OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Guia Ubuntu/Virus

Molta gent diu que no és necessari utilitzar un antivirus amb Ubuntu, Kubuntu o qualsevol sistema GNU/Linux. Si molta gent ho diu, potser deu ser cert. Actualment, pràcticament no hi ha virus per a GNU/Linux. Probablement els usuaris de sistemes operatius Linux tenen menys risc de problemes de virus informàtics però, tot i això, us en parlarem una mica per a qui l'interessi informar-se'n.
Tot i que els virus d'altres sistemes operatius com el Windows i el Mac OS no afecten a l'Ubuntu, el fet d'instal·lar un antivirus pot prevenir que passeu virus als vostres amics. Ara bé, no seria millor animar els vostres amics a fer ús de GNU/Linux? Penseu-hi! Hi ha bastants antivirus comercials, però una bona opció lliure és el ClamAV.
Aquest és un antivirus professional pensat per a ordinadors servidors. Sapigueu que la majoria de servidors d'internet utilitzen sistemes operatius GNU/Linux per la seva fiabilitat i seguretat al igual que molts servidors de xarxes d'oficines comercials. També teniu la possibilitat d'instaŀlar ClamTK, que és un petit programa per utilitzar ClamAV amb un senzill entorn gràfic per fer el seu ús més còmode als usuaris novells de Linux.
Instaŀlació del ClamTK. Executeu el Centre de programari de l'Ubuntu o el Muon del Kubuntu, o el gestor de programari de la vostra distribució Linux. A cerca, escriviu-hi Clam, marqueu l'opció Comprovador de Virus i premeu Instaŀla'l. D'aquesta manera, tindreu instaŀlats el ClamTK i el ClamAV.
El primer cop que inicieu el ClamTK caldrà que s'actualitzi la base de dades de virus. A partir d'aquest moment, s'actualitzarà automàticament sense que calgui la intervenció de l'usuari. Si per qualsevol motiu voleu actualitzar la base de dades manualment, ho haureu de fer com a usuari root (administrador), dons haureu d'obrir un Terminal, Aplicacions – Accessoris – Terminal (Aplicacions - Terminal amb Unity) i executeu:
Feu clic a Help – Check for Updates. A la pestanya Status, podreu verificar quan es finalitza l'actualització i, aleshores, podreu prémer Close this window per a finalitzar.
Per a iniciar una cerca de virus, primer inicieu ClamTK amb Aplicacions – clamTK – Virus Scanner.
Aleshores tindreu tres opcions: la carpeta Home per al directori Home on hi ha els arxius i carpetes dels usuaris, File per a només un arxiu o Directory per a verificar un directori.
# Llibre de cuina/Receptes/Canelons
### Ingredients

* Pasta de canelons.
* Ceba.
* Bexamel.
* Sal.
* Tocino.
* Pit de gallina.
* Fetge de pollastre o gallina.
* Formatge ratllat.
* Oli.

### Preparació

Poseu a bullir la pasta dels canelons. Mentrestant rostiu el tocino, la vedella, el pit i el fetge, ben esbocinats, junt amb la ceba daurada prèviament. Un cop bullida la pasta ja la podeu farcir. Col·loqueu-los a la safata, cobriu-los amb una bexamel més aviat clareta i espolvoregeu-los amb formatge. Feu gratinar la safata al forn.
# Llibre de cuina/Receptes/Canelons amb llagostins
### Ingredients

* 16 canelons.
* 200 g de llagostins.
* 2 ous crus.
* 1/4 de litre de llet.
* 150 g de farina.
* 1 tassa d'esmorzar plena de cervesa.
* Nou moscada.
* Pebre blanc en pols.
* Aigua.
* Sal.
* 8 cullerades grosses plenes d'oli.
* 4 cullerades grosses plenes de llard.

### Preparació

Bullirem els canelons en una cassola plana, amb aigua, sal i una mica d'oli perquè no s'enganxin, durant 10 minuts. Amb molt de compte i utilitzant una pala colador, retirarem els canelons de la cassola, introduint-los en un recipient amb aigua freda i col·locant-los ràpidament damunt d'un drap a fi que s'escorrin de l'aigua. Farem una salsa blanca, espessa amb la llet, 2 cullerades de farina, 2 cullerades de mantega, pebre, sal i una mica de nou moscada ratllada. Fregirem els llagostins en una mica de mantega, sal i una cullerada d'aigua. La salsa que queda després de fregir-los la tirarem a la salsa blanca, junt amb un ou (clara i rovell) i els llagostins pelats i tallats a trossos, mantenint-los 5 minuts al foc sense parar de remenar-los. Farcirem amb aquest preparat els canelons i els enrotllarem bé. Posarem en un altre recipient l'altre ou, sal, pebre, nou moscada, la farina restant, 2 cullerades de mantega fosa, la cervesa i una tasseta d'aigua, treballant-ho tot plegat en fred; arrebossarem els canelons amb aquesta pasta i el fregirem amb l'oli restant ben roent.
# Llibre de cuina/Receptes/Canelons de mar i muntanya

Els canelons de mar i muntanya són una recepta deliciosa i amb productes frescs a base de canelons amb marisc i carn a l'estil mar i muntanya.

## Ingredients

* Fulles de col
* Ceba de Figueres
* Gamba de Palamós
* Pollastre
* Oli de l'Empordà
* Tomàquets de l'Empordà
* Albergínia bonica (varietat autòctona empordanesa)
* Bitxo
* Mantega
* Nata de cuinar
* Fècula de blat de moro (Maizena)
* Pebrots del piquillo
* Sal
* Pebre

## Estris necessaris

Calen una olla, una cassola, ganivets i una batedora.

## Preparació
### Pels canelons

En primer lloc, per a realitzar el farcit cal tallar la verdura a la brunoise (daus molt petits) i fer el sofregit, al que s'afegirà el pollastre trossejat i, al final, les gambes pelades. En l'últim moment també s'hi abocaran la mantega, la nata i la maizena perquè espessi el farcit.
Per a embolicar els canelons, posar una olla amb aigua, oli i sal i coure les fulles de col. Després, embolicar les fulles de col amb el farciment.

### Per a la salsa

La salsa es prepararà triturant els pebrots amb una mica d'oli a la batedora.
Finalment, s'emplata posant la salsa a la base i els canelons al damunt.

## Bibliografia

Brouji, Imad; Ruiz, Alberto. «Concurs "Fem bullir l'olla 2015"». Consell Comarcal del Baix Empordà, 2015.
# Llibre de cuina/Receptes/Cap i pota

El cap i pota és un plat a base de tripes de porc.

## Ingredients

* 1,5 kg de tripes (callos)
* 4 tomàquets
* 1 ceba gran
* 1 os de pernil
* 2 tiretes fines de cansalada
* 1-2 llesques fines de sobrassada
* 20g d'ametlles
* 2 alls
* 1 bitxo
* julivert
* vi blanc
* brou de carn
* oli d'oliva
* sal

## Preparació

Talleu la ceba a trossets el més petits possible; podeu ratllar-la si no, amb cura perquè no quedi feta una pasta. Ratlleu també els tomàquets. Talleu a trossets petits la cansalada i la sobrassada. Bulliu les tripes en aigua salada, escorreu-les i talleu-les a trossos. Feu un sofregit amb la ceba, el tomàquet i el bitxo. Afegiu-hi les tripes i cobriu-les amb el brou. Coeu-les fins que estiguin cuites. Quan veieu que ja queda poc, mentre ho vigileu, feu una picada amb l'all, el julivert i dues cullerades d'ametlles, deixateu-la amb un raig de vi i si voleu podeu afegir-n’hi un altre d'oli bo. Afegiu la picada a la cassola, remeneu-ho bé, rectifieu de sal i ho deixeu coure tot uns cinc minuts. Serviu-ho ben calent.

## Variants

Aquest plat té variacions en la quantitat d'ingredients segons cada persona, també alguns d'aquests ingredients poden variar. El brou es pot substituir per aigua.
# Llibre de cuina/Receptes/Cananes farcides

La recepta cananes farcides són cananes (semblant al calarm) farcides amb carn picada mixta i sofregit amb productes de l'Empordà i presentades amb pols de poma cruixent.

## Ingredients

* 800 gr de cananes netes
* 400 gr carn picada mixta
* 1 gra d’all
* 2 cebes de Figueres
* 1 tomàquet de la pera
* Oli d’oliva de l'Empordà
* Suquet de peix
* Poma de Girona
* Sal i pebre

## Estris necessaris

Calen ganivets, taula de tallar, cullera, cassola, paletina, bols, safata, paella fonda (en francès s'anomenasauté)

## Preparació
### Cannes farcides

* Primer es netegen les cananes.
* Es barreja la carn picada amb l'all picat i es salpebra.
* En una cassola es fa el sofregit amb la ceba tallada brunoise i el tomàquet. Finalment ho salpebrem i ho deixem cuinar uns 30 minuts a foc suau.
* Mentrestant es farceixen les cananes amb la carn i es dauren en una paella.
* Finalment s'afegeixen les cananes farcides al sofregit i es deixa coure uns 45 minuts més a foc suau. Hi posen una mica de fumet o aigua per facilitar la cocció.

### Pols de poma

* Per realitzar la presentació es pela la poma i es talla a rodelles de 3-4 mm, per tal coure-la a l'almívar amb aigua i sucre durant 20 min. Quan estigui cuita es retira i s'eixuga. Seguidament es posa al forn amb paper parafinat, encès a dalt i abaix a 60-70ºC fins que queda seca i cruixents (30 minuts aproximadament). Finalment quan està cuita la piquem per tal d'empolsar el plat.

## Referències

VIDEA, BRAYAN. «Concurs "Fem bullir l'olla 2015"». Consell Comarcal del Baix Empordà, 2015.
* ↑ Canana: definició de l'Optimot
# Llibre de cuina/Receptes/Canelons de Cap d'Any
### Ingredients

* 1 fetge de pollastre.
* 250 gr de cap de llom.
* 1 llauna de foie-gras.
* Ceba.
* Conyac.
* Nou moscada.
* 1 pit de pollastre grandet.
* 250 gr de carn picada de vedella.
* Tomàquet.
* Alls.
* Manega.
* Llet.
* Aigua i sal.

### Preparació

Rostiu la carn amb la ceba, el tomàquet i els alls. Un cop rostida, poseu-hi un rajolinet de conyac i passeu-la per la picadora. Torneu a posar al mateix suquet del rostit i afegiu-hi una mica de mantega, nou moscada, un altre rajolinet de conyac, una llauna de foi-gras i llet fins que quedi una pasta ben suau, que deixareu refredar. Prèviament haureu bullit la pasta dels canelons. Esteneu-la damunt d'un drap, farciu-la i col·loqueu els canalons a la safata de gratinar. Fregueu-hi una mica de mantega pel damunt, afegiu-hi la beixamel, poseu-hi formatge ratllat i ja poden anar al forn.
# Llibre de cuina/Receptes/Cap de porc amb panses
### Ingredients

* Cap de tocino sencer.
* Tomàquet.
* Sal i oli.
* Ceba.
* Alls.
* Panses.

### Preparació

Talleu el cap a bocins i passeu-los per la paella ja salats. Amb una ceba, el tomàquet i els alls feu una salseta i deixeu que faci xup xup. Quan ja estigui bastant fet afegiu-li les panses i posseu-lo a coure una estona més.
# Llibre de cuina/Receptes/Calçotada
### Ingredients

* 20 unitats de cebes tendres primerenques, acabades d'arrancar de l'hort.

### Preparació

Netejar-les passant-les per un drap i posar-les a escalivar a la brasa, millor de llenya o de carbó. Un cop fetes es mengen directament, amb els dits, sucant-les bé amb la salsa següent:
* 4 cullerades grosses plenes de suc de tomàquet.
* 1 copeta de licor de vinagre estragó.
* 1/2 copa de vi, plena de vi blanc.
* 2 cebes mitjanes.
* 5 petits cogombres.
* 50 grs. de mantega.
* 50 grs. de tàperes.
* Julivert fresc.
Combinats aquests ingredients els abocarem pel damunt de la co-i-flor. La podem servir tot seguit o bé deixar-la escabetxar en la salsa unes quantes hores i servir-la freda.
# Llibre de cuina/Receptes/Canelons a la barcelonina
### Ingredients

* 16 canelons.
* 2 tasses de salsa beixamel.
* 2 cullerades grosses plenes d'oli.
* 200 g de mantega.
* 150 g de ceba trinxada.
* 100 g de fetges d'aviram.
* 50 g de pernil.
* 1 copa de licor plena de xerès.
* Julivert fresc picat.
* Sal.
* Pebre blanc en pols.
* 100 g de salsa de tomàquet
* 100 g d'engrunes de pa i rovell d'ou.
* 100 g de formatge ratllat.
* 4 cullerades de foie-gras.
* Aigua.

### Preparació

Courem els canelons en una cassola fonda amb aigua abundant, amb sal i oli, cuidant que no s'enganxin i mantenint-los en la seva cocció uns 10/12 minuts. Un cop cuits els retirarem un a un de l'aigua dixant-los damunt d'un tovalló net perquè es refredin. En una paella grossa al foc amb el llard, hi fregirem la ceba pelada i picada ben fina i, així que comenci d'agafar color, hi afegirem la carn picada, el pit desossat i trinxat molt menut, el xerès i els fetges netejats i picats. Courem el cervell en aigua i sal i l'hi afegirem tallat a trossos. Ho fregirem bé tot i ho aixafarem amb la forquilla treballant-ho que quedi com una pasta amb la qual farcirem, un a un, els canelons, enrotllat-los en sentit allargat. Amb la part de la mantega, la farina i la llet es prepara una salsa beixamel. Posarem un gruix de la salsa beixamel al fons de la plàtera per al forn untada de mantega i ho col·locarem als damunt els canelons farcits i els cobrirem amb la salsa beixamel restant. Ho guarnirem amb un cordó de puré de tomàquet, amb el pernil tallat a tires, les tòfones picades i ho empolsarem amb el formatge ratllat, ficant la plàtera al forn fins que quedi ben daurat. Els servirem en la mateixa plàtera.
# Llibre de cuina/Receptes/Canelons a la catalana
### Ingredients

* 16 canelons.
* 500 g de conill.
* 2 cullerades grosses plenes de llard.
* 4 fetges de gallina o de pollastre.
* 1 tassa de café plena de suc de tomàquet.
* 2 cullerades grosses plenes de farina.
* 20 g de formatge ratllat.
* 1 ceba mitjana.
* 1 cervell de porc.
* 1 copa de licor plena de xerès.
* 1 pit gros de gallina.
* 1/2 litre de llet.
* 50 g de mantega.
* 50 g de pernil.
* 2 tòfones.
* Sal.
* Aigua.
* 1 cullerada grossa plena d'oli.

### Preparació

En una cassola al foc, amb aigua bullent, sal i oli, courem els canelons un quart d'hora. Un cop trets del foc els estendrem damunt d'un tovalló cuidant que no es toquin uns amb altres. En una paella, amb part de la mantega, fregirem el llom de porc, la ceba i el fetgets d'aviram, així com el pernil, tot prèviament trinxat. Hi afegirem després la copa de xerès, julivert picat, sal i pebre, així com el tomàquet i la molla de pa. Remenant-ho sempre, hi afegirem un rovell d'ou batut i un tros de mantega, ho passarem per la màquina de trinxar per aconseguir un farciment al qual addicionarem el foie-gras. Untarem una plata amb mantega i posarem als fons una capa de salsa beixamel. Col·locarem els canelons farcits amb la pasta i enrotllats. Els recobrirem amb la restant salsa beixamel, arruixant-los amb una mica de mantega fosa i empolsant-los amb el formatge abans de ficar-los al forn perquè es daurin.
# Guia de plantes medicinals, usos i cultiu/Alfàbrega

L'alfàbrega, alfabaguera, alfàbega, aufàbiga o aufàtia (Ocimum basilicum), de la família de les lamiàcies, és una herba aromàtica anual encara que hi ha algunes espècies que són perennes com l'alfàbrega Africana Blava i la Santa Tailandesa. És de creixement baix (entre 40–60 cm) amb fulles herbàcies de color verd llustrós a l'anvers i una mica més clar al revers on podem trobar unes glàndules, cadascuna de les quals conté una goteta d'essència i que són les causants de la seva aromaticitat. Són fulles amples de 3 a 5 cm de longitud, lleugerament peciolades i oposades. dentades i de textura sedosa. En algunes varietats agafen un color morat porpra. Són simples, de forma ovalada o oblonga, lanceolades, atenuades a la base, nervadura pennada, lleugerament dentades encara que hi ha varietats de jardí que són senceres i de textura sedosa.

## Propietats

* Infusió de la fulla o menjada: Gasos, menstruació, antitussígena, tònica, coadjuvant en l'epilèpsia, sedant, aperitiva, digestiva, diaforética, dolor menstruació, augmenta la producció de llet, antidepressiva, psicosis, almorranes, cistitis, antiespasmolític, anticoagulant, millora la circulació sanguínia, mal d'altura, antivomitiva, llagues bucals, problemes a la boca, úlceres bucals, tònic capil·lar (calvície), depressió, esgotament, insomni, mal de cap, febre, paràsits intestinals, tos, faringitis, mugrons irritats, afrodisíaca, activa el sistema immunològic.
* En cataplasma: antissèptica, analgèsica i cicatritzant.
* Accions generals de la planta: digestiva, antiespasmòdica, galactogena, carminativa, diaforética, vulneraria, calmant, antitusiva, sedant, antiinflamatoria, afrodisíaca, cicatrizant, anticoagulant, analgèsica, antisèptica.

## Contraindicacions

Embaràs i lactància pel seu contingut en estragol.

## Mode de preparació

Cataplasma d'alfàbrega amb 30 g., 15gr-30g./1l d'aigua prendre 3 tasses al dia. Es pot utilitzar flor, fulla i tija. Afegir a cada vas una branqueta de la planta o 15g. per litre de planta seca.

## Cultiu

Es planta la planta o es sembra la llavor al llavorer cada any, a partir de la primavera, quan ja no gela.
Per a poder collir el màxim de fulla, s'han de treure les flors quan surten, perquè pugui rebrotar i fer-se ben gran. Tradicionalment es barreja entre les tomates o altres fruits, per a evitar que siguin picades per la papallona que fa posta d'ous i després erugues, que es mengen les tomates o altres fruits. S'adapta a tot tipus de terres, però prefereix terres fèrtils, arenoses o argiloses. S'ha de vigilar en els excessos d'aigua, pateix de podridures. Marc de plantació cada 40cm o 60cm. Es Anual.
# Guia de plantes medicinals, usos i cultiu/Amarant

El nom Amarant prové d'una paraula grega que vol dir "flor que mai es marceix", una planta mítica. De fulla comestible, era una de les hortalisses més importants de la civilització asteca.
Moltes espècies d'amarant són conegudes en català amb el nom de "marxant" o "blet".
Una de les espècies més comunes als Països Catalans és el marxant gros (Amaranthus retroflexus). Sovint els marxants són plantes d'herbassars ruderals que produeixen moltes llavors. També es consideren de vegades com a mala herba. Algunes espècies de marxant estan catalogades com a espècie invasora
L'amarant o blet, és una espècie relativament nova a la Península, és originària d'Amèrica, allí el seu ús és quotidià, tant les fulles com a verdura, com les llavors com aliment, amb alt contingut de minerals i proteïnes. A la península podem trobar fàcilment el blet anomenat Amaranthus retroflexus.

## Propietats

Les llavors ajuden els tractaments anti-cancerígens, són un protector cardiovascular, mitjançant els triglicèrids atacaquen el colesterol, són indicades per l’estrenyiment, l’osteoporosis, la diabetis mellitus, tenen un alt component nutritiu i el colorant no és tòxic. Per tractar l’obesitat es substitueix el blat per llavors d'amarant.
Les fulles són útils per la diarrea, regulen l’excés de menstruació i són totalment comestibles. Les podem utilitzar com si fossin espinacs o bledes i, d’igual manera, no se’n pot abusar per alt contingut en oxalats.

## Contraindicacions

De les fulles, pel seu alt contingut en oxalats, és millor no abusar-ne. Si es menja un cop o dos a la setmana és molt difícil que pugui haver contraindicacions. Quan es prepara com a verdura convé llançar l’aigua, així resulta menys tòxic.

## Mètode de preparació

La llavor es cuina de igual manera com si fos arròs. Les fulles es cuinen com si fossin espinacs, bledes... En infusió, s'agafa literalment un grapat de fulles fresques i es fa una infusió normal, si la planta està seca s'utilitza una cullerada de postre per got.

## Cultiu

Cultiu anual, amb un cicle vegetatiu de 180 dies de mitjana, prospera en condicions agroclimàtiques adverses: sequera, calor o sols salins. Es pot sembrar d'abril a juny.
# Guia de plantes medicinals, usos i cultiu/Artemisia absinthium

El donzell o donzell mascle (Artemisia absinthium, del grec artemisía -artemisa-, i apsínthion -absinti-) s'ha emprat tradicionalment com a planta vermífuga. L'Artemisia absinthium, és de la família de les Asteraceae i també es pot dir Artemisia absintha L. orth. var., Absinthium officinale Brot., Absinthium vulgare Lam. o Artemisia indica Willd, i se la pot conèixer com a donzell (arbustiu), donzell mascle, artemísia amarga, encens d'Andalusia, herba santa o absenta. Etimològicament, "absintium" prové de "a" que significa "sense" i "bsinthium" que vol dir "dolçor", indicant el gust amarg de la planta. El gènere Artemisia deu el seu nom a Àrtemis II de Cària, experta en botànica i medicina que va viure durant el segle IV aC. Àrtemis II era germana i muller de Mausol, rei de la Cària. Aquesta, després de la mort del seu marit, va encarregar la construcció del Mausoleu d'Halicarnàs, una de les Set Meravelles del Món Antic.

## Propietats

* En infusió de la fulla i flor: Per als cucs intestinals i problemes digestius, reumàtics, colesterol, tegumentaris, emenagoga i tònica.
* Aplicada a la pell en oli, crema o tintura: S'ha utilitzat barrejada amb el romer per a tot tipus de dolor i el dolor de l'artrosi.
* Usos ramaders: Pels cucs i polls, posaven molta planta al terra dels corrals.
* Usos agrícoles: Contra formigues, àcars del Rubus, erugues, pugons, mosca de la col i de la pastanaga, carpocapsa, llimacs, corc del blat.
* Accions generals de la planta: Incrementa la secreció gàstrica i de bilis, estimula la gana, digestiva.
* Composició: Vitamina A, Vitamina C,

## Contraindicacions

Alèrgia, embarás, animals. No utilitzar més de 4-5 setmanes

## Mètode de preparació

2,5-5 g per tassa

## Cultiu

Per llavors a finals de febrer, trasplant als 10-15 cm, multiplicació per mates i esqueixos, amb 5 o més nusos per a realitzar l'esqueix.
# Guia de plantes medicinals, usos i cultiu/Arç blanc (Crataegus monogyna)

L'arç blanc (Crataegus monogyna), cirerer de la Mare de Déu, cirerer de pastor, espinalb, albespí, espinaler o garguller és un arbret o arbust de la família de les rosàcies molt comú en el clima mediterrani. L'arç blanc té una àmplia distribució, el trobem al centre d'Europa, regió mediterrània, costa atlàntica, oest asiàtic, sud d'Escandinàvia, Amèrica del Nord, nord d'Àfrica i Sibèria. La seva forma vital és pluriennal. Al Principat és comú a tot el territori, Països Catalans, País Valencià i Illes Balears. Concretament es troba als Pirineus, i contrades humides del NE, territori auso-segàrric, territori catalanídic, sicòric i llocs poc plujosos propers (Urgell, Segrià), al País Valencià, Mallorca i Menorca. En català, l'arç blanc es coneix també pels noms d'espinalb o espinal, espí blanc, o simplement espí, cirerer o cirerer de pastor, gargaller, ram de Sant Pere entre altres.

## Propietats

Infusió de la flor amb una mica de fulla o la tintura de la flor o el fruit: Arteriosclerosis, hipertensió, hipotensió, tos, prevenció angines de pit, taquicàrdies, arítmies, palpitacions, afeccions cardiaques, nervis, fogots de la menopausa, insomni, per la memòria va be associar-ho amb el romer, mala circulació, sang espessa, colesterol, febre "la escorça", vertic, tinitus, dificultat respiratòria. Accions generals de la planta: Sedant, diürètica, cardiotònica, diürètica, antioxidant, regeneradora de venes i arteries, antidiarreica "els fruits", febrífuga "la escorça", vasodilatadora perifèrica, vasodilatadora coronària .

## Contraindicacions

En tractaments amb heteròsids cardiotònic o amb benzodiazepines.

## Mètode de preparació

De 2 a 4 grams en infusió dos cops al dia de les flors,junt amb algunes fulles o cap, també simplement es pot posar una mica de flors per vas. Vi amb fruits o flors de Arç Blanc, es posen els fruits rojos ben madurs d’Arç Blanc en un vi negre de qualitat o qualsevol alcohol. Al cap de 40 dies ja es pot consumir una culleradeta del licor un cop o dos al dia.

## Cultiu

Es un arbust molt silvestre, no fa falta cuidar-lo molt. La llavor neix molt malament, millor posar-la dos mesos a la nevera, perquè senti el fred o sembrar-la ben aviat a la tardor. L'esqueix és molt viable a la primavera. La planta pot acabar fent dos o tres metres i als països del nord són arbres de 10 metres. És perenne.