OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Els serveis socials a Catalunya/Comitè d’ètica dels Serveis Socials

El Comitè d'Ètica dels Serveis Socials de Catalunya és un òrgan de la Generalitat de Catalunya de caràcter consultiu i interdisciplinari al servei de les persones i de les entitats que presten, utilitzen o són destinatàries de serveis d'intervenció social, i que té com a objectiu millorar la qualitat d'aquesta intervenció i ser fòrum de referència del debat ètic en el camps dels serveis socials. La seva creació s'enquadra en el desenvolupament de la llei 12/2007 de Serveis socials aprovada pel Parlament de Catalunya.

## Funcions

Entre les funcions que desenvoluparà figura la de ser receptor de consultes i problemes específics plantejats per la persona titular del departament competent en matèria de serveis socials i per entitats públiques i privades de l'àmbit dels serveis socials respecte de temes que preocupen i generen problemes ètics en la pràctica diària de l'atenció a les persones, elaborar documents de reflexió i emetre informes en aquelles qüestions ètiques de caràcter transversal per a tots els àmbits d'intervenció social. D'alguna manera, es podria entendre que el comitè és el Síndic de greuges en temes de serveis social.

## Composició

El Comitè d'Ètica dels Serveis Socials de Catalunya estarà integrat per persones amb interès per les qüestions amb vinculació ètica pertanyents als àmbits de coneixement de les ciències humanes i socials, la salut, l'educació, la justícia i la filosofia; per professionals del Departament competent en la matèria, i per persones de l'àmbit social en representació dels interessos de les persones usuàries, dels interessos ciutadans, de les dones i de les entitats d'iniciativa social; per professionals dels serveis socials bàsics, i per persones proposades pels col·legis professionals vinculats directament amb l'acció social. El Comitè tindrà una persona que farà les funcions de coordinació i que tindrà com a funció principal garantir el suport tècnic i administratiu a les tasques del Comitè i auxiliar el president o presidenta del Comitè en aquelles funcions que li siguin encomanades.

## Referències

* ↑ ORDRE ASC/349/2010, de 16 de juny, del Comitè d'Ètica dels Serveis Socials de Catalunya.
* ↑ Neix el Comitè d'ètica dels serveis socials de Catalunya
* ↑ Varis Autors. (2010). Cos de Psicòlegs. Generalitat de Catalunya.Barcelona:Adams.
* ↑ LLEI 12/2007, d'11 d'octubre, de serveis socials.
# Els serveis socials a Catalunya/Serveis Socials per a Discapacitats

Els serveis socials adreçats a persones amb discapacitat són serveis socials especialitzats inclosos en la Cartera de serveis socials de Catalunya en els quals, inicialment, la persona usuària s’adreça, derivada generalment pels serveis bàsics d’atenció social, per rebre orientació especialitzada en atenció en base a les seves característiques i necessitats. Aquests serveis estan organitzats en unitats tècniques regionals i depenen dels Equips de Valoració i Orientació (EVO) i dels Centre d’Atenció al Disminuït (CAD) o en el cas d'infants de zero a sis anys en els Centres de desenvolupament infantil i atenció precoç (CDIAP).
Un cop la persona és avaluada es pot trobar amb diferents tipus d'ajuda, unes comunes a tot tipus de discapacitats (serveis de transport adaptat o de centre per l'autonomia personal) i d'altres d'específiques en funció de la problemàtica: discapcitat intel•lectual, discapcitat física o discapacitat sensorial

### Centres d’atenció al discapacitat (CAD)

Un centres d’atenció al discapacitat és un servei social especialitzat recollit a la Cartera de serveis socials de Catalunya destinats a l'orientació i valoració de les persones amb discapacitat, a les seves famílies i als professionals.
En ells s'hi troben els Equips multidisciplinaris de valoració i orientació (EVO) compostos per un metge, un psicòleg i un assistent social, que són els encarregats de reconèixer la condició legal de discapacitat indispensable per accedir als beneficis econòmics.
Els CAD també donen suport a l'elaboració de dictàmens per a l'adequació de recursos per als discapacitats, expediten certificats de capacitació professional per al Servei d’Ocupació de Catalunya, certificat d'aptitud física per les convocatòries de les administracions públiques i suport a l'administració local en la relació amb els beneficis reconeguts.
Els CAD s'adrecen a persones que pateixen alguna malaltia permanent o tenen seqüeles després del tractament, a famílies de persones amb discapacitat, persones amb incapacitats reconegudes per una pensió de la Seguretat social.

## Referències

* 1 2 decret 151/2008, de 29 de juliol, pel qual s’aprova la Cartera de Serveis Socials.
* ↑ Un moviment social d’associacions de persones amb discapacitat física
* ↑ Varis Autors. (2010). Cos de Psicòlegs. Generalitat de Catalunya. Barcelona:Adams.
* ↑ Departament d'Acció Social i Ciutadania
# Els serveis socials a Catalunya/Serveis Socials per a gent gran i depenent

Els serveis socials per a gent gran i depenent són serveis socials especialitzats que s'adrecen a persones grans i a persones amb discapacitat en situació de dependència, i la seva funció és prevenir l'aparició o l'agreujament de malalties o discapacitats i de les seves seqüeles. Es concreta en actuacions de promoció de condicions de vida saludables, així com programes específics de caràcter preventiu i de rehabilitació que duen a terme de manera coordinada els serveis socials i de salut.
Es tracte d'una prestació garantida per a les persones en situació de dependència, en aplicació de la disposició addicional cinquena de la Llei 12/2007, d’11 d’octubre, de serveis socials. Subjecta a crèdits |pressupostaris disponibles per a la resta de ciutadans. Totes les sol·licituds de reconeixement de la situació de dependència són derivades als equips dels Serveis de valoració de la dependència (SEVAD), encarregats d'emetre una proposta de grau i nivell de dependència d'acord amb els barems aprovats per la llei estatal sobre dependència, coneguda com la llei 39/2006. Aquests equips estan formats per professionals dels àmbits de la infermeria, la teràpia ocupacional, la fisioteràpia, el treball social, la psicologia i la medicina. La seva funció és estudiar la informació de les sol·licituds, analitzar els informes de salut, fer una entrevista personal amb les persones sol·licitants i elaborar l'informe de valoració.

## Tipus de serveis

* Servei de centre de dia per a gent gran de caràcter temporal o permanent
* Servei d'atenció integral a les persones grans en l'àmbit rural
* Serveis de centres residencials per a gent gran
* Servei d'habitatge tutelat per a gent gran de caràcter temporal o permanent
* Servei de família d'acollida per a gent gran
* Servei de tutela per a gent gran

## Referències

* 1 2 Departament d'Acció Social i Ciutadania
* ↑ Video de La Caixa TV sobre els serveis socials de les persones amb grau de dependència
* ↑ LLEI 12/2007, d'11 d'octubre, de serveis socials.
* ↑ LEY 39/2006, de 14 de diciembre, de Promoción de la Autonomía Personal y Atención a las personas en situación de dependencia.
# Guia Ubuntu/Com aconseguir Ubuntu 11.04

Des del web d'Uubntu:
http://www.ubuntu.com/download/ubuntu/download
Des de Ubuntu.cat la versió catalanitzada:
http://www.ubuntu.cat/
# Guia Ubuntu/Compressió d'arxius
## Compressió d'arxius amb File Roller

Per al dia a dia, la compressió d'arxius s'ha convertit en un ús molt estès. Un o varis arxius es compacten en un sol ocupant menys espai, de tal manera que, el seu transport d'un ordinador a un altre és molt més fàcil.
Molts usuaris utilitzen el format Zip i aquest és totalment compatible amb Linux.
Si amb Ubuntu feu doble clic en un arxiu compres en aquest format se us obrirà amb el programa File Roller. Aleshores, seleccioneu tots els arxius i feu clic a Extreu. Tot seguit, indiqueu la ubicació per a desar els arxius i tindreu els arxius descomprimits. Altres distriucions, com Linux Mint o Ubuntu MATE, potser utilitzen Engrampa, un gestor d'arxius per al MATE que funciona gairebé igual que el File Roller. En el cas de Kubuntu teniu un programa anomenat Ark que fa també el mateix.
Per a crear un arxiu comprimit o carpeta, feu clic amb el botó dret del ratolí, feu clic a Comprimeix... i trieu el tipus d'arxiu que voleu crear.
Ubuntu pot crear un munt d'arxius en molts diferents formats: tar, tar.bz2, zip, rar, tar.gz, ar, arj, ect. Per exemple, al tipus zip, si feu clic a Altres opcions, teniu l'opció de posar una contrasenya per donar més seguretat a l'arxiu creat.
Per un ús complert us recomanem que us instaŀleu el programa 7zip que trobareu al Gestor de Programari.
Un tipus d'arxiu bastant popular és el de format Rar. Inicialment, no ve instal·lat al File Roller amb l'Ubuntu. Si voleu fer ús d'arxius Rar us caldrà instaŀlar el programa RAR que també teniu al vostre abast al Centre de programari de l'Ubuntu. També disponible als Gestors de Programari del la majoria de distribucions Linux.
# Guia Ubuntu/Com aconseguir Ubuntu 10.10

Canonical disposa d'un servei gratuït d'enviament de CD, de tal manera que es poden demanar directament des del web (http://shipit.ubuntu.com/). Tanmateix, de forma més ràpida, podeu descarregar el CD des del web (http://ubuntu.com/download).
Si ho preferiu, també podeu descarregar la versió Ubuntu CatalanRemix, la qual ve ja amb l'idioma català configurat al sistema i a l'OpenOffice.org.
Catalan Remix aquí: http://ftp.caliu.cat/pub1/distribucions/ubuntu-cat Cal triar l'arxiu: ubuntu-10.10-desktop-i386-CatalanRemix.iso
Informació sobre l'OpenOffice.org aquí: http://www.softcatala.org/wiki/Rebost:Openoffice.org
# Guia Ubuntu/Com aconseguir Ubuntu Studio

A diferència de l'Ubuntu, l'Ubuntustudio només es pot aconseguir mitjançant descàrrega. El millor serà visitar el web oficial de la distribució i descarregar-lo d'allà: http://ubuntustudio.org
# Guia Ubuntu/Índex Xubuntu 11.04
### Guia d'instaŀlació i configuració GNU/Linux
#### A qui va adreçada aquesta guia

    Adreçament de la guia

#### Cóm descarregar la guia Ubuntu PDF

    Cóm descarregar la guia Xubuntu PDF

#### CONEIX EL XUBUNTU

    Xubuntu
    Com aconseguir Xubuntu
    GNU
    El Nucli Linux
    Què té d'especial Xubuntu
    Què ens ofereix Xubuntu
    Escrivint al Terminal

#### CAPÍTOL PRIMER

    INSTAĿLAR XUBUNTU
    Requeriments mínims per Xubuntu
    Triar una versió d'escriptori
    Xubuntu 11.04 LiveCD
    Instaŀlació Xubuntu 11.04
    Instaŀlació Xubuntu a una clau USB
    Instaŀlació del Alternate CD Xubuntu

#### CAPÍTOL SEGON

    ESCRIPTORI Xfce
    Escriptori Xfce
    Navegador de fitxers Thunar

#### CAPÍTOL TERCER

    CONFIGURACIÓ BÀSICA
    Configuració bàsica del Xubuntu
    Impressió
    Configuració de la Xarxa
    Teclat

#### CAPÍTOL QUART

    MULTIMÈDIA
    Multimèdia amb Xubuntu
    Centre multimèdia Moovida
    Linux i el comandament de la Wii

#### CAPÍTOL CINQUÈ

    FITXERS i OFIMÀTICA
    Sistema de Fitxers GNU/Linux
    Fitxers i Carpetes. Propietaris i Permisos
    Editor de textos AbiWord
    Paquet ofimàtic LibreOffice
    Gestor Finances GnuCash

#### CAPÍTOL SISÈ

    INTERNET
    Firefox
    Thunderbird
    Ubuntu One
    Vodafone mòdem
    Avisador de correu
    aMule

#### CAPÍTOL SETÈ

    JOCS
    Jocs

#### CAPÍTOL VUITÈ

    CONFIGURACIÓ AVANÇADA
    Gestor d'engegada GRUB
    Programes de Windows al Xubuntu
    Compressió d'arxius
    Paquets DEB
    Convertir de RPM a DEB
    Contrasenya Administrador

#### CAPÍTOL NOVÈ

    SEGURETAT
    Actualització del sistema
    Tallafocs
    Eines diagnòstic resposta
    Virus

#### CAPÍTOL DESÈ

    INSTAĿLACIÓ DE PROGRAMARI
    Instaŀlació Programari
# Guia Ubuntu/Índex Ubuntu Studio 11.10
### Guia d'instaŀlació i configuració GNU/Linux
#### A qui va adreçada aquesta guia

    Adreçament de la guia

#### CONEIX L'UBUNTU STUDIO

    Què és l'Ubuntu Studio
    Com aconseguir l'Ubuntu Studio
    GNU
    El Nucli Linux-RT
    Què té d'especial l'Ubuntu Studio
    Què ens ofereix l'Ubuntu Studio
    Escrivint al Terminal

#### CAPÍTOL PRIMER

    INSTAĿLACIÓ D'UBUNTU
    Requeriments mínims de maquinari
    Instal·lació de l'Ubuntu Studio

#### CAPÍTOL SEGON

    ENTORN D'ESCRIPTORI DE L'UBUNTU STUDIO
    Configuració bàsica
    Guia Ubuntu/Sistema Fitxers GNU/Linux
    Guia Ubuntu/Fitxers i Carpetes. Propietaris i Permisos

#### CAPÍTOL TERCER

    ÀUDIO
* En preparació...

#### CAPÍTOL QUART

    VÍDEO
* En preparació...

#### CAPÍTOL CINQUÈ

    GRÀFICS
* En preparació...

#### CAPÍTOL SISÈ

    ANIMACIÓ
* En preparació...

#### CAPÍTOL NOVÈ

    CONFIGURACIÓ AVANÇADA
    Guia Ubuntu/Compressió d'arxius
    Guia Ubuntu/Paquets .deb
    Guia Ubuntu/Convertir .rpm a .deb
    Guia Ubuntu/Contrasenya Administrador
    Guia Ubuntu/Programes de Windows a Ubuntu

#### CAPÍTOL DESÈ

    INSTAĿLACIÓ DEL PROGRAMARI
    Instal·lació del programari Ubuntu
    Instal·lació en PowerPC MAC

#### CAPÍTOL ONZÈ

    SEGURETAT
    Actualització del sistema
    Tallafocs
    Eines de diagnòstic de resposta
    Guia Ubuntu/Virus
# Guia Ubuntu/Índex Xubuntu 11.04/Xarxa
## Configuració de la Xarxa

Per a realitzar aquest tipus de configuracions, caldrà que tingueu certa informació sobre la vostra xarxa. Si disposeu de detecció automàtica (DHCP), o bé IP fixa, Gateway (normalment IP del Router), DNS, etc.
Tindreu accés al gestor de xarxes fent clic a la icona de xarxa que trobareu al quadre superior (al costat de la data i hora). Aleshores, al menú que es desplega, cal fer clic a Edita les connexions.
Seleccioneu la connexió (potser teniu més d'una targeta de xarxa) que voleu configurar i premeu Edita. Aneu a la pestanya paràmetres IPV4 i, on diu mètode, hi podreu posar els paràmetres de la connexió que us hagi subministrat el vostre proveïdor de banda ampla o, en el cas d'un ordinador en xarxa, segons us indiqui l'administrador de la xarxa.
Si heu escollit el mètode manual per a introduir les dades de xarxa, també podreu, més avall, introduir les DNS que potser haureu d'omplir depenent de la configuració de la xarxa.
Un cop fet això, ja tindreu xarxa. Per si de cas, reiniciarem si no funciona el primer cop i iniciarem el navegador per a comprovar que la xarxa funciona.
Cal dir què, avui en dia, la majoria de routters subministrats pels proveïdors de banda ampla, no cal fer res. Sovint és endollar i navegar.
# Guia Ubuntu/Índex Ubuntu Studio

En preparació:
* Ubuntu Studio 10.04 Lucid Lynx -
* Ubuntu Studio 10.10 Maverick Meerkat -
* Ubuntu Studio 11.10 Oneiric Ocelot -
# Guia Ubuntu/Índex Ubuntu Studio 10.04
### Guia d'instaŀlació i configuració GNU/Linux
#### A qui va adreçada aquesta guia

    Adreçament de la guia

#### CONEIX L'UBUNTU STUDIO

    Què és l'Ubuntu Studio
    Com aconseguir l'Ubuntu Studio
    GNU
    El Nucli Linux-RT
    Què té d'especial l'Ubuntu Studio
    Què ens ofereix l'Ubuntu Studio
    Escrivint al Terminal

#### CAPÍTOL PRIMER

    INSTAĿLACIÓ D'UBUNTU
    Requeriments mínims de maquinari
    Instal·lació de l'Ubuntu Studio

#### CAPÍTOL SEGON

    ENTORN D'ESCRIPTORI DE L'UBUNTU STUDIO
    Configuració bàsica
    Guia Ubuntu/Sistema Fitxers GNU/Linux
    Guia Ubuntu/Fitxers i Carpetes. Propietaris i Permisos

#### CAPÍTOL TERCER

    ÀUDIO
* En preparació...

#### CAPÍTOL QUART

    VÍDEO
* En preparació...

#### CAPÍTOL CINQUÈ

    GRÀFICS
* En preparació...

#### CAPÍTOL SISÈ

    ANIMACIÓ
* En preparació...

#### CAPÍTOL NOVÈ

    CONFIGURACIÓ AVANÇADA
    Guia Ubuntu/Compressió d'arxius
    Guia Ubuntu/Paquets .deb
    Guia Ubuntu/Convertir .rpm a .deb
    Guia Ubuntu/Contrasenya Administrador
    Guia Ubuntu/Programes de Windows a Ubuntu

#### CAPÍTOL DESÈ

    INSTAĿLACIÓ DEL PROGRAMARI
    Instal·lació del programari Ubuntu
    Instal·lació en PowerPC MAC

#### CAPÍTOL ONZÈ

    SEGURETAT
    Actualització del sistema
    Tallafocs
    Eines de diagnòstic de resposta
    Guia Ubuntu/Virus
# Procediments de fabricació/Nitruració
## Nitruració

La nitruració és un tractament termoquímic, en el qual es modifica la composició de l'acer afegint nitrogen durant el seu procés de tractament tèrmic( S'escalfa l'acer en una atmosfera rica en nitrogen ).
L'objectiu principal d'aquest tractament és el d'augmentar la duresa superficial de les peces i d'augmentar la seva resistència a la corrosió i a la fatiga.
Principals aplicacions de la nitruració:
La nitruració s'aplica sobretot a peces que estan sotmeses regularment a grans forces de fregament i de càrrega, com per exemple; pistes de rodaments, camises de cilindres, etc. Aquestes aplicacions requereixen que les peces tinguin un nucli amb certa plasticitat(que absorbeixi cops i vibracions) i una superfície de gran duresa que resisteixi la fricció i el desgast.

### Procediment de nitruració

Existeixen dos procediments per a la nitruració: la nitruració en forn i la nitruració iònica.
* Nitruració en forn. Es col·loca la peça dintre del forn, en el qual es fa circular amoníac (NH3) que després s'escalfa a temperatures properes als 500ºC, la qual cosa fa que l'amoníac es descompongui en nitrogen i hidrogen; l'hidrogen es separa del nitrogen per diferència de densitat, i el nitrogen en entrar en contacte amb la superfície de la peça, forma un recobriment de nitrur de ferro.
* Nitruració iònica. En aquest cas, les molècules d'amoníac es trenquen mitjançant l'aplicació d'un camp elèctric. Això s'aconsegueix sotmetent l'amoníac a una diferència potencial d'entre 300 i 1000 V. Els ions de nitrogen es dirigeixen cap al càtode (què és la peça tractada) i reaccionen per formar nitrur de ferro, Fe2N.
# Procediments de fabricació

Els procediments de fabricació també denominats processos industrials, de manufactura o producció, són el conjunt d'operacions necessàries per modificar les característiques de les matèries primeres. Les esmentades característiques poden ser de naturalesa molt variada tals com la forma, la densitat, la resistència, la mida o l'estètica. Es realitzen en l'àmbit de la indústria.
Per a l'obtenció d'un determinat producte seran necessàries multitud d'operacions individuals de manera que, depenent de l'escala d'observació, pot denominar-se procés tant al conjunt d'operacions des de l'extracció dels recursos naturals necessaris fins a la venda del producte com a les realitzades en un lloc de treball amb una determinada màquina-eina.
Continguts
En l'àmbit industrial se solen considerar convencionalment els processos elementals que s'indiquen, agrupats en dues grans famílies: els procediments mecànics i els procediments químics.

# Procediments Mecànics

* Conformat o Deformació Plàstica
* Separació i Tall
* Emmotllament
* Unió de peces
* Tractaments Tèrmics
* Màquines Eines: Control Numèric, Disseny i Fabricació Assistit per Ordinador (CAD/CAE/CAM)

# Procediments Químics

* Tractaments superficials: Passivat, electrodeposició, galvanització,...
* Nitruració

# Annexos

* Metrologia
* Toleràncies
* Impacte Ambiental
* Normes de seguretat
* Contraportada

# Referències

* Procés Industrial
* Animació de Procediments de Fabricació Mecànica (anglès)
# Procediments de fabricació/Contraportada

EL Viquillibre Procediments de Fabricació neix com a projecte escolar desenvolupat al curs 2009/2010 a l'institut d'ensenyament secundari Xarc de Santa Eulària des Riu amb la finalitat de cobrir els buits detectats al llibre de text utilitzat a l'aula. S'ha desenvolupat amb l'ànim que sigui de profit a la resta de companys que tracten d'introduir als seus alumnes en aquest món de la tècnica i la tecnologia amb la il·lusió de que sigui completat en els propers anys de forma col·laborativa i oberta.
Els continguts del curriculum de les Illes Balears relacionats venen recollits a l'annex corresponent a l'assignatura Tecnologia Industrial del Decret 82/2008, de 25 de juliol, pel qual s’estableix l’estructura i el currículum del batxillerat a les Illes Balears.
Continguts del Bloc 6. Procediments de fabricació (extracte del Decret 82/2008)
* Procediments de fabricació per deformació, per separació o tall o mitjançant unió de peces.
* Anàlisi del procediment de fabricació necessari per elaborar un determinat producte o una determinada peça.
* Màquines i eines adequades per a cada fabricació.
* Selecció de les eines necessàries per a la realització manual de peces en funció dels procediments adients en cada cas.
* Concepte de tolerància i aplicació als processos de fabricació. Metrologia.
* Anàlisi dels valors màxims i mínims de determinades mesures de peces en funció de la tolerància admissible.
* Atenció en la presa de mesures en funció de la seva precisió.
* Eines per a la fabricació assistida per ordinador: CAD i CAM. Màquines de control numèric.
* Minimització de l’impacte ambiental produït pels processos de fabricació. Selecció de les mesures adients, per a la realització d’un determinat procés de fabricació, per minimitzar els impactes ambientals produïts.
* Avaluació d’una planta de fabricació d’objectes o peces d’ús industrial real.
* Seguiment de les normes de seguretat en el maneig de cada eina o màquina.
# Procediments de fabricació/Separació

Els procediments de fabricació per separació o tall tenen com objectiu aconseguir un objecte amb unes de determinades dimensions i forma, a base d'eliminar material de la peça origen. Per a això, els fabricants utilitzen multitud d'eines i màquines-eines per obtenir el producte acabat. Existeixen tres procediments bàsics de separació o tall: separació mecànica, calor, i separació química.

## Separació mecànica sense despreniment d'encenalls
### Tall

El tall es l'acció de dividir o separar les parts d'un objecte amb un instrument tallant. Hi ha molt de tipus de talls però en podem destacar, entre altres:
* Hidrotall (tall per aigua a pressió)
* Tall per laser
* Tall per ferramenta (serres, moto serres, en general qualsevol herramenta de ferro cortant
* Tall per discs de tall en humit

### Cisallament

La cortadura (cisallament o tensió tallant) és l'esforç que suporta una peça quan sobre ella actuen forces contingudes en la pròpia superfície d'actuació. Un exemple d'esforç de cortadura seria el qual suporten els reblons després de col·locats. Generalment, l'esforç de cortadura no es presenta aïllat, sol anar acompanyat d'algun altre esforç. En el cas dels reblons, per exemple, estan sotmesos a més de la tensió de talla-dura, a altra tensió de tracció necessària per a mantenir unides dues xapes metàl·liques.

## Separació mecànica amb despreniment d'encenalls

despreniment de ferritja

### Electroerosió

L'electroerosió és un procés de fabricació, també conegut com a Mecanització per Descàrrega Elèctrica o EDM (Pel seu nom en anglès, Electrical Discharge Machining).
El procés d'electroerosió consisteix en la generació d'un arc elèctric entre una peça i un elèctrode en un medi dielèctric per arrencar partícules de la peça fins a aconseguir reproduir en ella les formes de l'elèctrode. Ambdós, peça i elèctrode, han de ser conductors, perquè pugui establir-se l'arc elèctric que provoqui l'arrencada de material.

## Separació per calor
### Oxitall o tall mitjançant bufador

Oxitall és l'operació de tallar un material mitjançant la flama d’un bufador oxhídric o oxiacetilènic.

### Tall per plasma
## Separació Química

Consisteix a tallar un material mitjançant una reacció química. Un exemple és el tall del coure emprant àcid. Es recobreix de pintura la placa de pintura llevat d'en aquelles zones on es realitzi el tall i se submergeix en àcid. Les zones exposades a l'àcid es dissoldran i es produirà el tall.

## Referències

* [Definició de tall] (castellà)
* [Informació del llimat] (castellà)
* [Informació de l'hidrotall] (castellà)
* [Informació cisallament] (castellà)
* [Informació tall per làser] (castellà)