre. Llavors, a les entrevistes als mitjans, acostumen a preguntar-me com es porta això de ser dona i escriure, la qual cosa em fa pensar que això de ser dona (i escriure) no és normal.
       Diari Ara, 8 de març de 2014.

## Referències

* ↑ Juanico, Núria «Llucia Ramis: “Fer ficció no és falsejar la realitat sinó explicar-la”». Núvol, (22-03-2013) [Consulta: 4 gener 2017].
* ↑ «Postals literàries». Institució de les Lletres Catalanes. [Consulta: 23 maig 2021].
* ↑ «Especial Dia Internacional de la Dona Treballadora». Ara.cat. Barcelona: ARA, 08-03-2014. [Consulta: 9 març 2014].