# Llaurador

* Aquesta pàgina conté fragments escrits en català genuí, anteriors a la normativa de Pompeu Fabra. Es reprodueix la font original per preservar-ne el significat íntegre i no desvirtuar-la. Podria semblar que hi ha errors ortogràfics que en realitat no ho són.
Un llaurador és una persona que es dedica a llaurar la terra.

## Dites populars

* A l'alcalde de València, quan volen els llauradors, li fan pedre la paciència, i pendre prou malhumor.
* Bollo de llaurador i pastilla de frare, en la paret que es clave.
* De l'Horta soc llauradora, en Alboraia naixcuda, i cansada estic d'anar per als cucs a pelar fulla.
          Fa referència a la industria domèstica tradicional del cuc de seda.
* El llaurador, de bona gana ho dóna.
* En l'horta de Xirivella tinc un llaurador amic a qui regalí una rella, i agraït, el pobre xic, me donà una cantarella.
* Llauradora d'Alboraia, torneu a vendre al Mercat, que l'alcalde diu que ara vos ho farà més barat.
          Fa referència a una vaga de venedors al mercat de València que es produí el 1882.
* Llauraor entre dos abogats, com el pagell entre dos gats.(val.)
* Llauraor que molt caça, deixa caure la casa.
* Llauraor que té diners, pèrt al fer-se cavaller.
* Llauraor que ven la palla, té més fam qu'el que badalla.(val.)
* Llauraor reçagat, may ix d'empenyat.(val.)
    (var.) Llaurador ressagat, mai ix d'empenyat.(val.)
* No hi ha cap llaurador que no faci un solc tort.(Urgell, Segarra)
* Quan Matamon s'emborrasca i la Murta fa capell, llaurador vés-te'n a casa, pica espart i fes cordell.
    (var.) Si la Murta s'emborrasca i el Matamon fa capell, llaurador, ves-te'n a casa, pica espart i fes cordell.
    (var.) Si Matamon s'encabota i Corbera fa capell, llaurador que vas a l'horta, pica espart i fes cordell, també de la Ribera.
* Quan la tramuntana s'emborrasca i la Murta fa capell, llaurador, ves-te'n a casa, pica espart i fes cordell.
* Si el llaurador contara, no sembrara.(val.)

## Cançons populars

* L'entrà de la murta és / un carro ple de flocs, / un llaurador cantant / i un atre tirant flors.(català arcaic)
* Lo meu pare quan llauraba / Feya aixis / Feya aixis; / ... / Treballéu, treballéu / Que la cibada culliréu.(català arcaic)
       Lo llaurador.

## Referències

* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 65-72, Vol. 4. Sector central litoral.
* 1 2 3 4 5 Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «llaurador». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* 1 2 Sanchis Guarner, 1983, p. 50-51, Vol. 4. Sector central litoral.
* ↑ Sanchis Guarner, 1983, p. 140-141, Vol. 2. Sector septentrional.
* 1 2 3 4 5 Alberòla Serra, 1928.
* ↑ Piera, Emili. «Simplemente, Benimodo». El Mercantil Valenciano, 13-02-2013. [Consulta: 9 desembre 2016].$^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ Chiva, Ismael. «El vocabulari de la natura: Capell». Camins en la natura, 30-12-2014. [Consulta: 9 desembre 2016].$^{[Enllaçnoactiu]}$
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «tramuntana». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «murtra». A: Diccionari català-valencià-balear. Barcelona: IEC, 2002.
* ↑ Vidal, 1887, p. 15.

## Bibliografia

* Alberòla Sèrra, Estanislau. Refraner valencià (en català). València: Arte y letras, 1928.
* Sanchis Guarner, Manuel. Els pobles valencians parlen els uns dels altres. València: Eliseu Climent, 1983. ISBN 8475020674.
* Vidal, Pierre. Cansoner catala de Rosselló y de Cerdanya (en català). Vol. III. Balls y ballades y Contrapas llarch. Perpignan: Imprimerie-Librairie A. Julia, 1887 [Consulta: 1544432003].