OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llibre de cuina/Receptes/Col i trumfes amb suc de rosta
### Ingredients

* 1 col d'hivern.
* 1 quilo de patates.
* 4 talls de cansalada viada.
* Oli.
* Sal.
* Aigua.
* Cansalada amb pebre.

### Preparació

Feu bullir les patates i la col en aigua i una mica de sal fins que gairebé es desfacin. En una paella amb oli rossegeu els talls de cansalada i reserveu-los. Al mateix oli sofregiu les patates i la col ben escorregudes. En el moment de servir-ho a taula, poseu-hi la cansalada per sobre.
Variacions:
    També es pot menjar sense rosta, senzillament les verdures cuites i xafades. Es pot acompanyar d’uns talls de botifarra negra passada per la paella o una arengada. S’hi pot posar all picat a la paella amb la cansalada. També es pot passar tot bé per la paella, deixar que es torri una mica i servir-ho com una truita. Es pot afegir rostillons a l’olla on s’ha bullit la col i la patata.
# Llibre de cuina/Receptes/Col amb cansalada
### Ingredients

* 1 col de 1.200 grs. de pes que sigui tendra.
* 1 litre i mig d'aigua.
* 150 grs. de cansalada viada.
* Sal.
* 2 pastanagues mitjanes.
* 2 cebes mitjanes.
* 1 tassa d'esmorzar plena de brou de carn.

### Preparació

Netejarem bé la col i la courem en una olla al foc amb aigua i sal, sencera i sense tallar-la. Un cop cuita la tallarem a trossos iguals. Prepararem un cassola fonda que pot ser de terrissa i hi farem fondre la cansalada, tallada a trssos, hi afegirem les pastanagues pelades i tallades a rodanxes, les cebes pelades i picades i la col. Ho cobrirem tot amb el brou de carn i ho courem fins que el líquid estigui totalment absorbit o evaporat. Ho servirem a la mateix cassola.
# Llibre de cuina/Receptes/Colomins en salsa
### Ingredients

* 4 colomins.
* 1 ceba grossa.
* 1/2 quilo de tomàquet fresc.
* 2 alls.
* 1 got de vi, ple de vi blanc sec.
* 1/4 de litre d'oli.
* Sal.
* Brou de carn o aigua.
* Guarnició a gust.

### Preparació

Nets i flamejats els colomins, els deixarem sencers, tornarem a posar a dins els fetges i els adobarem amb sal i els alls pelats i xafats. Els posarem al foc en una cassola amb l'oli roent i els deixarem daurar. Pelarem els tomàquets i els tallarem a trossos, els batrem, juntament amb la ceba pelada i també tallada a trossos, en un triturador, hi afegirem una tassa de brou o d'aigua i el gotet de vi blanc, ho batrem tot fins que quedi com un puré fi que abocarem damunt dels colomins. Ho adobarem tot un altre cop i ho deixarem fer fins que els colomins estiguin ben tendres, els tombarem de tant en tant, els costarà una hora més o menys fins que estiguin ben fets. Servirem els colomins calents i amb tota la seva salsa. Els podem acompanyar d'una guarnició de pèsols o de xampinyons, o també de patates palla.
# Llibre de cuina/Receptes/Col-i-flor a la vinagreta
### Ingredients

* 1 col-i-flor grossa (1.300 grs. de pes).
* 1 litre i mig d'aigua.
* Sal.

### Preparació

Separada a ramells la col-i-flor i ben netejada sota el raig d'aigua. la courem amb aigua calenta i sal, només el temps just per a quedar cuita, però sencera. Escorreguda i col·locada en una plàtera fonda, la recobrirem amb la salsa següent:
* 1/4 de tassa d'esmorzar d'oli d'oliva.
* 2 cullerades gosses plenes de vinagre.
* 1/2 culleradeta de sal.
* 1 cullerada de pebrot verd picat.
* Una mica de pebre en pols.
* 1 ou cuit pelat i picat i 1 cullerada grossa plena de tàperes.
Combinats aquests ingredients els abocarem pel damunt de la co-i-flor. La podem servir tot seguit o bé deixar-la escabetxar en la salsa unes quantes hores i servir-la freda.
# Llibre de cuina/Receptes/Col amb cansalada i salsitxes
### Ingredients

* 1 col grossa (1.300 grams de pes).
* 1/2 quilo de patates.
* 200 grs. de salsitxes.
* 100 grs. de cansalada.
* 1/2 quilo de tomàquets madurs.
* Sal.
* Aigua.
* 2 cullerades grosses plenes d'oli.

### Preparació

Un cop netejada i trinxada la col la posarem a bullir junt amb les patates pelades i tallades, amb aigua i sal. Després de cuita l'escorrem bé de l'aigua de la seva cocció. Fregirem el oli les salsitxes tallades a trossos i la cansalada, també tallada a trossos. Hi afegirem la col i ho deixarem sofregir tot junt uns 6/8 minuts. Amb el tomàquets farem una salsa que abocarem pel damunt de la col a l'hora de presentar-la a taula. D'aquesta salsa de tomàquet se'n pot prescindir.
# Llibre de cuina/Receptes/Colls i punys
### Ingredients

* Crema o melmelada.
* Sucre.
* Pasta de sara.

### Preparació

Amb la pasta de sara, prepareu un pa de pessic prim. un cop cuit doblegueu-lo amb cura perquè agafi flexibilitat i no es trenqui a l'hora d'entollar-lo. Poseu al damunt una capa de crema o melmelada, enrotlleu la pasta per formar el braç de gitano. Guarniu-lo amb una mica de sucre.
# Llibre de cuina/Receptes/Col-i-flor a la crema
### Ingredients

* 1 col-i-flor grossa (1.300 grs de pes).
* 1 litre i mig d'aigua.
* 3 cullerades grosses plenes de mantega o margarina.
* 2 tasses de salsa beixamel.
* 2 ous crus.
* Sal.

### Preparació

Courem la col-i-flor, un cop netejada, en sal i aigua. Ja feta i escorreguda, la col·locarem en una plàtera de forn (que després es pugui presentar a taula), untada amb una mica de mantega i amb el fons cobert de salsa beixamel. A aquesta salsa hi haurem afegit els dos ous batuts. Ficarem la plàtera al forn amb la restant mantega estesa per sobre. Servirem la col-i-flor quan presenti un bonic color daurat.
# Llibre de cuina/Receptes/Col-i-flor al forn
### Ingredients

* 1 col-i-flor grossa (1.300 grs. de pes).
* 1 litre i mig d'aigua.
* 100 grs. de formatge ratllat.
* 100 grs. de mantega (no margarina).
* Sal.

### Preparació

Netejar i dividir la col-i-flor en ramells, fent-la bullir en aigua i sal. Un cop cuita i ben escorreguda de la seva aigua de cocció, la partirem en trossos petits i la col·locarem en una terrina amb mantega alternant amb dues cullerades de formatge ratllat i acabant amb formatge i uns trossets de mantega escampats pel damunt. Ficarem la col-i-flor al forn a gratinar i, a l'hora de serir-la la ruixarem amb tres cullerades de mantega fregida fins a arribar a un color avellana.
# Llibre de cuina/Receptes/Coll de xai de l'Empordà

El coll de xai de l'Empordà s'acompanya amb salsa de mostassa i menta.

## Ingredients

* 2 Colls de xai
* 1 Manat de menta fresca
* 4 Cullerades de mostassa antiga
* 50 ml Oli de l'Empordà
* Sal
* Espessant
* Pebre negre
* Aigua
* 300 Xampinyons de botó
* 1 manat de julivert

## Estris necessaris

Calen una fusta, dues safates de forn i una paella.

## Preparació

Es desossa el coll de xai, es farceix de carn, es brida, es salpebra i es passem per una paella, fins agafar un color daurat. Llavors es pinta amb mostassa, es picola una mica de menta i se li posa per sobre. Es posa en una safata, afegint-hi aigua i es forneja al forn a 200ºC o 220ºC unes 2 hores aproximadament. A part es salten els xampinyons amb una mica de julivert. Amb el suc de la cocció es fa la salsa, i si queda molt líquida es pot lligar amb un espessant. Finalment s'emplata, per exemple com a la foto.

## Referències

Timpa, Florin. «Concurs "Fem bullir l'olla 2015"». Consell Comarcal del Baix Empordà, 2015.
# Llibre de cuina/Receptes/Truita panadera
### Ingredients

* 8 ous.
* 1 pa de pagès.
* 80 grs. de de mantega (no margarina).
* Sal fina.

### Preparació

Esgrunarem amb els dits la molla de pa que serà del dia abans. Posarem al foc una paella amb mantega i hi fregirem, sense que arribi a quedar rosa, tota la molla de pa. Batrem els ous i hi posarem sal. Barrejarem els ous amb les engrunes de pa fregides i farem la truita allargada o rodona. També podem fer dues truites en lloc d'una. La servirem acabada de fer.
# Llibre de cuina/Receptes/Turnedós amb salsa de tomàquet
### Ingredients

* 4 filets grossos de llom.
* 100 grs. d'olives negres o bé 400 grs. de patates avellana.
* 1 tassa d'esmorzar plena de salsa de tomàquet.
* 6 cullerades grosses plenes d'oli.
* Julivert fresc.
* Sal.

### Preparació

Els turnedós, d'uns dos o tres centimetres de gruix, els netejarem bé de pells i els lligarem bé perquè es conservin rodons. En una paella al foc amb l'oli (o la mantega), farem la carn a foc regular a fi que no es cremi per fora i quedi crua de dins; la deixarem al foc uns 5 minuts per cada costat, vigilant de no punxar-los perquè no en surti suc. Un cop fregits, traurem els fils que el lligaven i els col·locarem en una plata on els banyarem amb salsa de tomàquet calenta; els guarnirem amb una miqueta de julivert o de cerfull i les olives o les patates avellana (cuites al vapor).
# Llibre de cuina/Receptes/Truites a la catalana
### Ingredients

* 4 truites.
* 1 tassa d'esmorzar plena de farina.
* 2 alls.
* 1 got d'aigua ple d'oli.
* Julivert fresc.
* Una mica de comí.
* Sal.
* 4 cullerades gosses plenes de llard.
* Aigua.
* Vinagre.
* 2 cebes.
* 2 llimones.

### Preparació

Netejarem les truites i les tallarem a trossos, deixant la de dalt amb el cap, hi posarem sal i enfarinarem els trossos que anirem fregint en el llard en una paella al foc. Un cop fregides, reservarem les truites. Xafarem al morter els alls pelats i el julivert, ambdós trinxats, hi afegirem una mica de comí i sal, desfent-ho amb una mica de vinagre i ho tirarem tot en una cassola amb aigua, la posarem al foc (molt suau) i hi farem arrencar el bull a les truites que tenim reservades. Pelarem i trinxarem les cebes que fregirem a l'oli i les incorporarem a la cassola. Servirem les truites amb la salsa passada pel colador i la llimona a talls.
# Llibre de cuina/Receptes/Turbot cuit
### Ingredients

* 1 i 1/2 quilos de turbot.
* 2 porros mitjans.
* 1 cullerada petita de clavells d'especie.
* 3/4 de litre de llet.
* 2/4 de litre d'aigua.
* Sal.
* Pebre blanc en pols.

### Preparació

Tallarem el turbot, amb la seva pell, en quatre rodanxes que posarem en una olla amb la llet i la mateixa quantitat d'aigua, els claus, sal, pebre i els porros trossejats, tot això en fred. Ho posarem al foc i, quan comenci a bullir, ho deixarem coure 15/20 minuts. Apartat del foc, ho servirem a taula en un recipient fondo i amb al seu mateix brou. Ho podem acompanyar amb patates al vapor. Podem coure el turbot sol en aigua, però queda molt més gustós quan hi barregem llet i aigua a parts iguals.
# Llibre de cuina/Receptes/Turmes empanades
### Ingredients

* 800 grs. de turmes.
* 2 ous crus.
* 1 tassa d'esmorzar plena de pa ratllat.
* 1/2 litre d'oli.
* Sal.

### Preparació

Partirem les turmes pel mig, els traurem la pell i en farem filets molt fins, els posarem sal, els enfarinarem, els passarem pels ous batuts i pel pa ratllat, els fregirem en l'oli ben roent posat en una paella al foc on els anirem tombant. En treure'ls de la paella els posarem damunt d'un tovalló que s'escorrin bé de la sobra de greix. Amb aquest plat s'hi solen servir patates palla o tomàquets rostits a les graelles.
# Llibre de cuina/Receptes/Truita de patates
### Ingredients

* 8 ous.
* 1 pa de pagès.
* 80 grs. de de mantega (no margarina).
* Sal fina.

### Preparació

Pelarem les patates i les tallarem a rodanxes molt primes. En una paella al foc amb el llard les fregirem, a foc moderat, remenant-les i picant-les amb la vora de l'escumadera de manera que quedin com una pasta. Quan ja estaran fregides traurem un xic del greix utilitzat i escorrerem bé les patates amb un colador. Pelarem i trixarem la ceba i la fregirem, a part, en el greix. Un cop fregida la juntarem a les patates. Batrem bé els ous, adobant-los lleugerament i els abocarem damunt les patates, procurant que quedin ben impregnades. Courem la truita amb una mica d'oli i, quan estigui daurada per sota, li donarem el tomb, col·locant un plat per sobre i tombant la paella, posarem altra vegada la truita a la paella fins que quedi ben feta.
# Llibre de cuina/Receptes/Truites amb botifarra
### Ingredients

* Ous.
* Botifarra.

### Preparació

Feu una truita amb bocins de botifarra.
# Llibre de cuina/Receptes/Truites de riu
### Ingredients

* Truites de riu.
* Tomàquet.
* Julivert.
* Patates.
* Ceba.
* Vi negre.
* Pa torrat.
* farina.

### Preparació

Col·loqueu les truites enfarinades i fregides a la plata del forn, sobre un llit de llesques de patata. Poseu-hi la ceba i els tomàquets tallats al voltant. Feu una picada amb el julivert i el pa torrat, espolvoregueu les truites i fiqueu la plata al forn. Quan les truites estiguin quasi cuites, tireu-hi un raig de vi negre i deixeu-lo al forn uns minuts més.
# Llibre de cuina/Receptes/Turbot al cava
### Ingredients

* 1.200 grs. de turbot en un sol tros.
* 2 litres d'aigua.
* 1 cullerada de café, plena de sal.
* 1 decilitre i mig de cava sec.
* 2 pastanagues mitjanes.
* 2 cebes pelades i tallades a rodanxes.
* 1/2 fulla de llorer.
* Julivert fresc.
* Pebre negre en pols.
* 1 enciam.
* 2 ous durs.
* 2 tasses d'esmorzar plenes de salssa vinagreta o salsa maionesa.

### Preparació

Netejat el turbot, el courem en un brou curt fet amb l'aigua, la sal, el cava, les pastanagues i cebes, el llorer, una mica de julivert i una altra mica de pebre. Cuit i ben escorregut el posarem en una plata ovalada i el deixarem refredar bé. Clarificarem el líquid on s'ha cuit i li afegirem, perquè quedi una gelatina, la cua del peix desfeta en un got d'aigua tèbia. Amb aquesta gelatina untarem el peix i esperarem que quedi presa (ho podem ficar a la nevera o bé voltar-ho amb gel). Guarnirem els peix amb fulles d'enciam i amb els ous durs, pelats i esbocinats. Servirem a part una salsera amb salsa vinagreta o alsa maionesa.
# Llibre de cuina/Receptes/Vedella a la catalana
### Ingredients

* 1 quilo de vedella especial per a guisar.
* 1/2 quilo de cebes.
* 1 copa de xerès sec.
* 100 grs. de prunes seques.
* 2 alls.
* 1/2 quilo de tomàquet fresc.
* 1/2 quilo de patates petites.
* 50 grs. de cansalada.
* 1/2 fulla de llorer.
* 1 cullerada grossa de farina.
* Julivert.
* 1 tassa d'esmorzar plena d'oli.
* Sal.
* 1 tassa d'esmorzar plena de brou o d'aigua.

### Preparació

Tallarem la carn a trossos petits i els amanirem amb els alls matxacats i sal, els posarem en una cassola de terrisa al foc amb l'oli roent i els sofregirem amb la ceba pelada i picada, i a continuació amb el tomàquet pelat i netejat, i amb el xerès i un manat de julivert, farigola i llorer, ho empolsarem amb la farina i ho ruixarem amb el brou o aigua, deixant-ho coure, a foc moderat, per espai d'una hora aproximadament. Aleshores hi afegirem les prunes (abans remullades) i les patates que, si són novelles, hi aniran senceres i lleugerament fregides. També hi tirarem la cansalada partida a trossos petits i fregida. Ho deixarem al foc uns minuts més, perquè les patates s'acabin de fer i agafin el gust de la carn. Ho servirem a la mateixa cassola de cocció i sempre molt calent.
# Ciències de la Naturalesa (nivell ESO)/Activitats de matèria i energia
## Exercicis de repàs

* http://www.quimicaweb.net/grupo_trabajo_ccnn_2/tema1/actividades/ejercicio1.htm
* http://www.quimicaweb.net/grupo_trabajo_ccnn_2/english/activities/paginas/matchstates1.htm
* http://www.quimicaweb.net/grupo_trabajo_ccnn_2/english/activities/paginas/matchthewords1.htm
* http://www.quimicaweb.net/grupo_trabajo_ccnn_2/english/activities/paginas/matchwords3.htm
* Àtoms i molècules
* Matèria i energia

## Resums de la unitat

* http://www.lapresentacion.com/granada/materias/naturales/glosario2.pdf
# Cinemàtica/Magnituds físiques bàsiques

La cinemàtica treballa amb dues magnituds físiques bàsiques: el temps i l'espai.

## El temps

El temps és un concepte físic que tots experimentem quotidianament, però que es difícil de definir formalment. Es pot partir de la noció que els esdeveniments físics tenen lloc un darrere l'altre, i que el temps es l'escala en que aquests esdeveniments tenen lloc. Podem percebre o mesurar l'ordre dels esdeveniments en el temps, i també la quantitat de temps que hi ha entre dos esdeveniments.
La unitat de temps del Sistema Internacional és el segon. És una magnitud escalar. El sistema d'hores i minuts utilitzat habitualment en la vida quotidiana es basa en el segon: un minut són 60 segons, i una hora 60 minuts. A un altre nivell, el calendari s'estructura en dies, mesos, i anys.
La precisió en la mesura del temps ha anat augmentat amb els avanços tecnològics. Avui en dia, hi ha rellotges basats en certes propietats atòmiques que tenen una precisió enorme.

## La posició en l'espai

La posició permet precisar un punt únic i determinat a l'espai, que és el conjunt de totes les posicions posibles.
Al contrari del temps, que sempre és unidimensional sigui quina sigui la dimensió de l'espai, per determinar una posició en l'espai necessitem una magnitud de tantes components com dimensions tingui l'espai.
* Per exemple, en un espai unidimensional, al llarg d'una línia, una sola component de longitud (o distància respecte d'un origen de referència) ens és suficient.
* En un espai pla, de dues dimensions, necessitem dues components, que poden ser dues distàncies en línia recta (per exemple en vertical i en horitzontal respecte d'un origen) o bé una distància en la direcció d'un angle determinat.
* En l'espai tridimensional necessitem components, tres distàncies o bé una longitud i dos angles, per determinar la posició d'un punt recpecte l'origen.
* En teoria podem estudiar la variació de la posició d'un punt en espais de tantes dimensions com volguem.
La unitat de distància en el sistema internacional és el metre, tot i que s'acostumen a utilitzar altres unitats múltiples, com el quilòmetre, submúltiples, com la micra, o d'altres tipus provinents d'altres sistemes de mesures, com la polzada (sistema anglosaxó).
La posició és una magnitud vectorial.

## La velocitat

La velocitat és la variació de la posició respecte del temps. La seva magnitud és vectorial i té tantes components com dimensions tingui l'espai.
En el Sistema Internacional de mesures la unitat de la velocitat és el metre per segon [m/s] però hi ha d'altres que també s'utilitzen molt, com el quilòmetre per hora ${\frac {km}{h}}$.

## L'acceleració

L'acceleració ens descriu com varia la velocitat respecte del temps. La seva magnitud és vectorial i té tantes components com dimensions tingui l'espai.
En el Sistema Internacional de mesures la unitat de la acceleració és el metre per segon al quadrat ${\frac {m}{s^{2}}}$
# Cinemàtica

El Viquillibre Cinemàtica explica els aspectes de la cinemàtica, que és la branca de la mecànica clàssica que estudia el moviment dels cossos sense tenir en compte les seves causes, limitant-se a l'estudi de la trajectòria en funció del temps.

## Continguts

* Magnituds físiques bàsiques de la cinemàtica
* Conceptes bàsics de la cinemàtica
* Magnituds físiques secundàries en la cinemàtica
* Models cinemàtics
* ...A aquest llibre li falten capítols. Si us veieu amb cor d'editar més seccions o afegir-ne de necessàries, endavant!
# Ciències de la Naturalesa (nivell ESO)/Acceleració
## Introducció

La idea d'acceleració està present a la vida quotidiana. Exemples:
En tots els casos està present el concepte d'accelerar o desaccelerar. L'acceleració és una magnitud física que indica com canvia la velocitat d'un cos en relació amb el temps. És a dir, indica la rapidesa de l'augment o la disminució de la velocitat del moviment.

## Definició formal

Es defineix l'acceleració com la variació de velocitat en una unitat de temps.
    ${\vec {a}}={\frac {\Delta {\vec {v}}}{\Delta t}}$
En el SI, es mesura en $m/s^{2}$

## MRUA

El moviment rectilini uniformement accelerat (MRUA) és aquell en què un mòbil es desplaça sobre una trajectòria recta estant sotmès a una acceleració constant.
L'equació que determina la velocitat en cada instant en MRUA és:
    $v=v_{0}+at\$
L'equació de la posició en cada instant en un MRUA és:
    $x=x_{0}+v_{0}t+{\frac {at^{2}}{2}}$
Un exemple d'aquest tipus de moviment és el de caiguda lliure vertical, en el qual l'acceleració que intervé i que es considera constant és la que correspon a la gravetat.
# GNU/LINUX per usuaris/Comandes bàsiques/El sistema de ﬁtxers

* La jerarquia del sistema de ﬁtxers
* Directoris del sistema
* Movent-nos
* Enllaços
* Permisos
* Manipulació, patrons y recerques
* Tipus i continguts dels ﬁtxers
# GNU/LINUX per usuaris/Comandes bàsiques/Operacions amb comandes

* Redireccions
* Comandes especíﬁques del bash
* Shell scripts amb bash
# GNU/LINUX per usuaris/Correccions, comentaris i altres
## Nota de la versió original

Qualsevol correcció/comentari/. . . sobre el document serà benvingut (contacte pàg. ﬁnal)
Disponible a: http://jane.uab.es/pub/guides/knoppix
# GNU/LINUX per usuaris/Introducció

* Què és el GNU?
* Què és el GNU/Linux?
* Distribucions
* Programes i documentació
# GNU/LINUX per usuaris/Introducció/Distribucions

Actualment existeixen moltes distribucions diferents basades en GNU/Linux. N’existeixen per tot tipus d’ordinadors i dispositius electrònics: des dels ordinadors de sobretaula, pocketPC o PDA ﬁns a punts d’accés per xarxes WiFi, etc. La naturalesa de programari lliure permet això: que qualsevol pot agafar el codi desenvolupat ﬁns al moment i adaptar-lo a les seves pròpies necessitats per crear-ne de nou. És un fet constatat que cada vegada més empreses i usuaris trien sistemes basats en GNU/Linux, tant per les seves elevades prestacions com per la quantitat de programari disponible.
De totes maneres, encara que existeixen desenes de distribucions, n’hi ha algunes de més populars que s’han estès molt. La ﬁlosoﬁa de programari lliure fa que moltes empreses hagin creat les seves pròpies distribucions de GNU/Linux i no restringeixin l’accés al seu codi font. Així i tot, el suport que donen i el material que venen els aporta benﬁcis, permetent la seva subsistència. També és important saber que en moltes d’aquestes distribucions s’inclou programari propietari que alguns usuaris prefereixen, encara que en molts casos existeixen programes similars amb llicència GPL o de tipus lliure. Encara que moltes d’aquestes distribucions es denominen Linux, és important que diferenciem que realment Linux és només el nucli del sistema operatiu i que el projecte GNU és el que realment ha aportat molta de l’estructura necessària pel seu funcionament.
A continuació farem una breu descripció d’algunes de les distribucions de GNU/Linux més representatives de la comunitat:
Tampoc no hem d’oblidar que existeixen altres sistemes operatius compatibles amb UNIX i els estàndards que se segueixen actualment. Molts dels conceptes i eines que veurem al llarg del curs també ens serviran per aquests altres. En especial, hem de destacar GNU/Hurd (el nucli desenvolupat per GNU) i FreeBSD.
# GNU/LINUX per usuaris/Comandes bàsiques/Altres comandes útils

* L’ajuda del sistema
* Empaquetat i compressió
* Operacions de disc
# GNU/LINUX per usuaris/GNU Free Documentation License

* Escolta aquest article
* Escolta el text de la llicència de documentació lliure de GNU en anglès (versió oficial)
Nota: A la versió original d'aquest document, s'hi copiava la versió oficial en anglès de la GFDL que es pot llegir a http://www.fsf.org/licensing/licenses/fdl.html o veure l'article relacionat a la Viquipèdia per llegir la versió original."
# GNU/LINUX per usuaris/Instal lació de KNOPPIX

* Procés d’instal·lació en el disc dur
* Altres aspectes
# GNU/LINUX per usuaris/Exercicis d’OpenOfﬁce

* Processador de textos - Writer
* Full de càlcul - Calc
* Generador de presentacions - Impress
# GNU/LINUX per usuaris/Instal lació de KNOPPIX/Altres aspectes

* Instal·lació de noves aplicacions
* Guardar conﬁguracions en un disquet
# Urtica dioica (Uriticaceae) ortiga gran

* Visió general
* Inflorecència masculina i femenina
* Detall dels pèls urticants
* Detall de les fulles
# Valeriana officinalis (Valerianaceae) valeriana

* Visió general
* Detall de la inflorescència
* Detall de la fulla
# Vaccinium myrtillus (Ericaceae) nabinera, mirtil

* Visió general
* Detall del fruit
* Detall de la flor
* Detall de la flor
# Veratrum album (Liliaceae) veratre

* Visió general
* Detall de la fulla
* Detall de la flor
# Taxus baccata (Taxaceae) Teix

* Detall de la planta
* Flors masculines
* Flors femenines
* Detall del fals fruit
# Thea sinensis (Teaceae) te

* Visió general
* Detall de la flor
* Detall del fruit
* Detall de les fulles
# Theobroma cacao (Esterculiaceae) cacau

* Visió general
* Detall de les llavors
* Detall d'una branca amb fruit
* Detall del fruit
# Thymus vulgaris (Lamiaceae) farigola, timó

* Visió general
* Detall de la flor