OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Mort de Ferran el Catòlic (1516)

A principis de 1516 mort Ferran II el Catòlic, rei de Sicília (1468 - 1516), d’Aragó, de València, de Mallorca i comte de Barcelona i casat amb la reina de Castella Isabel I (que va morir uns anys abans que ell, concretament a finals de 1504). Malgrat aquesta unió, en paraules de l'historiador francès Pierre Vilar, «Aragó havia conservat la seva vella administració; Aragó, és a dir, en realitat una federació d'estats, on Catalunya, Balears i València conservaven preciosament els seus furs, corts, duanes, monedes, tributs i mesures. Fins i tot, quan regnant [el successor de Ferran] Carles I d'Espanya ja no hi havia més que un únic sobirà, va caldre mantenir virreis en les antigues capitals. Mai els antics regnes acceptaran amb bons ulls als funcionaris i soldats «estrangers», és a dir, vinguts de Castella». Un segle després del Compromís de Casp —pel qual fou escollit com a rei dels regnes d’Aragó, el castellà Ferran de Trastàmar—, la corona d’Aragó patia un segon canvi dinàstic, amb l'entrada dels Habsburg (que passaren a anomenar-se Àustries), que a més heretaven la unió iniciada per Isabel de Castella i Ferran d'Aragó. El rei Carles esdevé tres anys després l’emperador Carles V del Sacre Imperi Romanogermànic. D'aquesta manera, els Països Catalans es convertien en un petit apèndix empobrit, ignorat i marginat de l'enorme imperi de Carles V, que continuaria creixent al llarg del segle 16. La institució clau és el virrei, un oficial reial que governa en les diferents corones d’Aragó en nom i representació del monarca.
# El protocol de recerca clínica/Aspectes ètics

S'explicarà la intervenció que es realitzarà als participants i el seu perfil sociodemogràfic. Es descriurà de quina forma es salvaguardaran els drets dels pacients o participants i com es garantirà el seu benestar. Igualment, es descriurà com s'obtindrà un consentiment informat a fi de garantir la llibertat individual. Si la intervenció pot comportar algun perill físic o psíquic, aquest es contrastarà amb els beneficis potencials i es justificarà perquè els beneficis potencials superen els riscos. Finalment, es garantirà que l'estudi està dissenyat d'acord amb la legislació nacional referent a la investigació amb subjectes humans. Habitualment s'exigeix que l'estudi sigui aprovat per la Comissió d'Ètica del centre.
En aquest apartat s'han de respondre a les preguntes següents:
* Els participants seran informats de manera clara i completa de l'estudi de recerca.
* Com s'informarà als participants.
* Els participants tindran clar les expectatives dels investigadors.
* Com s'obtindrà el consentiment informat.
* Es sol·licitarà el consentiment per escrit en un formulari de consentiment abans que l'individu entri a la investigació.
* Què es farà si no es pot obtenir.
* Existeix algun risc potencial o possible dany per als participants o per als investigadors.
* Si existeix un risc, com es minimitzarà.
* Com es poden queixar els participants.
# El protocol de recerca clínica/Authors

Si vostè ha fet algunes contribucions importants a aquest Viquillibre i vol ser reconegut com un autor o col.laborador en el sentit de la GFDL i per citar aquest llibre, si us plau afegiu el seu nom a la llista a continuació:
* Josep Roca Antònio, Badalona, Catalunya, Estat Espanyol (autor inicial).
* Núria Asensio, Badalona, Catalunya, Estat Espanyol (correcció del català de la primera versió de l'abril de 2011).
# El protocol de recerca clínica/Introducció

En la introducció es presentarà el problema que es vol abordar, s'emmarcarà dintre del context d'una àrea de recerca concreta. Alguns autors (p. ex.,,), proposen que la pregunta de recerca es desenvolupi en l'apartat de Antecedents. D'altres (p. ex.,) ho col·loquen en una apartat específic.
Es pot començar aquest apartat amb una frase sobre l'àrea on se situa del problema que es vol abordar i a continuació ja es descriurà el propi problema de recerca que es vol resoldre o estudiar (finalitat de l'estudi, que s'ampliarà en el seu apartat corresponent). El primer pas en la planificació d'un estudi és la definició del problema. I l'investigador ha de demostrar que té una visió clara del problema en el nivell abstracte-general. En aquest nivell conceptual un problema pren la forma "El factor X provoca el resultat Y?" o "Quins factors Xs estan associats al desenvolupament del resultat Y?"
Es descriurà el context on se situa la pregunta. Com emmarcar el problema de la investigació és potser una de les majors dificultats al hora de redactar un protocol. Per desgracia, no hi ha cap fórmula de com enquadrar el problema d'investigació. Depèn molt de la comprensió de l'àrea on s'emmarca el problema i de la capacitat d'analitzar-lo amb claredat i profunditat. No obstant això, s'han proporcionat algunes pistes:
* Intentar posar el problema de recerca en el context d'una àrea d'actualitat candent, o una àrea més antiga, però que segueixi sent viable.
* Proporcionar un teló de fons històric breu però adequada.
* Proporcionar el context actual en què el tema de recerca proposat ocupa l'escenari central.
* Identificar els "jugadors clau" i citar les seves publicacions més rellevants i representatives.
Després de presentar la qüestió que es vol estudiar, a continuació s'introduiran i s'introduiran de forma clara els elements claus de l'estudi que seran desenvolupats més endavant, en els seus corresponents apartats. Els apartats que es presentaran poden ser (adaptat de):

## Preguntes que s'han de respondre a aquest apartat

Com a mínim ha de respondre (de forma molt resumida) a:
* Quin és el problema que es vol resoldre. Si no existeix cap problema, poder no cal fer la recerca.
* Com es proposa resoldre'l:
** Disseny bàsic.
** Variable dependent principal.
** Variable independent principal (habitualment la que defineix els grups a comparar).

## Bibliografia

* ↑ Icart Isern MT, Pulpón Segura AM. Cómo cumplimentar una solicitud de un proyecto de investigación en ciencias de la salud. Aten Primaria. 2000; 25: 126-39.
* ↑ Rivas-Ruiz, F. Redacción de un protocolo de investigación en ciencias de la salud. SAPD Online 2010: 33.
* ↑ Guía para escribir un protocolo / una propuesta de investigación. Organización Panamericana de la Salud, 2004.
* 1 2 Wong PTP. How to Write a Research Proposal (consultat 05-03-2013).
# El protocol de recerca clínica/Justificació i rellevància

És cabdal que el protocol d'investigació científica inclogui un apartat on es defensi la importància de realitzar-la.

### Justificació

Justificar, en base a la revisió bibliogràfica presentada en la secció dels antecedents, que la qüestió plantejada no ha estat prèviament contestada o que ho ha estat de forma inadequada. Es tracta de presentar de forma justificada les raons per les quals s'ha decidit analitzar la qüestió plantejada.
S'analitzarà la informació de la revisió bibliogràfica presentada en la secció d'antecedents. Per exemple, se suposa que la finalitat del treball és desenvolupar un mètode senzill per estimar el nivell socioeconòmic dels malalts ingressats en un hospital. Fent esment a la revisió bibliogràfica realitzada, la justificació consistirà en demostrar que els mètodes desenvolupats fins al moment, o són molt complicats d'utilitzar o presenten problemes de fiabilitat. Per tant, es conclouria que s'ha de desenvolupar el mètode proposat.

### Importància

En primer lloc, s'argumentarà sobre la importància d'investigar en l'àrea de coneixement on se situa l'estudi; per exemple, en un protocol d'un estudi sobre la infecció per VIH en usuaris de drogues injectades, l'investigador escrivia: «La sida entre usuaris de drogues injectades continua essent un important i creixent problema de salut pública» i, a continuació, sustentava amb xifres aquesta afirmació.
Després, s'argüirà el perquè és important respondre la qüestió concreta que es vol estudiar (pregunta de recerca o objectiu principal) i de quina forma la investigació proposada la respondrà. Han d'especificar-se les implicacions de l'estudi en el sentit de quins resultats s'esperen i a qui i com beneficiaran o seran útils els seus resultats.
   Exemple: Malgrat que una sèrie d'estudis de cohorts de dones exposades a l'àcid valproic durant l'embaràs han mostrat una associació amb una sèrie de malformacions, aquests estudis han tingut un poder limitat per detectar excés de risc de malformacions específiques. Per malformacions poc freqüents els grans estudis de casos i controls de base poblacional són més apropiats.

## Preguntes que han de contestar-se en aquest apartat

* Per què realitzar aquest estudi és important.
* Quins coneixements aportarà l'estudi sobre el tema.
* A qui i com beneficiarà o seran útils els resultats de l'estudi.

## Bibliografia

* ↑ Jentink J, Loane A, Dolk H et al. Valproic acid monotherapy in pregnancy and major congenital malformations. N Engl J Med 2010; 362: 2185-2193
# Llibre de cuina/Receptes/Fiambre de fetge
### Ingredients

* 800 grs. de carn de vedella de la falda, oberta.
* 150 grs. de cansalada tallada a tires.
* 8 fetges de pollastre.
* 100 grs. de llard.
* 1 pastanaga mitjana.
* 1 ceba mitjana.
* Sal.
* 1 gotet de vi ple de xerès sec.

### Preparació

Estesa la carn li posarem sal. A part, i en una mica de llard, fregirem els fetges picats junt amb la meitat de la ceba també picada. Amb això i les tires de cansalada farcirem la carn que lligarem amb un fil o cordill fi. Guisarem la carn a la cassola amb el llard restant, la meitat de la ceba pelada i la pastanaga pelada i tallada a rodanxes. A mig coure hi tirarem el xerès. Quan estigui feta i freda tallarem el fiambre a rodanxes, més aviat primes, i ho servirem en fred.
# Llibre de cuina/Receptes/Fideus amb picada
### Ingredients

* 1/4 de quilo de fideus per fer a la cassola.
* 1/4 de quilo de costella fresca de porc.
* 1/4 de quilo de tomàquets.
* 1 ceba mitjana.
* 15 grs. de pinyons.
* 12 ametlles torrades.
* 1/2 cullerada de café amb pebre vermell dolç.
* 50 grs. de formatge ratllat.
* 125 grs. de salsitxes.
* 100 grs. de cansalada.
* 1 all.
* 1 papereta de brins de safrà.
* Julivert fresc.
* Sal.
* Aigua o millor brou de carn.

### Preparació

En una cassola de terrissa al foc , amb l'oli calent, hi fregirem la cansalada tallada a trossos i la costella tallada també a trossos, ho sofregirem bé i quan hagi agafat color hi afegirem la ceba pelada i picada, deixant-ho fregir lentament i, quan ja estigui feta hi addicionarem el tomàquet sense pela i picat, així com el pebre. Que es faci 5 mints més. Hi tirarem ara un litre i mig d'aigua o de brou i les salsitxes tallades a trossos, deixant-ho fer uns altres cinc minuts i afegint-hi els fideus. Ho adobarem amb sal. Aixafarem al morter les ametlles i els pinyons, l'all, una mica de julivert i el safrà, convertit en una pasta ho desfarem amb una mica de brou dels fideus abocant-ho als mateixos i deixant-los bullir uns 20 minuts molt a poc a poc. Passat els temps indicat, els empolsarem amb el formatge ratllat i els servirem a taula en la mateixa cassola.
# Llibre de cuina/Receptes/Fesol de l'ull ros

La recepta de la cocció bàsica del fesol de l'ull ros és una cocció senzilla d'aquest llegum típic de l'Empordà i del Pla de l'Estany.

## Ingredients

* fesol de l'ull ros
* 1 ceba de figueres.
* Un rajolí d'oli

## Estris necessaris

* Una olla

## Preparació

Es bull el fesol de l'ull ros amb la ceba i un rajolí d'oli. Quan arrenca el bull posen l’olla tapada al foc petit al mínim. Si el fesol és tendre (groc) durant 1 hora i si és sec durant 1hora i mitja. I ja tindrem el fesol cuit per acompanyar qualsevol plat. És típic menjar-se els fesol amb botifarra de perol.
# Llibre de cuina/Receptes/Filet de bou a cavall
### Ingredients

* 4 filets de bou, tallats del llom, amb un pes de 150 grs. cada un.
* 100 grs. de mantega.
* 4 crostes de pa fregit.
* 4 ous crus.
* 1 llauna petita de foie-gras.
* 1 llimona.
* Pebre blanc en pols.
* 1/4 de litre d'oli.
* Sal.

### Preparació

Aplanarem lleugerament els filets i els deixarem en un plat, els ruixarem amb unes gotes d'oli i unes altres de llimona i els deixarem reposar 10 minuts. Després els posarem sal i una mica de pebre. En una paella al foc amb la meitat de la mantega i una mica d'oli hi daurarem, a foc viu, els filets pels dos costats (l'oli que estigui roent). Entre tant i en una altra paella amb oli, hi anirem fregint els ous, d'un amb un, amb la sal corresponent. En una plàtera (o en plats individuals) hi posarem les crostes de pa lleugerament untades amb el foie-gras, i al damunt hi anirem posant els filets ja fregits; a sobre hi aniran els ous. Quan ho tindrem tot així disposat, escalfarem la mantega restant a la paella fins que la veurem daurada, i la tirarem pel damunt dels ous, escampant-la bé i de forma igual. Els servirem immeditament a taula.
# Llibre de cuina/Receptes/Filets de LLucet Comtal
### Ingredients

* 4 llucets.
* Sal fina.
* Julivert fresc.
* Oli.

### Preparació

Netejarem i rentarem bé els llucets i els deixarem sencers. Posarem les graelles al foc i banyarem el peix, un cop salat, amb oli cru i el col·locarem a les graelles, tombant-lo de tant en tant. A l'hora de servir-lo l'empolsarem amb julivert abundant fresc i molt trinxat.
# Llibre de cuina/Receptes/Fetge amb ceba
### Ingredients

* 500 grs. de fetge tallat a trossos.
* 4 cullerades plenes d'oli.
* Sal fina.
* 250. grs de ceba ben picada.
* 1 copeta de licor plena de xerès sec.

### Preparació

Tirarem l'oli en una paella i hi sofregirem el fetge, afegint-hi de seguida la ceba i tapant la paella perquè formi vapor. Convé que es faci molt a poc a poc, a foc lent. No gaire abans que estigui fet li afegirem el xerès i la sal. El servirem acabat de fer en una plata.
# Llibre de cuina/Receptes/Fideus a la cassola
### Ingredients

* 400 g de fideus per fer a la cassola.
* Aigua.
* 200 g de costella de porc.
* 150 g de salsitxes.
* 100 g de botifarra blanca.
* 200 g de tomàquets frescos.
* 1 ceba mitjana.
* 1 all.
* Julivert fresc.
* Pebre blanc en pols.
* 1 papereta de brins de safrà.
* 6 avellanes torrades.
* 4 cullerades grosses plenes de formatge ratllat.
* Sal.
* 3 cullerades grosses plenes de llard.

### Preparació

En una cassola de terrissa al foc sofregirem amb el llard, la costella tallada a trossos petits. Quan estigui daurada li afegirem una picada preparada amb la ceba i l'all, tirarem després els tomàquets pelats i picats, les salsitxes partides per la meitat i la botifarra tallada a rodanxes, ho cobrirem tot amb un litre d'aigua. Així que arrenqui el bull hi incorporarem els fideus i ho adobarem tot amb sal, pebre, el safrà i una mica de julivert fresc ben picat. Quan haurà cuit uns 20 minuts, hi posarem una picada feta amb les avellanes torrades (hi ha qui posa també canyella en pols). Un cop passats uns minuts més de cocció traurem la cassola del foc. Servirem els fideus empolsats amb el formatge ratllat.
    Els fideus preparats d'una o altra manera són típics de la cuina a Catalunya. Al mercat se'n troba una classe especial que s'anomenen "fideus per fer a la cassola."
# Llibre de cuina/Receptes/Fideus amb musclos a la catalana
### Ingredients

* 400 g de fideus per fer a la cassola.
* 24 musclos.
* 1/2 quilo de besuc.
* 1/2 quilo de calamars.
* 6 gambes.
* 6 patates petites.
* 4 alls.
* 1/2 quilo de rap.
* 1 quilo de llobarro.
* 6 escalamars.
* 1 ceba mitjana.
* 1 papereta de brins de safrà.
* 4 cullerades grosses plenes d'oli.
* Sal.
* Aigua.
* 1 tassa d'esmorzar plena de salsa allioli.

### Preparació

En una olla grossa al foc amb aigua abundant hi posarem a coure el peix net i tallat a trossos. Al cap de quinze minuts hi afegirem el marisc, les patates pelades i senceres i la ceba també pelada i sencera. Picarem al morter els alls amb el safrà torrat i ho desfarem amb una mica d'aigua, tirant-ho damunt del peix que seguirà coent-se uns cinc minuts més i ho adobarem amb sal. En una cassola de terrissa ampla hi possarem l'oli i tan aviat com estigui calent hi afegirem els fideus i la resta dels alls picats, fregint-ho fins que quedin rossejats; aleshores hi abocarem el brou de coure el peix i el marisc, ben colat, i ho deixarem al foc uns cinc minuts, revisant-lo de sal, ho acabarem de coure al forn un quart d'hora més i ho servirem a la mateixa cassola. Després de menjar els fideus, presentarem el peix i el marisc en una plata acompanyat de salsa all-i-oli.
# Llibre de cuina/Receptes/Fideuada
## Ingredients

Ingredients per a quatre racions:
* 200 g fideus del número 3.
* 8 gambes.
* 8 cigales fresques.
* 200 g de rap.
* 1 cullerada de pebre roig.
* 1/2 ceba.
* 1 dent d'all.
* 200 g de tomàquet madur.
* 5 centilitres d'oli d'oliva verge extra i sal.
* Uns fils de safrà
* Brou de peix (doble que de fideus).

## Preparació

Posar una paella a foc lent amb l'oli i la mitja ceba pelada i picada finament, deixant fins que comence a prendre color. En aquell moment s'agreguen les dents d'all, que estaran picades i tres minuts després, el tomàquet pelat i picat també finament. Salar el conjunt i deixar fer pausadament vint minuts. Transcorregut aquell temps, s'agreguen els fideus, que ofegarem un minut. A continuació, pujar a foc viu, abocar el brou de peix bullint, el safrà, el pebre roig i la sal. A mitja cocció, que dependrà del tipus de pasta, incorporar els escamarlans, les cloïsses i el rap en trossos, que no han de bullir tots ells, més de quatre minuts. La fideuada ha de quedar sempre humida, no mullada ni fent sopicaldo, ja que estem fent una paella però de pasta i no un guisat o estofat, en tot cas ha de quedar sempre el plat tacat per l'oli i salsa.
# Llibre de cuina/Receptes/Fideus a la catalana
### Ingredients

* 400 g de fideus per fer a la cassola.
* 200 g de salsitxes.
* 1 ceba petita.
* 250 g de tomàquet fresc.
* 100 g de cansalada viada.
* 1 all.
* 10 avellanes torrades.
* 25 g de pinyons.
* 1/2 culleradeta de cafè plena de pebre vermell.
* 3 brins de safrà.
* 2 cullerades grosses plenes de formatge ratllat.
* Sal.
* 1 litre o un xic més de brou de carn.
* Sal.
* Julivert fresc.

### Preparació

Possarem en una cassola al foc, la cansalada tallada a trossos i la sofregirem fins que agafi color daurat, aleshores i afegirem la ceba pelada i picada, deixant-la fregir lentament fins que es rossegi. Hi posarem l'all picat, el tomàquet escaldat i picat, sense pela ni llavors i el pebre. Farem un sofregit al qual afegirem un litre o més de brou i les salsitxes tallades a trossos, deixant-ho bullir durant 5/6 minuts. Passat aquest temps hi tirarem els fideus trencats a trossos i ho adobarem amb sal. Al morter aixafarem les avellanes, els pinyons, el safrà i una mica de julivert fins que es faci una pasta que desfarem amb una mica de brou dels fideus i ho abocarem tot damunt dels fideus que bulliran a foc baix uns 15 minuts. Els servirem en una plata recoberts amb el formatge ratllat.
# El Com es fa de l'APT/Noves versions d'aquest tutorial

* Projecte de documentació de Debian
* Aquesta pàgina correspon al document original. Les modificacions d'aquest com es fa des que és en format Wiki a Viquillibres es publiquen directament quan algú modifica alguna pàgina.
* Aquest manual ha estat creat pel projecte Debian-BR, amb l'objectiu d'ajuda a l'usuari de Debian en el seu fer diari.
* Noves versions d'aquest document estaran disponibles a la pàgina de Projectes de documentació de Debian, a http://www.debian.org/doc/ddp.
* Els comentaris i crítiques me les podeu enviar directament per correu a kov@debian.org.
# El Com es fa de l'APT/Quines distribucions tenen suport per a APT?

Aquí hi ha els noms d'algunes de les distribucions que usen APT:
Debian GNU/Linux (http://www.debian.org) - aquesta fou la distribució en què es desenvolupà APT
Conectiva (http://www.conectiva.com.br) - aquesta fou la primera distribució en portar l'ús d'APT amb rpm
Mandrake (http://www.mandrake.com)
    Mandriva (http://www.mandriva.com) - la unió de Mandrake i Conectiva.
Libranet (http://www.libranet.com)
PLD (http://www.pld.org.pl)
Vine (http://www.vinelinux.org)
APT4RPM (http://apt4rpm.sf.net)
Alt Linux (http://www.altlinux.ru/)
Red Hat (http://www.redhat.com/)
Sun Solaris (http://www.sun.com/)
SuSE (http://www.suse.de/)
Yellow Dog Linux (http://www.yellowdoglinux.com/)
gnuLinEx (http://gnulinex.org)
Gualalinex (http://www.guadalinex.org)
Ubuntu Linux (http://www.ubuntulinux.org/)
w:Kubuntu (http://www.kubuntu.org/)
Knoppix (http://www.knoppix.org/)
* Crèdits de la versió original - Projecte de documentació de Debian
* APT HOWTO
* 1.8.5 - Juliol de 2003
* Gustavo Noronha Silva kov@debian.org
* Traduït per: Antoni Bella Perez bella5 AT teleline DOT es
* Revisat per: Orestes Mas orestes AT tsc.upc DOT es
# El Com es fa de l'APT/Introducció

Al principi hi havien els .tar.gz. Els usuaris havien de compilar al seu sistema GNU/Linux cada programa que volien usar. Quan es va crear Debian, es jutjava com a necessari el fet que el sistema havia d'incloure un mètode de gestió per a l'instal·lació de paquets a la màquina. A aquest sistema se l'anomenà dpkg. Així fou com nasqué el primer "paquet" en el món GNU/Linux, fins i tot abans que Red Hat decidís crear el seu propi sistema "rpm".
Ràpidament s'arribà a un nou dilema en les ments dels creadors de GNU/Linux. Ells necessitaven un mode ràpid, pràctic i eficient per a instal·lar paquets de manera que es gestionessin automàticament les dependències i que es fes càrrec dels fitxers de configuració mentre s'actualitzava. Altra vegada, Debian en fou el precursor i creà a APT, Advanced Packaging Tool (eina avançada d'empaquetament), la qual ha estat portada per Conectiva per a usar-la amb rpm i posteriorment ha estat adoptada per algunes altres distribucions.
Aquest manual no cobreix el apt-rpm, el nom amb el qual es coneix el port APT de Conectiva, però "pedaços" a aquest document serien benvinguts.
Aquest manual està basat en la següent distribució de Debian, Sarge.
* Crèdits de la versió original - Projecte de documentació de Debian
* APT HOWTO
* 1.8.5 - Juliol de 2003
* Gustavo Noronha Silva kov@debian.org
* Traduït per: Antoni Bella Perez bella5 AT teleline DOT es
* Revisat per: Orestes Mas orestes AT tsc.upc DOT es
# El Com es fa de l'APT/Crèdits

* Projecte de documentació de Debian
* 'Aquesta pàgina de crèdits correspon al document original. Per saber els crèdits des que és en format Wiki a Viquillibres, cal mirar l'historial de cada pàgina.'
* Un gran abraç d'agraïment als meus amics en el projecte Debian-BR i al mateix Debian, els quals m'estan ajudant a continuar la tasca en benefici de l'humanitat, així com en ajudar-me amb el meu objectiu de salvar al món. :)
* També agraeixo l'enorme ajuda que ha donat CIPSGA al nostre projecte i a tots els projectes lliures que ofereixen noves idees.
* I un especial agraïment per a:
* Yooseong Yang <yooseong@debian.org>
* Michael Bramer <grisu@debian.org>
* Bryan Stillwell <bryan@bokeoa.com>
* Pawel Tecza <pawel.tecza@poczta.fm>
* Hugo Mora <h.mora@melix.com.mx>
* Luca Monducci <luca.mo@tiscali.it>
* Tomohiro KUBOTA <kubota@debian.org>
* Pablo Lorenzzoni <spectra@debian.org>
* Steve Langasek <vorlon@netexpress.net>
* Arnaldo Carvalho de Melo <acme@conectiva.com.br>
* Erik Rossen <rossen@freesurf.ch>
* Ross Boylan <RossBoylan@stanfordalumni.org>
* Matt Kraai <kraai@debian.org>
* Aaron M. Ucko <ucko@debian.org>
* Jon Åslund <d98-jas@nada.kth.se>