OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Mocador

Un mocador és una peça de roba que tant serveix per mocar-se o per complementar el vestuari habitual.

## Dites populars

* El mocador de cap tort, busca xicot.
* En Castelló porten gorra, en Almassora barret, en Borriana mocador i en Vila-real sombreret.
* L'alegría del fadrí és un mocador de pita, una manteta d'Alcoi i una xica ben bonica..
* Per Tots Sants, capes i mocadors grans.
* Torreblanquina gitana, portes mocador de duro; algun dia portaràs les orelles del meu burro.

## Referències

* 1 2 Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars, 1965.
* 1 2 Parés i Puntas, 1999.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 91-95, Vol. 3. Sector meridional.

## Bibliografia

* Cinc mil refranys catalans i frases fetes populars (en català). Barcelona: Millà, 1965 (Biblioteca popular catalana vell i nou ; 3). ISBN 8473040082.
* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.
# Moda

La moda és l'ús passatger que regula la manera, costum o viure segons el gust d'un moment o com a l'ús social que condiciona la indumentària segons unes normes preestablertes que varien d'acord amb l'època i la civilització.

## Citacions

* Abans el gust manava la moda; ara la moda mana el gust.
    (en castellà) Antes el gusto mandaba en la moda, ahora la moda manda en el gusto.
       — Benito Jerónimo Feijoo y Montenegro
* El canvi de modes és una contribució que la indústria del pobre dóna a la vanitat del ric.
    (en francès) Le changement de modes est l'impôt que l'industrie du pauvre met sur la vanité du riche.
       — Sébastien Roch Nicolas Chamfort
* Ultrapassar els límits de la moda és convertir-se en caricatura.
       — Honoré de Balzac
* La moda és un tipus de lletgesa tan intolerable que hem de canviar-la cada sis mesos.
    (en anglès) Fashion is a form of ugliness so intolerable that we have to alter it every six months.
       — Oscar Wilde
* La moda és la màscara innombrable de la vida.
    (en francès) La mode est le masque innombrable de la vie.
       — Francis de Miomandre
* La moda passa de moda, l'estil mai.
    (en francès) La mode se démode, le style jamais.
       — Coco Chanel
* La fama és com la moda. No hi pots confiar.
    (en anglès) Fame is like fashion, you know. You can't rely on it.
       Entrevista a Family Circle, 1979. — Audrey Hepburn

## Dites populars

* A la moda i al mercat, el més espavilat; i al forn, el més savi del món.
* Cada terra, sa moda.
* Casar a gust, i vestir a la moda.
* Les modes fan tornar els rics pobres.
* Les modes són la perdició de les cases.
* Lo que és moda, no incomoda.
* Moda, la que m'acomoda.
* Móres a l'esbarzer, sastres i modistes al carrer.
* Qui a la moda no vol anar a altra terra ha de marxar.
* Terra on vas, moda i costum que trobaràs.

## Frases fetes i locucions

* Ésser moda.
          Ésser vigent, alguna cosa, com a moda.
* Estar a la moda.
          Conforme a la moda.
* Estar de moda.
          Expressió que hom aplica a allò que és moda.
* Passar de moda.
          Deixar d'ésser moda.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Arróniz Hidalgo, José-Guillermo. Diccionari de citacions i frases de renom. Barcelona: Claret, DL 1997. ISBN 8482971379.
* ↑ «Citations». Paris: Evene, cop. 1999. [Consulta: 30 març 2013].
* ↑ Ringler, 2000.
* 1 2 3 4 5 6 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «moda». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 3 4 Parés i Puntas, 1999.
* 1 2 3 4 «Moda». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 28 novembre 2012].

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Ringler, Stephen M. A dictionary of cinema quotations from filmmakers and critics. Jefferson, N.C.: McFarland, 2000. ISBN 9780786408498.
# Mislata

Mislata és un municipi valencià de l’Horta Oest.

## Dites populars

* A dos imàtgens només jo venerte en tot l’ànima: la Mare de Déu del Àngels i una xica de Mislata.
* D'Alboraia hasta Espioca, de Mislata al meu sequiol, va tocant una pavana Pep de l'Horta en caragol.
          Fa referència a Pep de l'Horta, un guerriller valencià durant la invasió de Napoleó que cridava a la sublevació als llauradors amb un caragol marí.
* Des de Llevant a Ponent, des de Ponent a Llevant, no hi ha xiques més boniques que les que en Mislata hi ha.
* En pasar la creu de Mislata, guarda la capa.
    (var.) Per la creu de Mislata passa en sol i guarda la capa.
* Les fadrines de Mislata diu que es posen de floreros quan saben que algú els va a dir: —¿Tu me vols a mi, salero?
* Mislata i la creu, la creu i Mislata, com beques un poc ja no tens la capa.
* Sempre que vaig a Mislata veig unes xiques tan mones que si no fóra pecat me les en duria totes.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 Sanchis Guarner, 1983, p. 111-112, Vol. 4. Sector central litoral.
* 1 2 Sanchis Guarner, Manuel «Locucions tòpiques valencianes» (PDF). Bolletí del diccionari de la llengua catalana: revista de lingüística, folklore i literatura, Vol. XVIII, Núm. 4, (juliol-agost 1936) [Consulta: 25 març 2017].

## Bibliografia

* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament de Mislata - Lloc web oficial
# Miyamoto Musashi

Miyamoto Musashi (en japonès 宮本 武蔵; 1584? - 19 de maig de 1645), també conegut com a Shinmen Takezō, Miyamoto Bennosuke, pel seu nom budista Niten Dōrakuo Shinmen Musashi no Kami Fujiwara no Genshin —nom amb què s'autoanomena a la seva obra d'arts marcials El llibre dels cinc anells— fou un samurai, considerat el millor guerrer del Japó.

## Citacions
### Dokkōdō (1645)

Recull de frases de l'obra Dokkōdō (独行道; «El camí de la soledat») escrita una setmana abans de la seva mort, el 1645:
* Tingues en compte la teva pròpia superficialitat i tingues pensaments profunds vers els demés.
    (en japonès) Mi o asaku omoi yo o fu kaku omou.
* Mai tinguis remordiments per tu mateix o pel que has fet.
    (en japonès) Waga koto ni oite kokai wo sezu.
* No renunciïs al teu bon nom, fins i tot si això significa abandonar la teva pròpia vida.
    (en japonès) Mi o sutetomo myori wa sutezu.

### El llibre dels cinc anells (1643-1645)

Recull de dites de l'obra El llibre dels cinc anells (五輪書 ; Go-rin no sho) escrita entre el 1643 i el 1645:
* La teva estratègia de suport espiritual no ha de sortir de la normalitat. Tant en la lluita com en la vida diària has de ser ferm encara que amb calma.
       «El Manuscrit de l'Aigua».
* Els tres crits es divideixen així: abans, durant i després. Crida d'acord amb la situació. La veu és cosa de la vida. Cridem contra els focs i així successivament, contra el vent i les onades. La veu mostra l'energia.
       «El Manuscrit del Foc».

## Referències

* 1 2 3 «Dokkōdō-Terao Magonojo - Genshin - Shoho (1645) Gogatsu 12 (May 12th) Shinmen Musashi». hyoho.com. Hyakutake-Watkin. Arxivat de l'original el 1477816064. [Consulta: 16 novembre 2016].
* ↑ «Water Book». The Book of Five Rings. bookoffiverings.com. Arxivat de l'original el 1477785227. [Consulta: 16 novembre 2016].
* ↑ «Fire Book». The Book of Five Rings. bookoffiverings.com. Arxivat de l'original el 1478282266. [Consulta: 16 novembre 2016].
# Patata

La patata, creïlla, trumfa o pataca és el tubercle comestible de la patatera (Solanum tuberosum). Molt nutritiva, rica especialment en midó i en vitamina C, s'utilitza molt sovint en l'alimentació en l'obtenció de fècules i d'alcohols i com a farratge.

## Dites

* Amb tot va bé la patata, puix és menjar que no mata.
* L'arròs i les patates bullides allarguen la vida.
* La carn d'olla de carn, la de cols i trumfes, adéu-siau patata.
* La trumfa, molt tip i poc profit.
* Menjar patates fa tornar sord.
* Qui bones trumfes planta bones trumfes arrenca.
* Rostit sense vi no val un comí, pilota sense pebre no val un senabre, estofat sense xocolata no val una patata.
* Si sembres trumfes en lluna cornuda, trumfes cornudes arrencaràs
* Si vols patates i alls, vés a Belltall.
* Trumfes, llegums i verdures estavien les moltures.
* Trumfes i fesols, ¿què dimoni vols?
* Valen més dues queixalades de vaca que set de patata.

## Frases fetes i locucions

* Ésser més sèrio que una patata.
          És diu d'una persona molt seriosa.
* Ésser un patata.
          Ésser maldestre.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 Parés i Puntas, 1999, p. 94-101.
* 1 2 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «patata». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ «Patata». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 17 setembre 2012].

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
# Paterna

Paterna és un municipi valencià que es troba en la comarca de l’Horta Nord.

## Dites populars

* Calla, Calla, Maniuela, que el teu novio no està ací, que se n'ha anat a Paterna a comprar un violí.
* En la torre de Paterna canta i diu un teuladí: —D'ençà que no és pasta llongo, hi ha molta fam per ací.
          “Llongo” és com es deia un tipus de pà allargat.
* En Paterna són poueros; en Benimàmet, corders; en Burjassot, teixidors, i en Godella, segoners.
* Xiques de Quart i Manises, podeu lligar les tremilles, que les de Paterna tenen més groses les pantorrilles.

## Frases fetes

* Perga qui perga, rega Paterna.
          Com que al terme de Paterna està l'assut de la sèquia de Montcada, els de Paterna sempre poden comptar amb aigua i per tant regar els camps, sense entrar en sorteig.

## Referències

* 1 2 3 4 Sanchis Guarner, 1983, p. 58, Vol. 4. Sector central litoral.
* ↑ Sanchis Guarner, 1968, p. 58, Vol. 3. Sector central litoral.

## Bibliografia

* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* Web oficial de l'Ajuntament de Paterna
# Patrocinio de Biedma y la Moneda

Patrocinio de Biedma y la Moneda (Begíjar, Jaén, 13 de març de 1848 - Cadis, 14 de setembre de 1927) va ser una escriptora i articulista espanyola.

## Citacions

* El periodisme mata el llibre lentament i per evitar-ho cal clavar a la societat el remei allà on troba el mal; cal donar-li la literatura en petites preses; cal deixatar el llibre al diari, a fi que se li accepti.
    (en castellà) El periodismo mata al libro lentamente y para evitarlo hay que propinar a la sociedad el remedio allí donde encuentra el mal; hay que darle la literatura en pequeñas tomas; hay que desleír el libro en el periódico, a fin de que se le acepte.
       Revista Cádiz, Nº 1 (10 de maig de 1877), p. 2.
* El que ens manca és energia, és voluntat, és unió per marxar d'acord a un punt determinat. I el que sobrava, poesia, sentiment, i falta vigor i tenacitat per seguir endavant.
    (en castellà) Lo que nos falta es energía, es voluntad, es unión para marchar de acuerdo a un punto determinado. Y lo que sobraba, poesía, “sentimiento, y falta vigor y empeño para seguir adelante.
       Revista Cádiz, Nº 3 (30 de maig de 1877), p. 3.
* Desitjaríem que els poetes de províncies no anessin a Madrid a buscar un nom, sinó a portar el nom adquirit a força de treball i de constància; desitjaríem veure unir-se en una mateixa aspiració a tots els literats andalusos, formar un gran centre; crear la seva literatura pròpia, el seu teatre, la seva novel·la; no pidolar un lloc a la literatura castellana, sinó elevar la seva de tal manera, que aquella tingués a glòria qual li unís.
    (en castellà) Desearíamos que los poetas de provincias no fuesen a Madrid a buscar un nombre, sino a llevar el nombre adquirido a fuerza de trabajo y de constancia; desearíamos ver unirse en una misma aspiración a todos los literatos andaluces, formar un gran centro; crear su literatura propia, su teatro, su novela; no mendigar un puesto a la literatura castellana, sino elevar la suya de tal modo, que aquella tuviese a gloria el que se le uniera.
       Revista Cádiz, Nº 3 (30 de maig de 1877), p. 18.

## Citacions sobre l'autora

* «[...] L'escriptora demostra extraordinàries dots diplomàtiques per, alhora que negociava amb els tòpics del que comunament acceptat per a una dona escriptora, dirigir una empresa periodística des d'un plantejament professional i insòlit en una dona.»
    (en castellà) « […] la escritora demostró extraordinarias dotes diplomáticas para, a la vez que negociaba con los tópicos de lo comúnmente aceptado para una mujer escritora, dirigir una empresa periodística desde un planteamiento profesional e insólito en una mujer.»
       Fragmento del resumen de la publicación “MUJER Y PERIODISMO EN EL SIGLO XIX. LAS PIONERAS. PERIODISMO Y EMPRESA PERIODÍSTICA: EL CÁDIZ DE PATROCINIO DE BIEDMA. Pilar Vega Rodríguez. Universidad Complutense de Madrid..

## Referències

* 1 2 3 4 Vega Rodríguez, Pilar «Periodismo y empresa periodística: el Cádiz de Patrocinio de Biedma». Arbor, Vol. 190, no. 767, (2014). DOI: 10.3989/arbor.2014.767n3014 [Consulta: 25 abril 2016].
# Pau Claris i Casademunt

Pau Claris i Casademunt (Barcelona, 1 de gener de 1586 – Barcelona, 27 de febrer de 1641) fou un polític i eclesiàstic català i el 94è president de la Generalitat de Catalunya a l'inici de la Guerra dels Segadors.

## Citacions

* Castella, superba i miserable, no aconsegueix un petit triomf sense llargues opressions. Demaneu als seus habitants si no viuen envejosos de l'acció que portem per a la nostra llibertat i defensa.
       Discurs de Pau Claris cridant a la revolta contra els exèrcits del Comte-duc d'Olivares, 1640.
* Mori jo, mori infamement, i respiri i visqui l'afligida Catalunya.
       Discurs de Pau Claris cridant a la revolta contra els exèrcits del Comte-duc d'Olivares, 1640.

## Referències

* 1 2 «Discurs de Pau Claris on es va decidir la resistència contra els exèrcits d'ocupació de Felip IV». llibertat.cat, 20-06-2014. [Consulta: 16 maig 2020].
# Patricia Highsmith

Patricia Highsmith (Fort Worth, Texas, 19 de gener de 1921 - Locarno, Suïssa, 4 de febrer de 1995) fou una escriptora estatunidenca de novel·la negra coneguda pels seus thrillers psicològics.

## Citacions

* L'honestedat sovint és per a mi la pitjor política imaginable.
    (en anglès) Honesty, for me, is usually the worst policy imaginable.
* Sóc miserable quan no puc escriure.
    (en anglès) I'm miserable when I can't write
* Una situació, només una, em podria conduir a l'assassinat: la vida en família.
    (en anglès) One situation —one alone, could drive me to murder: family life, togetherness.
* Sovint la gent intenta trobar a través del sexe coses que podria trobar d'altres maneres.
    (en anglès) I think people often try to find through sex, things that are much easier to find in other ways.
       Carol (The Price of Salt), 1952.
* La meva imaginació funciona molt millor quan no he de parlar amb la gent.
    (en anglès) My imagination functions better when I don't have to speak with people.
       Entrevista del New York Times, 17 d'agost de 1991.
* No puc escriure si hi ha algú a casa, ni tan sols la dona de la neteja.
    (en anglès) I can't write if someone else is in the house, not even the cleaning woman.
       Entrevista del periodista Gerald Peary a la revista Sight and Sound, Vol.75, No.2 (Spring 1988), p. 104-105.

### Plotting and Writing Suspense Fiction (1965)

* A la vida i a la naturalesa no els importa si s'ha fet justícia o no.
    (en anglès) For neither life nor nature cares if justice is ever done or not.
       Plotting and writing suspense fiction, 1965.
* No puc pensar en res pitjor ni més perillós que parlar sobre la meva feina amb un altre escriptor. Em produiria una desagradable sensació de nuesa.
    (en anglès) I cannot think of anything worse or more dangerous than to discuss my work with another writer. It would give me an uncomfortably naked feeling.
       Plotting and writing suspense fiction, 1965.
* Un escriptor no ha de pensar que és dolent o que està acabat [si un llibre fracassa al mercat] ... Cada fracàs ensenya alguna cosa.
    (en anglès) A writer should not think he is bad or finished [if a book fails to get to market] … Every failure teaches something.
       Plotting and writing suspense fiction, 1965.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 «Les obsessions de Patricia Highsmith». Catorze.cat [Consulta: 6 febrer 2017].$^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ Wilson, Andrew. Beautiful Shadow: A Life of Patricia Highsmith: (reissued) Bloomsbury Lives of Women. A&C Black, 2010. ISBN 9781408811573.
* ↑ Guinard, Mavis «Patricia Highsmith:Alone With Ripley». The New York Times, (17-08-1991). ISSN: 0362-4331.
* ↑ «Patricia Highsmith». Gerald Peary. Arxivat de l'original el 1457026427. [Consulta: 6 febrer 2017].
* ↑ Jordison, Sam «Creative writing lessons from Patricia Highsmith». The Guardian, (16-06-2015). ISSN: 0261-3077.
# Pastís

Un pastís és un aliment elaborat amb una base de pasta i un farcit, dolç o salat, de diversos ingredients. Normalment es cou al forn i sol presentar-ser sovint en forma circular.

## Citacions

* Que mengin pastissos!
    (en francès) Qu'ils mangent de la brioche!
          Frase tradicional atribuïda a Maria Antonieta com a resposta d'una petició per alimentar el poble ja que no tenien pa. Tanmateix, no existeix cap font que documenti aquesta citació seva, però va adquirir una certa importància simbòlica pels historiadors revolucionaris per denunciar la vida de luxe de la noblesa. Per altra banda, la mateixa frase apareix en l'autobiografia de Jean-Jacques Rousseau, Confessions, publicada a partir de l'any 1765, on s'esmenta la mateixa situació comentada anteriorment però que té com a protagonista una gran princesa: "Enfin je me rappelai le pis-aller d'une grande princesse à qui l’on disait que les paysans n’avaient pas de pain, et qui répondit: Qu’ils mangent de la brioche". Fou atribuïda a Maria Antonieta per primer cop per Alphonse Karr en la seva obra Les Guêpes of March, publicat l'any 1843

## Dites populars

* Boca oberta, pastís dins.
* Per Pasqua, mones; per Nadal, pastissets
* Qui desitja pastissos, sap menjar coca de dacsa.

## Frases fetes i locucions

* Descobrir-se el pastís.
          Descobrir l'engany.
* Durar menys que un pastisset a la porta d'un col·legi.
          Durar molt poc
* Estar com un pastís.
          Ésser una persona baixa i grassa;
* Tindre una cara com un pastís.
          Tenir la cara grossa.

## Referències

* ↑ Rousseau, Jean-Jacques. Les Confessions. Paris: Launette, 1889, p. 266 [Consulta: 17 gener 2015].
* 1 2 3 4 5 Gargallo i Gregori, José. «El Refranyer: Dites, refranys i maneres de dir». L'autor, 2010-. [Consulta: 2 octubre 2024].
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «dacsa». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «pastís». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
# Patti Smith

Patti Smith (Chicago, Illinois, 30 de desembre de 1946) és una cantant i poetessa estatunidenca.

## Citacions

* En l'art i en els somnis, t'has de deixar anar! En la vida real, però, cal que et comportis amb equilibri i astúcia.
    (en anglès) In art and dream may you proceed with abandon. / In life may you proceed with balance and stealth.
       Introducció “To the reader” a Early Work, 1994.

## Referències

* ↑ Gelonch i Viladegut, 2018, p. 164-165.

## Bibliografia

* Gelonch i Viladegut, Antoni. 100 dones : 100 inspiracions creatives. Barcelona: Viena Edicions, 2018 (Creativa (Viena (Firma)) ; 3). ISBN 9788483309902.
# Algemesí

Algemesí és un municipi del País Valencià, a la comarca de la Ribera Alta.

## Dites populars

* Algemesí és Algemesí i que cap fill de puta s'acoste per ací.
* Algemesí, Roma, Vassuar, el Vaticà; a on està la gent bona el cel a la mà.
* Algemesí, si vols cosa bona ves allí.
* Alzira, cau de raboses, i Carcaixent, la llobera; Algemesí té la palma de la gent malfaenera.
    (var.) Alzira, cau de raboses; Algemesí, la llobera; Albalat s'enduu la palma de la gent malfaenera.
* D'Algemesí, ni dona ni rossí, ni res que siga d'allí.
* D'Algemesí, ni la pols que plegues pel camí.
* El burro d'Algemesí, sempre bramant i sempre fadrí.
* En Carlet són lleganyosos, en Algemesí, topus, en Benifaió, vellosos, i en Almussafes, traputs.
* Tenen les d'Algemesí la panxa llisa, de fer tant de volantí dalt la pallisa.

## Referències

* 1 2 3 4 Sanchis Guarner, 1983, p. 95, Vol. 5. Sector central interior.
* 1 2 3 4 Sanchis Guarner, 1983, p. 96, Vol. 5. Sector central interior.
* ↑ Parés i Puntas, 1999, p. 492.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 97, Vol. 5. Sector central interior.

## Bibliografia

* Parés i Puntas, Anna. Tots els refranys catalans (en català). Barcelona: Edicions 62, 1999. ISBN 842974519X.
* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament d'Algemesí - Lloc web oficial
# Algerri

Algerri és una vila i municipi català de la comarca de la Noguera.

## Dites populars

* A Alguaire no xerren gaire, a Almenar si fa no fa, a Algerri ni una cotorra i a Tragó no pot anar.
    (var.) A Alguaire no xerren gaire, a Almenar si fa no fa, a Alcarràs una vergonya i a Algerri no pot anar.
    (var.) A Alguaire, no xerren gaire; a Almenar, si fa no fa; a Alfarràs, una vergonya, i a Algerri, no pot anar.
* Un dia, venint d'Algerri, vai caure de peus al riu; ¡ai, la meua enamorada, tot just la toco se'n riu!

## Referències

* 1 2 3 Amades i Gelats, 2001, p. 20-21.
* ↑ Pàmies i Riudor, Víctor. «Paremiologia tòpica». L'autor, cop. 2010. [Consulta: 6 gener 2017].

## Bibliografia

* Amades, Joan. Geografia popular (Ed. facsímil) (en català). Barcelona: Edicions El Mèdol, 2001 (Biblioteca de tradicions populars, núm. 6). ISBN 8495559293.

## Enllaços externs

* l'Ajuntament d'Algerri - Lloc web oficial
# Alfredo Di Stéfano Laulhé

Alfredo Di Stéfano Laulhé (Buenos Aires, 4 de juliol de 1926 — Madrid, 7 de juliol de 2014) fou un futbolista argentí, naturalitzat espanyol. És considerat un dels més destacats jugadors argentins de tots els temps i una figura cabdal de la història del futbol per la seva velocitat i tècnica amb la pilota. Conegut popularment com La Saeta Rubia, va jugar amb River Plate, el Club Atlético Huracán i el Millonarios de Bogotà, i posteriorment a Europa, al Real Madrid i al RCD Espanyol.

## Citacions

* Fer gols és com fer l'amor, tothom sap com fer-ho però ningú ho fa com jo.
    (en castellà) Meter goles es como hacer el amor, todo el mundo sabe cómo se hace, pero ninguno lo hace como yo.
* Hem jugat com mai i hem perdut com sempre.
    (en castellà) Jugamos como nunca y perdimos como siempre.
* Les finals no es juguen, es guanyen.
    (en castellà) Las finales no se juegan, se ganan.
* Tot el que fem amb els peus, ho hem de fer abans amb el cap.
    (en castellà) Todo lo que hacemos con los pies lo hemos de hacer antes con la cabeza.
* Un partit de futbol sense gols és com un diumenge sense sol.
    (en castellà) Un partido de fútbol sin goles es como un domingo sin sol.

## Referències

* 1 2 «9 frases de Di Stéfano que son historia del fútbol». El Huffington Post. Madrid: España Prisa Noticias, 07-07-2014. [Consulta: 8 juliol 2014].
* 1 2 «Las frases de Di Stéfano». Sport. Barcelona: Ediciones Deportivas Catalanas, 07-07-2014. [Consulta: 8 juliol 2014].
* ↑ «Las mejores frases de Alfredo Di Stéfano». ABC, 07-07-2015. [Consulta: 8 juliol 2014].