OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llibre de cuina/Receptes/Bacallà amb xamfaina (2)
### Ingredients

* 600 grs. de bacallà sec.
* 1 ceba grossa.
* 1 quilo de tomàquets frescos.
* 2 pebrots verds.
* 2 albergínies mitjanes.
* 50 grs. de farina.
* 1 tassa d'esmorzar plena d'oli.
* Sal.

### Preparació

Tindrem el bacallà ja remullat i tallat a trossos regulars, després d'escorrer-lo bé li traurem les espines i la pell, sense desfer-lo, enfarinarem els trossos i els fregirem en una paella amb l'oli roent. Un cop fregits els reservarem en una plata. A la mateixa paella i en l'oli sobrant, fregirem la ceba pelada i picada, el tomàquet pelat i netejat, també partit, l'albergínia pelada i tallada a trossets el mateix que els pebrots, escalivats lleugerament per treure'ls la pell i, tallats a tires. Ho deixarem fer lentament i, adobat amb sal i ja tot en el seu punt, ho passarem a una cassola on hi afegirem el bacallà que remenarem perquè prengui el gust, l'escalfarem novament i el servirem calent en una plata a taula.
# Llibre de cuina/Receptes/Bacallà amb xamfaina
### Ingredients

* Xamfaina.
* Bacallà dessalat del dia abans.

### Preparació

Enfarineu el bacallà i fregiu-lo mentre prepareu en una paella a part la xamfaina. Poseu-lo tot en un cassola de terrissa i deixeu que agafi una mica el gust.
# Llibre de cuina/Receptes/Bacallà bullit
### Ingredients

* Bacallà.
* Maionesa.
* Patates.

### Preparació

Bulliu el bacallà amb les patates. El podeu menjar amb una mica de maionesa pel damunt.
# Llibre de cuina/Receptes/Baklava de nous

Les baklaves són uns petits pastissets molt dolços que poden acompanyar el cafè o el té a Grècia, Turquia, els Balcans, L'Orient Mitjà, el Magreb, etc. Hi ha moltes variants, amb fruits secs diferents i diversos aromes.

## Baklava de nous
### Pasta

* 20 fulles fil•lo o brick
* 250ml de mel
* 200g de mantega
* 100g de nous en meitats per decorar (o ametlles senceres o el que us agradi més)

### Farça

* 500g de nous (o un altre fruit sec, o una barreja d'uns quants d'ells)
* 150g de sucre
* 100g de mantega fosa
* 3 cullerades soperes d'essència de rosa (o de flor de taronger, o de pell ratllada de llimona o taronja)
* 1 cullaradeta de canyella en pols

## Preparació

Piqueu grollerament el mig quilo de nous i barregeu-les amb la resta d'ingredients de la farça. Cobriu una llauna amb paper sulfuritzat de forn o amb una capa de mantega. Poseu-hi la meitat de fulles de pasta fil•lo, una sobre l'altra i totes untades amb mantega. Repartiu per sobre la farça de nous picades. Cobriu-ho amb la resta de fulles de pasta fil•lo untades amb mantega, la darrera ha d'estar untada de mantega pels dos costats.
Agafeu un ganivet ben esmolat i talleu la preparació en petits rombos (o si ho preferiu, en quadrats, triangles o petits rectangles) i poseu a sobre de cadascun una meitat de nou sense closca. Cobriu-ho amb paper d'alumini.
Coeu-ho al forn preescalfat a 220ºC durant un quart d'hora. Escalfeu una mica la mel en un cassó o al micro-ones a potència mitjana i deixeu-la entebeir una mica. Tireu tota la mel per sobre de la superfície de les baklaves tant bon punt les traieu del forn.
Deixeu refredar a temperatura ambient. Traieu i separeu cada pastisset i presenteu-les en una safata o un plat.

## Suggeriment

Les podeu servir amb un té a la menta: Feu un té (que no sigui verd) normalment, ensucreu segons el vostre gust i afegiu ràpidament una branqueta de menta fresca a cada got. Es beu molt calent, bufant a la vora del got o, fins i tot, beure-ho a petits glopets. És molt agradable quan fa calor.
# Estratègies de millora educativa/Equitat d'accés als recursos formatius

* Entenem per equitat una situació en què totes les persones joves tenen accessibilitat als recursos formatius de qualsevol tipus i als beneficis de l'educació (certificació, aprenentatges, socialització, inclusió social...) sense discriminació de sexe, territori, cultura, nivell econòmic, procedència, ideologia, etc., i en què s'han combatut els obstacles tant materials com d'espai i simbòlics.
De l’equitat d’accés als recursos formatius se n’articulen tres estratègies i sis actuacions. Les estratègies són: afavorir l'accessibilitat econòmica o disminuir l'impacte de les desigualtats econòmiques; afavorir l'accessibilitat cultural o disminuir l'impacte de les desigualtats socials i culturals, i afavorir l'accessibilitat territorial o geogràfica o disminuir l'efecte de les desigualtats territorials en la distribució dels recursos educatius.
# Estratègies de millora educativa/Els destinataris de la intervenció

Els quatre contextos en què s'han detectat necessitats d'intervenció per a la millora educativa (jove, família, comunitat i sistema social) han de ser, consegüentment, els quatre contextos destinataris de tota intervenció global de millora educativa, tot i que, des de les polítiques locals de joventut, el nostre focus de treball són les persones joves i no tant les actuacions adreçades a les famílies, a l'entorn comunitari o als factors estructurals del sistema social. Tanmateix, en cap moment descartem treballar-hi.
Per això, és imprescindible prioritzar i identificar bé quin serà el perfil de joves destinatari de la nostra actuació. La definició i la tria d'un grup o grups diana per a les nostres intervencions de millora educativa poden incloure perfils més amplis, més genèrics (com el conjunt d'estudiants de secundària) o bé perfils més específics (com els joves que no han superat l'ESO). També poden referir-se a problemàtiques més genèriques (joves que necessiten informació sobre estudis superiors) o a problemàtiques més específiques i complexes (estudiants repetidors amb conductes absentistes o de risc d'abandonament escolar prematur).
Hi ha moltes opcions a triar, d’entre les quals exposem a continuació les següents:
* Conjunt d'estudiants de secundària del municipi (divisió per centres, per titularitat del centre, per cursos o cicles) (de 12 a 18 anys).
* Estudiants d'ESO amb comportament absentista (de 12 a 16 anys).
* Estudiants d'ESO amb dificultats de seguiment dels estudis, integrats o no, en dispositius d'atenció a la diversitat (aula oberta, grups reduïts i reforç escolar).
* Joves amb graduat d'ESO que accedeixen a la formació postobligatòria amb èxit (de 16 a 18 anys).
* Joves amb graduat d'ESO que accedeixen a la formació postobligatòria sense èxit (baix nivell educatiu i baixa capacitat d'adaptació al canvi d'etapa) (de 16 a 18 anys).
* Joves amb graduat d'ESO que no accedeixen a la formació postobligatòria (abandonament voluntari, manca de nota, manca de places, manca de recursos, manca d'accessibilitat, etc.) (de 16 a 18 anys).
* Joves sense graduat d'ESO que accedeixen a formació de segona oportunitat (PFI, escola d’adults, etc.) (de 16 a 20 anys).
* Joves sense graduat d'ESO que no accedeixen a cap formació ni treball (de 16 a 24 anys).
* Joves sense estudis (abandonament prematur) que volen tornar a estudiar (de 18 a 24 anys).
* Joves amb titulació superior que no troben feina (de 23 a 29 anys).
* Joves amb titulació superior que es plantegen marxar a l'estranger a treballar i no coneixen els circuits i els requisits necessaris (de 23 a 29 anys).
* Estudiants i joves amb vulnerabilitats específiques (per procedència estrangera, situació administrativa irregular, gènere, territoris sense recursos, discapacitats, malalties, orientació sexual, situació familiar en risc d'exclusió, etc.) que poden estar patint situacions de discriminació o segregació.
* Joves de qualsevol nivell educatiu amb poca xarxa social (associativa, comunitària o informal).
# Estratègies de millora educativa/El diagnòstic de la realitat educativa

Un dels passos inicials en tota intervenció és el de la fase de diagnòstic de la realitat. Conèixer la realitat sobre la qual es vol intervenir és indispensable per tenir els elements necessaris per saber en què cal actuar i quina és la millor manera de fer-ho. Les polítiques públiques, per naturalesa, tenen la intenció de generar un impacte sobre la realitat en la qual actuen per millorar-la. Aquesta transformació serà realment efectiva quan s’hagi identificat les tecles que cal tocar per generar els canvis desitjats. En el camp de l’educació és probable que abans d’intervenir-hi convingui, per exemple, conèixer quines són les necessitats educatives de la població i de quina manera estan cobertes, quines són les dificultats en l’accés als recursos educatius, les desigualtats entre els joves o les oportunitats i limitacions en la relació entre l’oferta educativa i la realitat del món laboral.
L’eina del diagnòstic és tan necessària i vàlida a l’hora de fer plantejar projectes de gran abast –per exemple, per fer la planificació de les polítiques educatives del municipi– com a l’hora de dissenyar actuacions més puntuals sobre temes concrets –per exemple, la implementació d’un servei d’orientació als instituts o l’habilitació d’espais d’estudi en equipaments municipals. En qualsevol d’aquests casos, per tal que els projectes generin un canvi en la realitat i les oportunitats dels joves cal fer-ho des del coneixement de les seves realitats, les del seu entorn i les polítiques que se’ls adrecen. Això fa també evident que cada diagnòstic és diferent: varien en el seu abast, en les preguntes que es plantegen, en les eines que cal utilitzar o en els agents a implicar en el procés.
Tanmateix, hi ha alguns elements que tots els diagnòstics dirigits a orientar un pla o projecte de política pública haurien de tenir:
# Estratègies de millora educativa/Formació en arts i habilitats específiques

* ACTUACIÓ 27 — Formació en arts i habilitats específiques
Torneu a la taula Dimensions, estratègies i actuacions.
* Descripció
* Programació trimestral o anual de cursets i tallers específics per realitzar en el temps de lleure dels joves: teatre, música, arts escèniques, arts plàstiques, vídeo i fotografia, costura, disseny gràfic, de moda i activitats de tendència handmade.
* Persones destinatàries
* Joves de qualsevol edat i condició, interessats en l'aprenentatge i la pràctica d'habilitats i activitats diverses.
* Objectius
* Fomentar la relació entre joves i la cohesió social d'un municipi.
* Fomentar la participació cívica dels joves.
* Fomentar l'aprenentatge d'habilitats específiques dels joves.
* Afavorir l'autoconeixement, l'autoestima, l'autorealització dels joves mitjançant l'aprenentatge i la pràctica d'activitats plaents, constructives, no obligatòries, de temps lliure, relacionals i comunitàries.
* Vincular els joves als serveis del municipi o territori.
* Evitar la inactivitat i l’agreujament en situacions de vulnerabilitat social.
* Afavorir la professionalització i la millora de l'ocupabilitat dels joves.
* Metodologia
* Cursets, jornades, casals, etc.
* Equipament municipal.
* Programació conjunta.
* Orientació cap al mercat laboral.
* Agents implicats
* Ajuntament: àrea de joventut.
* Entitats.
* Serveis municipals (biblioteques, instal·lacions esportives, espais disponibles).
* El rol de l'àrea de joventut en aquesta actuació
* Des de l'àrea de joventut podem programar i oferir les activitats dins de l'equipament juvenil, i emprar l'interès per disciplines concretes com a eix de participació, cohesió social i trobada juvenil.
* Detectar, difondre, fer arribar l'oferta a diferents perfils de joves. Fer una tasca d'integració i accessibilitat a l'activitat.
* Enllaços externs (experiències i recursos a Catalunya)
* La Fusteria. Ajuntament de Cardedeu. [Data de consulta: 4 agost 2016]
* Formació alternativa per a joves 2015. Ajuntament de Tortosa. [Data de consulta: 4 agost 2016]
* Activitats de tardor per a joves. Ajuntament de Girona. [Data de consulta: 4 agost 2016]
# Estratègies de millora educativa/Els objectius de la nostra acció

En definitiva, una intervenció de millora educativa formulada des de les polítiques locals de joventut hauria d'anar enfocada cap a l'assoliment dels objectius següents:
* Reduir la polarització educativa (molts joves en els dos extrems –nivell d'estudis superiors i nivell d'estudis primaris–; pocs joves amb nivell d'estudis mitjans).
* Augmentar el nivell d'estudis dels joves amb més dificultats i desmotivació.
* Incrementar les oportunitats i les eines de construcció d'un itinerari formatiu i professional dels joves.
* Reduir els factors de desafecció escolar (desmotivació, desvinculació, rebuig, segregació, etc.) tant dels joves com de les seves famílies.
* Reduir els factors de risc d'exclusió social (tots aquells que posen en perill el vincle entre el jove i l’entorn social).
Per tal d’assolir aquests cinc objectius, a l’hora d’intervenir es considera necessari plantejar-se dos altres objectius de caire més metodològic:
* Cooperar amb tots els agents del territori (municipi, comarca) que hi estan implicats: joves, famílies, centres educatius, diverses àrees, equipaments i serveis dels ajuntaments, ens locals, altres administracions, entitats, empreses etc.
* Conèixer els projectes que ja estan en marxa en un territori concret abans d'iniciar qualsevol intervenció en aquest àmbit: projectes de suport escolar, d'acompanyament educatiu, de suport a les famílies, de millora de l'ocupabilitat, de millora de competències, etc.
# Malva sylvestris (Malvaceae) malva major

* Detall de la flor
* Visió general
* Detall de les fulles
* Detall del fruit
# Matricaria chamomilla (Asteraceae) camamilla

* Visió general
* Detall de la flor
* Detall de la fulla
# Mentha pulegium (Lamiaceae) poliol

* Visió general
* Detall de la inflorescència
# Ilex paraguayensis (Aquifoliaceae) mate

* Visió general
* Detall de la fulla
# Illicium verum (Illiciaceae) Badiana, anís estrellat

* Detall d'una branca
* Detall de la fulla
* Detall de la flor
* Detall de fruit i llavors
# Laurus nobilis (Lauraceae) Llorer

* Detall d'una branca
* Visió general
* Detall de la flor
* Detall de la fulla
# Lophophora williamsii (Cactaceae) peiot

* Detall de la flor
* Visió general
# Juglans regia (Juglandaceae) noguera

* Visió general
* Detall de la fulla
* Detall de la inflorescència
* Detall del fruit
# Lavandula angustifolia (Lamiaceae) espígol

* Visió general
* Detall de la inflorescència
* Detall de la flor
# Flora del Pirineu català/Sedum brevifolium

El crespinell brevifoli és una planta perenne de la família de les crassulàcies pròpia de roques i codines de l'alta muntaya i l'estatge montà. Es pot trobar de manera habitual entre els 900 i els 2.800 m d'altitud.
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Sedum cepaea

El Sedum cepaea és una planta anual de la família de les crassulàcies. Es troba rarament a indrets rocosos ombrívols de l'estatge montà de la serralada pirinenca, fins només els 1.200 m d'altitud.
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Sedum hirsutum

El crespinell és una herba perenne de la família de les crassulàcies que creix a les roques dels estatges montà i subalpí, entre els 500 i els 2.400 m de tota la serralada pirinenca. És una planta bastant freqüent i pròpia de sòls silicícoles.
| Crespinell, aspecte general | Detall de les fulles alternes |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Sedum atratum

El crespinell fosc és una herba anual i rogenca de la família de les crassulàcies que creix freqüentment en pastures de terrenys calcícoles i llocs pedregosos de l'alta muntaya, entre els 1.900 i els 2.800 m d'altitud.
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Sedum rosea

El crespinell és una herba dioica i perenne de la família de les crassulàcies. De manera molt rara, es troba a clapers i roques de l'alta muntanya pirinenca, entre els 1.600 i els gairebé 3.000 m d'altitud.
| Aspecte general de la planta | Detall de la flor, que passa del color groc al vermell quan fructifica |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Sedum rupestre

El crespinell rupestre és una herba perenne de la família de les crassulàcies que es fa de manera comuna a llocs pedregosos i vores de bosc de la serralada pirinenca fins als 2.000 m d'altitud.
| Aspecte general de la planta | Detall de la flor |
| Fulles i tija | Fruits |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Sedum sediforme

El crespinell gros és una herba perenne de la família de les crassulàcies que es troba de manera habitual a sòls eixuts i zones assolellades de l'estatge montà de tota la serralada pirinenca. El seu hàbitat arriba fins als 2.000 m d'altitud. En català es coneix també com arròs bord, arròs de l'ardat, arròs de pardal, raïm de bruixa, raïm de gat, raïm de pastor, raïms de llop, herba de la roca i pan d'Audel.
| Aspecte general | Fulles |
| Detall de la flor | Inflorescències |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Sedum rubens

El crespinell rogenc és una planta anual de la família de les crassulàcies. Es troba rarament a pradells terofítics de la serralada pirinenca fins als 1.100 m d'altitud. També s'anomena crespinell vermell.

### Enllaç extern

* Sedum rubens en flor
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Sedum telephium

La fabària és una herba perenne de la família de les crassulàcies. És una planta bastant rara que es troba a codines i vorades de bosc dels estatges montà i subalpí de tota la serralada pirinenca fins als 2.000 m d'altitud. En català es coneix també amb els noms de bàlsam i cullerot. Si es pela la part de sota de la fulla apareix com un gel que s'aplica sobre les picades d'ordiga i deixa de picar quasi immediatament. També va bé per estobar duricies i per alleujar les picades d'insectes.
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Sedum dasyphyllum

El crespinell glauc és una herba perenne de la família de les crassulàcies que es troba a fissures de les roques, de manera general a tota la serralada pirinenca fins l'estatge subalpí (2.500 m).
TORNAR a l'índex
# Res és perfecte

Més enllà dels avantatges tècnics que presenten les solucions federades, volem mencionar també que:
* Al igual que les xarxes privatives, tot allò que publiquem és public i potser ens haurem de defensar dels trols, bots o d’addicions.
* Hi ha nodes més precaris que d’altres i poden caure durant unes hores o tancar definitivament.
* Tan lliures com privatius, els programes s’executen en màquines o servidors físics que consumeixen energia, amb el que també tenen cert impacte ambiental.
# Xarxa vs. Servei

Segons la Viquipèdia, una xarxa social «és una estructura social composta per individus (o organitzacions) anomenats "nodes" que estan lligats (connectats) per un o més tipus d'interdependència com ara amistat, parentesc, interessos comuns, intercanvis financers, relacions sexuals, creences, coneixements o prestigi. (...) La xarxa també pot ser usada per mesurar el capital social, que és el valor que un individu rep de la xarxa social.»
En termes sociològics, doncs, una xarxa social la configuren les persones amb els seus vincles, i genera valor. Per la seva naturalesa, distingim dos tipus de xarxes socials:
* Les analògiques, que es donen de manera orgànica i no es creen amb l'ús de tecnologies. Sovint són relacions de parentesc i amistat basades en la proximitat física.
* Les digitals, que es creen i desenvolupen a través de programari que utilitzem a través d'Internet, la «Xarxa de xarxes». Sovint són relacions basades en interessos comuns o afinitat ideològica.
Els programes que fem servir per relacionar-nos amb altres persones, solen ser presentats en forma de servei, de plataformes que en fomenten el seu ús. Alguns són privatius i centralitzats, com Facebook o Twitter; i alguns són lliures i descentralitzats, com Mastodon o Pleroma.
# Un protocol per a federar-les a totes

Així com és necessari un editor de text per escriure un document, un node també necessita programari per poder funcionar i, a més, interactuar amb els altres nodes existents. Els diversos nodes de la federació no només poden comunicar amb altres nodes del mateix programa o xarxa (de node de Mastodon a node de Mastodon), també poden comunicar amb altres nodes d’un programa diferent (de node de Mastodon a node de Pleroma) gràcies a que comparteixen llenguatges de comunicació anomenats protocols.
Històricament, hi ha hagut diferents programes o xarxes lliures com Friendica, Diaspora* o GNUsocial, i no totes comunicaven entre si, ja que cadascuna tenia les seves pròpies preferències i protocols. Al 2016, un grup de persones de la comunitat del programari lliure va posar molt d’esforç per consensuar un estàndard que permetés la comunicació entre programes ben diferents: plataformes de microblogging com Mastodon o Pleroma; de vídeo, com Peertube; de música Funkwhale; d’imatges, com PixelFed o d’emmagatzemament i compartició d’arxius, com Nextcloud.
Des del 2018, el protocol ActivityPub és un estàndard reconegut pel The World Wide Web Consortium (W3C), una comunitat internacional liderada per Tim Berners-Lee, que vetlla pel desenvolupament d’estàndards web. I és per això que, al 2018, hi ha hagut un esclat de federacions ben diverses.
Des d’un compte de Twitter o Facebook no només no podem seguir usuaris de l’altra xarxa, tampoc podem fer comentaris d’un vídeo de Youtube o d’una imatge d’Instagram o d’una cançó de Spotify. Però, des d’un node federat (ja sigui de Mastodon, de Pleroma o de qualsevol altra xarxa federada), a més de poder seguir i comunicar amb altres usuàries federades, podem comentar un vídeo de qualsevol node de Peertube, una imatge de qualsevol node de PixelFed, o una cançó de qualsevol node de Funkwhale.
Un cas pràctic: posem que, des de la nostra usuària @lleialtec@santsenques.cat seguim a una usuària de la xarxa Peertube @santstv@peertube.cat i aquesta penja un vídeo. Aquest vídeo ens apareixerà a la nostra xarxa coneguda i, des d’allà mateix, sense haver de tenir usuari a Peertube, podrem comentar el vídeo que hagi penjat.
# Trobades Fediversals

Del projecte de la Confederac.io ha sortit la iniciativa de les trobades FEDIVERSALS, on es reuneixen físicament persones que estan en contacte per les xarxes federades. I de moment, se n'ha fet una a Barcelona, concretament a Can Vies, al barri de Sants, durant el maig de 2018.
En el marc de Dia de la llibertat del programari o Dia del programari lliure, 15 de setembre, i aprofitant la trobada organitzada per Caliu (CAtalan Linux Users ), es va presentar el projecte d’aquestes trobades. I al Sobtec del 2019, hi ha prevista una xerrada sobre la Fediverse.
Vine a conèixer les teves veïnes!
# Find

L'ordre find (de l'anglès cercar) és un comandament que es fa servir des de la consola o terminal per cercar un arxiu en sistemes operatius basats en Unix i forma part del conjunt d'utilitats de cerca al sistema operatiu (anomenades conjuntament GNU Find Utilities, utilitats de cerca GNU). El comandament realitza la cerca en el sistema de fitxers en base als paràmetres de cerca: nom del fitxer, data de creació o mida. Aquest comandament accepta expressions regulars pels noms dels arxius. Habitualment, l'ordre find accepta com a paràmetre un directori on fer la cerca i una expressió regular pel nom dels arxius a cercar.

## Funcionament

L'ús més habitual del comandament és:
En aquest cas, el comandament retornarà el llistat de tots els arxius que tenen l'extensió png en el directori actual. Si voleu fer la cerca en un directori distint a l'actual, cal posar el directori com a paràmetre.
En aquest cas, el programa llistarà tots els arxius el nom dels quals comenci per a del directori /usr/bin. També podeu posar més d'una característica del nom a la mateixa cerca. En el cas
El programa cercarà tots els arxius el nom dels quals comenci per all o els qui contenguin en el seu nom la paraula java. En aquest cas, segons el sistema operatiu, pot ésser necessari posar les opcions dels noms entre parèntesis. Una altra opció molt potent, és cercar els arxius segons el propietari. La següent ordre:
Llistarà tots els arxius del usuari usuari en el directori actual. Finalment, també és possible fer la cerca segons la mida dels arxius.
Llistarà els arxius amb la mida entre els 100 i els 200 k.

## Vegeu també

* Administració de sistemes GNU/Linux

## Bibliografia

* GNU Project. «Finding Files». [Consulta: 9 de febrer 2010].
* GNU Project. «find». [Consulta: 9 de febrer 2010].

## Enllaços externs

* Pàgina oficial del programa
# Llibre de cuina/Receptes/Col confitada amb pebrots
### Ingredients

* Col.
* Bitxos.
* Pebrots.
* Vinagre.

### Preparació

Poseu la col, els bitxos i el pebrot dins d'un pot de vidre i ompli-lo amb vinagre negre. És un excel·lent complement de les amanides d'hivern.