OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Italià/Pronunciació i alfabet

PRONUNCIACIÓ

## L'alfabet

L'alfabet italià té les mateixes lletres que l'alfabet català, però les paraules natives italianes no utlitzen les lletres j, k, w, x o y; aquestes lletres només s'utilitzen per paraules preses d'altres llengües, p. ex. un whisky, il jazz. La pronunciació és semblant al català però amb algunes diferències. L'alfabet tradicional italià té 21 lletres: Aa Bb Cc Dd Ee Ff Gg Hh Ii Ll Mm Nn Oo Pp Qq Rr Ss Tt Uu Vv Zz

## La pronunciació

La pronunciació italiana és similar a la catalana, si bé existeixen algunes diferències, i el fonema no sempre correspon a la lletra catalana:
* • A: Es pronuncia igual que en català.
* • B: Es pronuncia igual que en català.
* • C: Davant de -a i -o es pronuncia igual que en català.
Davant -i es pronuncia com la tx- catalana. Per a pronunciar el so de la tx- davant -a i -o, s'escriu una -i- entre la c- i la vocal corresponent (ex.: cioccolato). Una CH- italiana equival a una QU- catalana. • D: Es pronuncia igual que en català. • I: Existeixen la "i breu" i la "i llarga" (pronunciada amb la boca una mica més oberta). • F: Es pronuncia igual que en català. • G: Davant de -a, -o, -o es pronuncia igual que en català. Davant -i es pronuncia com la J- catalana en Jordi o un ieisme. GH- davant -i sona igual que en català GUE i GUI. GU- davant -a i -o sona igual que en català, però davant -i es pronuncia com GÜE/GÜI. Per fer el so de GUE/GUI no s'escriu GU-, sinó GH- (exem: ghetto). GN- és l'equivalent a "ny". (Ex. Bologna) GL- normalment es pronuncia com la LL- (no ieísta). No obstant això, davant d'algunes paraules (negligente, globo) sona com en català. (Ex. Cagliari) • H: Si va sola no es pronuncia.(Ex. Ho) • I: Es pronuncia igual que en català. • L: Es pronuncia igual que en català. Una LL- italiana és el so de la L geminada. • M: Es pronuncia igual que en català. • N: Es pronuncia igual que en català. • O: Existeixen la "o breu" i la "o llarga" (pronunciada amb la boca una mica més oberta). • P: Es pronuncia igual que en català. • Q: Es pronuncia com Cua, Cue, Cui, Cuo. • R: Es pronuncia com a R en "car". Quan és RR- es pronuncia com a "rosa" • S: Es pronuncia igual que en català. SC- després de -i es pronuncia com X al mot Xina. Per pronunciar el so de la X- davant -a i -o, s'escriu una -i- entre la sc- i la vocal corresponent (exem. sciocco) • T: Es pronuncia igual que en català. • O: Es pronuncia igual que en català. • V: Es pronuncia com la V en valencià (pronuncia-la com una B però passant les dents pel llavi inferior). • Z: es pronuncia com a TS- Les consonants dobles (rr, ss, cc, tt,zz) es pronuncien allargant la lletra en qüestió.
# Lliçó U / Lezione uno
## Diàleg / Dialogo

Maria: Ciao, Giuseppe! Come stai? Giuseppe: Ciao, Maria! Sto bene, grazie mille. E tu? Maria: Sto bene. Ti presento Bianca. Giuseppe: Buon giorno, Bianca. Bianca: Salve, Giuseppe. Come sta? Giuseppe: Sto bene, e Lei? Bianca: Sto bene. Arrivederci. Giuseppe: Ci vediamo! Mari: Ciao!

## Vocabulari / Vocabolario

* ciao (informal), buon giorno, buon giorno (formal) — hola, bon dia
* come stai (tu)*? — Com estàs? (informal)
* come sta (Lei)*? — Com estàs? (formal)
* ti presento — Em presento
* sto bene — Estic bé
* grazie mille — moltes gràcies
* e Lei? (formal)/ e tu? (informal) — i tu?
* arrivederla (formal), arrivederci, ci vediamo, ciao (informal) — adéu, ens veiem
$^*$En italià, rarament s'expressa el subjecte a no ser que es vulgui mostrar la importància o la seva ambigüitat.

## Gramàtica / Grammatica
### Formal vs. Informal / Formale vs. informale

En italià, hi ha dos pronoms que volen dir 'tu'. Un és informal, que pot ser utlitzat amb gent coneguda o fmailiar, i un de formal, que pot ser utilitzat per a gent que té un estatus superior o a gent que s'acaba de conèixer. La manera informal és 'tu' i la formal és 'Lei' (oberveu que només és en majúscula per distinguir entre la paraula de 'ella'). El plural de 'tu' és 'voi', i el plural de 'Lei' és 'Loro'. El coneixement de la diferència entre aquestes dues formes és important perquè no prenen les mateixes formes verbals.
A més a més, especialment en el sud d'Itàlia i amb textos antics i algunes persones grans, també podeu utlitzar la segona persona del plural ('voi') per expressar respecte.

##### Exercici u / Esercizio uno

* El Signor Berti va caminant. Et diu buon giorno a tu. Com preguntaries com li va ell?
* El teu amic té un noi tallat de cabell. Quan li dius sobre com t'agrada, utilitzaries la forma tu o la forma Lei?
* És el teu primer dia d'escola i el teu professor et diu com et va. Després de respondre, t'agradaria dir 'i tu?'. Quin pronom utilitzaries?

### Pronoms personals de subjecte i Essere / Pronomi personali soggetto e essere

Els pronoms personals de subjecte es fan servir per mostrar el subjecte d'una frase; en català, hi ha Jo, tu, ell, ella, ells, nosaltres i vosaltres. En italià, hi ha els següents:
| io | jo |
| tu | tu (informal singular) |
| lui/lei | ell/ella i també tu (formal singular) |
| noi | nosaltres |
| voi | tu (plural, també un antiquat formal singular) |
| loro | vosaltres |
Observeu que lei pot significar "ella" o "tu" (formal, ambdós en masculí i femení).
Essere és el verb "ser/estar". És irregular en diferents temps. Hi ha una conjugació pel present indicatiu:
| Io sono | Jo sóc |
| Tu sei | Tu ets |
| Lui/Lei è | Ell/Ella és |
| Noi siamo | Nosaltres som |
| Voi siete | Vos sou |
| Loro sono | Voaltres sou |

#### Exercici dos / Esercizio due

* Com diries com esteu (informal singular)?
* És el pronom formal o informal en la pregunta 'come stai tu?'?
* Quan jo dic 'Lei è' estic parlant sobre (el meu millor amic) o la meva professora?
* Si voleu dir 'En Bob i jo som', quina forma verbal utilitzaries?
* En Joan i en Quim som bons amics. S'utilitzaria la forma tu o la Lei per a cadascú?
# Italià/Lliçó4
## Números / Numeri

Els nombres en italià s'assemblen molt als de les altres llengües romàniques, especialment del castellà. Aquests són els nombres en italià:
    0 zero
    1 uno
    2 due
    3 tre
    4 quattro
    5 cinque
    6 sei
    7 sette
    8 otto
    9 nove
    10 dieci
    11 undici
    12 dodici
    13 tredici
    14 quattordici
    15 quindici
    16 sedici
    17 diciassette
    18 diciotto
    19 diciannove
    20 venti
    21 ventuno --> !! no és pas: ventiuno
    22 ventidue
    23 ventitre
    28 ventotto --> !! no és pas: ventiotto
    29 ventinove
    30 trenta
    40 quaranta
    50 cinquanta
    60 sessanta
    70 settanta
    80 ottanta
    90 novanta
    99 novantanove
    100 cento
    101..199 centouno, centonovantanove
    200 duecento
    1,000 mille
    2,000 duemila
    10,000 diecimila
    100,000 centomila
    1,000,000 un milione
    10,000,000 dieci milioni
    1,000,000,000 un miliardo
No s'ha d'oblidar que el nombre 20 (venti), la darrera lletra de cada és eliminada pels 1 i els 8 següents. Per exemple 21 (ventuno), 28 (ventotto), 31 (trentuno), 38 (trentotto), 41 (quarantuno), i continuant així. Però els nombres entre 1 i 8 utilitzen la forma normal, 22 (ventidue), 23 (ventitre), 24 (ventiquattro) ..., 42 (quarantadue), 43 (quarantatre), 44 (quarantaquattro), etc.
# Italià/Vocabulari

* Curs de llengua italiana
* Aprenent italià
* Introducció |
* Lliçons |
* Gramàtica |
* Vocabulari |
* Sobre el llibre |
* Traçat
* Animals
* Adjectius
* Paraules bàsiques i frases
* Roba
* Frases comunes
* Informàtica
* Dies i Mesos
* Família
* Menjar
* Llars
* Cos Humà
* Música
* Professions
* Escola
* Botigues i Serveis
* Carrer
* Símbols
# Italià/Traçat

* Curs de llengua italiana
* Aprenent italià
* Introducció |
* Lliçons |
* Gramàtica |
* Vocabulari |
* Sobre el llibre |
* Traçat

## Traçat del Viquillibre

En l’organització d'aquest Viquillibre hi ha 3 parts principals, que són les lliçons, els capítols i els nivells.
Els Nivells és la categoria més gran. Té grans volums d'informació i consta de diversos capítols. Hi ha 3 nivells: Principiant, Intermedi i Avançat.
Els Capítols venen a continuació i tenen menys extensió que els nivells, però són més extensos que les lliçons. Cada capítol conté tres o quatre lliçons.
Les Lliçons són la secció final i més petita, però la més important. Les lliçons contenen informació que el lector haurà de saber i utilitzar per parlar, llegir, escriure i viure amb la llengua italiana.

## Traçat de la lliçó

Cada lliçó pot incloure:
* Un curt sumari sobre el que aprendrà el lector
* Un o dos fragments de conversa
* Vocabulari
* Exercicis
* Una lliçó final de revisió
# Guia Ubuntu/Índex Jocs/PlayOnLinux

PlayOnLinux és una aplicació per treure el màxim profit de la seva aplicació mara wine (https://ca.wikibooks.org/wiki/Guia_Ubuntu/Programes_de_Windows_a_Ubuntu) pensat especialment per instaŀlar jocs del sistema operatiu windows.
La comunitat de GNU/Linux es queixa dels problemes de configuració i rendiment del wine amb els jocs, així doncs, PlayOnLinux pretén millorar en aquest aspecte. PlayOnLinux s'encarrega de configurar wine per la correcta execució de jocs amb scripts que modifiquen el comportament de wine. A més a més, també podreu utilitzar PlayOnLinux per instaŀlar altres tipus de programes que no siguin jocs.
PlayOnLinux és disponible al Centre de Programari del Ubuntu i a molts altres sistemes operatius basats amb Linux.
# Guia Ubuntu/Índex Jocs/Ubuntu Jocs

Guia d'instaŀlació i configuració de JOCS a Ubuntu - GNU/Linux
Amb Ubuntu o qualsevol altre distribució derivada d'aquest hi podreu jugar amb una infinitat de jocs. Al Centre de Programari de l'Ubuntu els teniu al vostre abast classificats per temes. Amb l'escriptori Unity (el que en fa ús Ubuntu) podreu accedir al Centre de Programari amb la barra lateral esquerra, però si utilitzeu versions anteriors d'Ubuntu, o Xubuntu, ho podreu fer al menú Aplicacions - Centre de Programari de l'Ubuntu. En ambdós casos, només heu de triar el que us convingui i prémer Instaŀla'l. Els podeu cercar amb els menús per temes, o bé, si en cerqueu un en concret, podeu escriure el nom de joc a la finestreta superior dreta amb un símbol d'una lupa.
Si utilitzeu Kubuntu, per instaŀlar aquests jocs, utilitzeu el entre de Programari Muon que teniu al Menú (K) pestanya "Ordinador" del llançador d'aplicacions.
Algunes distribucions com Lubuntu, tenen el Centre de Programari al Menú Eines del Sistema.
Amb Linux Mint, els podreu instaŀlar gairebé tosts amb el Gestor de Programari. Algunes distribucions de Linux els haureu de cercar al Gestor de paquets Synaptic.
# Guia Ubuntu/Índex Jocs/Jocs de saló de jocs electrònics

Kapman o també Pacman Disponible al Programari. Gratuït.
Si no heu provat el Pacman, no teniu perdó de Déu!
SupertuxKart Disponible al Programari. Gratuït.
No té res a envejar al MarioKart!
SuperTux Disponible al Programari. Gratuït.
SuperTux és un joc típic 2D per córrer i saltar tant com vulguis ven semblant al original SuperMario de Nintendo.
Neverball Disponible al Programari. Gratuït.
Un joc arcade en 3D amb una bola.
Neverputt Disponible al Programari. Gratuït.
Un joc de GOLF prou entretingut. Amb les fletxes del teclat esquerra i dreta per dirigir on tirar i amunt avall per augmentar o disminuir la força del tir.
Frets on Fire Disponible al Programari. Gratuït.
Toca la guitarra amb el teclat.
Aquest joc que s'ha fet tan popular per a grans com per a menuts el teniu disponible al Centre de programari de l'Ubuntu.
Mes informació, http://fretsonfire.sourceforge.net
Frozen-bubble Disponible al Programari. Gratuït.
Aquest es un joc també per a grans com per a petits. Frozen Bubble treballa amb llicencia GPL per la qual cosa és totalment lliure i el teniu disponible per a GNU/Linux. A Ubuntu es pot instaŀlar amb Centre de programari de l'Ubuntu.
Per a un jugador es juga amb les fletxes. Per al segon jugador les tecles X, C i V.
# Guia Ubuntu/Índex Jocs/desura

Desura és una altra plataforma semblant a Steam per comprar jocs per Linux i altres sistemes operatius.
Hi ha jocs a partir d'un euro, i fins i tot de gratuïts com ho és WorldCraft. Un joc molt semblant al popular MineCraft.
Per poder fe-ne ús només us cal baixar i instaŀar l'aplicació per Linux.
https://web.archive.org/web/20180412143544/http://www.desura.com/
# Guia Ubuntu/Índex Jocs/Jocs d'estratègia per torns

0 A.D.
0 A.D. és un joc lliure d’estratègia en temps real que està sent desenvolupat per Wildfire Games. En ell, podreu escollir entre sis civilitzacions històriques (romans, cartaginesos, celtes, grecs, íbers i perses), cadascuna amb les seves característiques pròpies.
El seu nivell gràfic i sonor ja és molt alt. Podeu observar-ho al vídeo següent: http://www.youtube.com/watch?v=DxB67Vp8_mI
FreeCol
Freecol és un joc en l'esperit de la civilització que té lloc en un context colonial. Colonitzar un nou món, construir ciutats, el comerç o la lluita amb els nadius i altres civilitzacions europees, el comerç amb el seu país d'origen fins que estigui llest per lluitar per la seva independència!
# Viquillibres

Viquillibres (versió catalana de Wikibooks) és un projecte sense afany de lucre de la Fundació Wikimedia i agermanat amb la Viquipèdia que té com a objectiu construir un fons bibliogràfic de llibres de text, tutorials, manuals d'aprenentatge electrònics amb fins educatius. És un projecte col·laboratiu i d'esforç comunitari en el què qualsevol persona, inclosa vostè, pot editar.
# Viquijúnior:Sistema Solar/Mercuri

Mercuri és el planeta del Sistema Solar més proper al Sol i el planeta més petit. Mercuri no té satèl·lits. De mercuri, no es coneixia gairebé res de les seves característiques físiques fins que va ser enviada la sonda planetària Mariner 10, i s'hi van fer observacions amb radars i radiotelescopis.
La superfície de Mercuri, com la de la Lluna, presenta nombrosos impactes de meteorits de totes les dimensions. Alguns dels cràters són relativament recents (d'alguns milions d'anys) i es caracteritzen per la presència d'un pic central. Sembla que els cràters més antics han tingut una erosió molt forta, deguda, molt possiblement, als grans canvis de temperatura entre el dia i la nit, bé que també podria ésser deguda a la difusió de l'aigua a través de les capes superficials del planeta.
Igual que la Lluna, Mercuri sembla haver passat, fa 4000 milions d'anys, per un període d'intens bombardeig de meteorits de grans dimensions. D'aquells temps són alguns cràters, els diàmetres dels quals són aproximadament d'uns 100 km, i unes amples depressions, semblants als mars de la Lluna, amb un diàmetre de prop dels 1300 km.
Contràriament al que es creia, la sonda Mariner 10 va demostrar l'existència d'una atmosfera, molt tènue, constituïda principalment per heli, amb traces d'argó i neó. La pressió de l'atmosfera sembla que deu ésser només una cent mil·lèsima part de la pressió atmosfèrica a la superfície de la Terra.
Finalment, l'estudi de la interacció de Mercuri amb el vent solar ha posat en evidència l'existència d'una magnetosfera entorn del planeta. L'origen d'aquest camp magnètic no és conegut, encara que alguns autors creuen que pot ésser degut a un corrent elèctric induït a les capes exteriors de l'atmosfera del planeta pel moviment de les línies del camp magnètic interplanetari que giren per la rotació del Sol.

#### Enllaços externs

* Mercuri a la Xtec
# Viquipèdia/Col·laborar a la Viquipèdia

Consulteu regularment la Viquipèdia i trobeu de tant en tant faltes d'ortografia en català, imprecisions o errades. Potser ja heu contribuït amb correccions menors. La paraula clau d'un wiki és: llanceu-vos-hi! Un wiki es construeix a poc a poc amb les contribucions dels seus visitants, que esdevenen autors. Deixeu-vos temptar per les correccions ortogràfiques, l'edició del format… Després agafareu seguretat, redactareu paràgrafs, articles… Llavors sentireu cóm n'és de gratificant, compartir els vostres coneixements!
# Flora del Pirineu català/Thalictrum tuberosum

El talictre tuberós és una herba bulbosa i perenne de la família de les ranunculàcies que és present en pastures seques de l'estatge subalpí dels Prepirineus. Viu a l'estatge montà fins als 1500 m. És una planta metzinosa.
| A Orrius, Torà (Segarra) | A Sant Donat, Torà (Segarra) |
| A Morrocurt, Torà (Segarra) | A Morrocurt, Torà (Segarra) |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Trollius europaeus

La flor de rovell d'ou és una herba perenne de la família de les ranunculàcies força present en prats dalladors, herbassars megafòrbics i torberes baixes i humides de l'estatge subalpí i, rarament alpí, de tota la serralada pirinenca. Es pot trobar fins als 2400 m. És tòxica. En català es coneix també com a rovell d'ou, clocalou, flor de clocalou i flor de sant Patllari.
| Visió general de la planta | Detall de la flor |
| Detall de la fulla | Detall del fruit |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Thalictrum foetidum

El talictre fètid és una herba perenne de la família de les ranunculàcies que és present en pastures pedregoses de l'estatge alpí i, rarament, subalpí entre els 2000 i 2500 m. Es distribueix de manera molt aïllada per la serralada pirinenca on és molt rara. És una planta metzinosa.

### Enllaç extern

* Visió general de la planta
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Thalictrum minus

El talictre menut és una herba perenne de la família de les ranunculàcies que és present en pastures i vorades de bosc de l'estatge montà, subalpí i alpí fins als 2500 m. Es distribueix per tota la serralada pirinenca per bé que és una planta rara. És una planta tòxica.

### Enllaç extern

* Visió general de la planta
* Detall de les fulles
* Detall de la inflorescència
* Detall de les flors
* Detall dels fruits
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Vicia benghalensis

El matagat és una herba hirsuta de la família de les lleguminoses rara a la serralada pirinenca. Aquesta planta, normalemnt anual però de vegades i amb menor freqüència perenne, es troba en fenassars dels Pirineus orientals fins als 1.300 m d'altitud. En català es coneix també com a garlanda atropurpúria, veça, veça de Bengala, veça petita i veça vermella. No és una planta exclusivament pirinenca, més aviat general a la nostra terra.
* Aspecte general
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Thalictrum alpinum

El talictre alpí és una herba perenne i menuda de la família de les ranunculàcies que és present en pastures i molleres de l'estatge alpí baixant rarament fins al subalpí entre els 1850 i 2800 m. Es distribueix bàsicament per les comarques més occidentals per bé que és mai és gaire abundant. És una planta metzinosa.

### Enllaç extern

* Detall de les flors
* Detall de les fulles
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Thalictrum aquilegiifolium

El Thalictrum aquilegiifolium és una herba perenne de la família de les ranunculàcies rara al nostre territori. Es fa en boscos caducifolis humits i herbassars des de l'estatge montà fins al subalpí. És metzinós.
| Detall general de la planta | Detall de les flors en panícula |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Thalictrum flavum

El Thalictrum flavum és una herba perenne de la família de les ranunculàcies força rara al nostre territori. Es fa en prats humits de l'estatge montà. És tòxic.
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Umbilicus rupestris

Els barretets són una herba suculenta perenne de la família de les crassulàcies freqüent en roques i parets de l'estatge montà de la serralada pirinenca. El seu hàbitat arriba fins als 1.700 m. En català es coneix també com a capellets de teulada, capellets de paret, coques, caquell, pepellides, barralets, capadella, cobertora i orella de monjo.
| Aspecte general de la planta | Inflorescències i fulles carnoses orbiculars |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Vicia cracca

La garlanda és una planta herbàcia perenne (més o menys pilosa segons la subespècie) de la família de les lleguminoses rara a la serralada pirinenca. El seu hàbitat són les vorades i clarianes de bosc des de l'estatge montà fins al subalpí (1.900 m d'altitud). En català també s'anomena sabatetes de la Mare de Déu, sabatetes del Nen Jesús o veça.
| A Figuerola (Torà - Segarra) | Detall de la flor |
| Aspecte general |
TORNAR a l'índex
# Futbol/Formacions defensives i de contenció
## 4-5-1

El 4-5-1 és un esquema similar al 4-3-3 però menys ofensiu donat que s'endarrereix la posició dels dos extrems del 4-3-3 a dos interiors oberts que formen la línia de tres mitjapuntes en la zona més avançada del mig del camp. Més al darrere, en el mig del camp, es forma una línia de dos pivots on un d'ells s'encarregarà de l'organització i l'altre de la contenció. En defensa es juga igual que en el 4-3-3 i en les altres formacions amb 4 defenses. És un sistema utilitzat per equips que opten per la possessió de pilota (com la selecció espanyola). Una variant ofensiva d'aquest esquema seria el 4-1-4-1 on un dels dos pivots passaria a formar part d'una línia de quatre mitjapuntes. Això podria crear cert desequilibri però bastanta verticalitat i creació.

## 5-3-2

El 5-3-2 és un esquema poc utilitzat, ja que normalment l'utilitzen equips defensius que han de jugar com a visitants o alguns equips que al final del partit necessiten defensar el resultat actual. Consta d'afegir-li un central lliure a la defensa de quatre i jugar amb tres migcampistes que s'encarreguin de cobrir la zona interior del mig del camp. Seria menys defensiu que el 5-3-2 ja que en aquest esquema es juga amb dos puntes mòbils que serien els encarregats de lluitar contra la defensa rival algunes pilotes llargues des de la defensa o el mig del camp.

## 5-4-1

El 5-4-1 és un esquema ultra defensiu utilitzat en casos extrems on un equip necessita defensar el resultat. És similar al 5-3-2 però aquest consta d'un sol punta mòbil i això el fa ser un sistema més defensiu. Vulgarment és anomenat “penjar-se del travesser” ja que l'utilitzen equips que no busquen el gol sinó evitar-lo. Com a exemple es pot posar el partit de la Champions League del 2012 que va enfrontar al FC Barcelona i al Chelsea Football Club en el Camp Nou, on Chelsea, en els minuts finals, va jugar amb un sistema semblant a aquest per defensar el resultat que en aquells moments els hi era favorable.
# Física bàsica de la medicina nuclear

* Física bàsica de la medicina nuclear
* La Medicina nuclear és una de les branques de la medicina i la imatge mèdica que utilitza les propietats atòmiques enfocades a fins terapèutics i de diagnosi, constituint una de les grans aplicacions de la física nuclear.
* Precisament aquesta finalitat de diagnòstic és en la que se centra aquest viquillibre, en què els primers deu capítols tenen com a objectiu presentar i introduir conceptes físics, i la resta cobreixen temes més avançats en aquest camp.
* Índex de continguts
* Estructura atòmica i nuclear
* Radioactivitat
* Llei de la desintegració radioactiva
* Unitats de mesura de la radiació
* Interacció de la radiació amb la matèria
* Atenuació dels rajos gamma
* Detectors de radiació mitjançant tubs de gas inert
* Comptadors d'escintil·lació
* Sistemes d'imatge
* Informàtica i computació
* Mètodes de Fourier
* Tomografies computades
* PACS i processament avançat d'imatges
* Tècniques de visualització tridimensional
* Dosimetria del pacient
* Producció de radioisòtops
* Estudis dinàmics a la medicina nuclear
* Anàlisi deconvolotiu
* Ecografies
* Imatges per ressonància magnètica
* Absorció bifotònica per rajos X
* Resum dels capítols
* Bibliografia
Comença a llegir-lo
Aquest llibre és una traducció i adaptació de la versió anglesa de Wikibooks: Basic Physics of Nuclear Medicine
Altres projectes de Wikimedia
Medicina nuclear Viquipèdia. L'enciclopèdia lliure
Nuclear medicine Commons. Dipòsit multimèdia :