OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llibre de cuina/Receptes/Arròs amb llet
### Ingredients

* 150 g d'arròs.
* Aigua.
* Canyella en pols.
* 1 l de llet.
* 4 cullerades de sucre.

### Preparació

Bulliu l'arròs amb l'aigua durant uns 5 minuts i mentrestant aneu fent bullir la llet a part. Quan bulli la llet, aboqueu-hi l'arròs escorregut, una mica de canyella i el sucre, i deixeu-lo fer a foc lent fins que es faci espès. Encabat, retireu-lo del foc i deixeu-lo refredar ja disposat en la safata on el vulgueu servir. Un cop fred, escampeu-hi la canyella pel damunt.
# Llibre de cuina/Receptes/Arròs caldós de bacallà i pèsols

L'arròs caldós de bacallà i pèsols de l'Empordà és un plat basat en el gran sabor dels ingredients locals, especialment l'arròs de Pals i la ceba de Figueres.

## Ingredients

* 250 grams d'arròs de Pals
* 100 grams de pèsols
* 2 cebes de Figueres
* 1 all
* 1 tomaquèt madur
* 1 pebrot verd
* 1 quilogram de caps de lluç
* 4 trossos de bacallà
* Safrà
* 1 porro
* Pebre
* Sal
* Oli
* Sucre

## Estris necessaris

￼Calen una olla, una cassola de fang, dos ganivets (un gran i un altre pelador o puntilla), un colador, un motlle per a la presentació del plat, bols per als ingredients i una cullera de sopa.

## Preparació

Pel que fa al sofregit, en una cassola de fang amb oli sofregim la ceba, el pebrot tallat i l'all, i els deixem daurar. Tot seguit hi afegim el tomàquet ratllat, una mica de sal i un polsim de sucre, i també ho deixem daurar.
El segon pas és preparar el fumet; es fa posant els caps de lluç, el porro i les cebes en una olla amb una mica d’oli. Quan estigui començant a daurar-se, hi afegirem l'aigua i la deixarem bullir uns 18-20 minuts. Separarem els caps de lluç, el porro i la ceba amb un colador, i així ja obtindrem el fumet desitjat.
En tercer lloc, per a fer l'arròs, posarem l’arròs a la cassola de terrissa del sofregit i el deixarem coure juntament amb l'all, el pebrot, la ceba i el tomàquet. El deixarem fer a poc a poc, i anirem afegint-hi progressivament el fumet, deixant-lo fer 20-25 minuts. En l'últim tram hi posarem el bacallà perquè es faci amb la resta del plat.

## Bibliografia

Llanas Blanco, Cristian; Crespo Labrador, Brian. «Concurs "Fem bullir l'olla 2015"». Consell Comarcal del Baix Empordà, 2015.
# Llibre de cuina/Receptes/Arròs de la terra

L'arròs de la terra és un plat menorquí a base de blat que tradicionalment es fèia els dies de la porquejada (matança del porc). El blat trencat és un cereal semblant al bulgur.

## Ingredients

Per a quatre persones:
* 500g d'embotits variats (butifarró blanc, butifarró negre, sobrassada i cansalada)
* 100g de blat trencat
* 100g de costella de porc,
* 1 patata petita una de petita
* 2 tomàquets de penjar,
* alls
* oli d'oliva
* sal

## Elaboració

Per poder cuinar el blat trencat, primer cal posar-lo una nit en remull en un recipient gran, ja que el seu volum es duplica. Es tallen a dauets petits la patata pelada i els tomàquets. Tradicionalment es posa una cabeça sencera d'alls per família, a la qual es treuen les primeres capes de pell, de manera que es vegin bé els grans però que la cabeça es mantingui sencera. Es talla la carn i els embotits de manera que després sigui fàcil de repartir i ningú es quedi sense res. Llavors es posa el blat escorregut al fons d'una cassola de fang i es distribueixen per sobre la resta d'ingredients. Tradicionalment es col·loquen els alls al mig i els trossos de carn i embotits amb simetria radial. Es sala lleugerament, es pot afegir un rajolí d'oli, i es cou a forn suau (uns 160ºC) durant tres quarts d'hora.

## Variants

Com tots els plats antics i populars, cada familia té la seva manera de fer-lo, uns posen més d'un ingredient que els agrada més o altres no posaran un altre que no tenen a l'abast. El sofregit pot canviar a cada casa. Alguns prefereixen posar boniato en comptes de patata.
# Llibre de cuina/Receptes/Arròs amb conill i verdures
### Ingredients

* 320g d'arròs rodó
* 500g de conill
* 100g de pèsols
* 4 tomàquets
* 1 ceba
* 1 pebrot vermell
* 2 alls
* 2 cullerades d'ametlles torrades
* 4-6 brins de safrà
* sal
* brou de carn
* oli d'oliva

### Preparació

Enrossiu el conill tallat a trossos en una cassola de fang amb oli a ple foc. Reserveu el conill i aprofiteu l'oli primer per fregir els bolets o les carxofes, que reservareu, i després per a sofregir la ceba i el pebrot tallats molt fins. Afegiu el conill i ofegueu-lo sense parar de remenar uns minuts. Afegiu els pèsols o les carxofes o els bolets i una mica és del doble de volum de caldo -ho solem medir amb tasses- que d'arròs. Prepareu una picada al morter amb les atmetlles, els alls i el safrà mentre espereu que arrenqui el bull. Afegiu l'arròs quan el caldo bulli fort i coeu-lo durant deu minuts. Deixateu la picada en una mica de caldo calent i aboqueu-la a la cassola, remeneu i coeu la cassola al forn preescalfat a 180ºC durant cinc minuts. Retireu-la del forn i deixeu reposar l'arròs cinc minuts més abans de servir.

## Variants

Les verdures, en comptes dels pèsols, poden ser alguna altra verdura verda o bolet de temporada, com carxofes, espàrrecs verts, moixernons o trompetes de mort, per exemple.

## Vegeu també

* Arròs amb conill i caragols
# Llibre de cuina/Receptes/Arròs de l'Empordà
### Ingredients

* 1/2 quilo d'arròs.
* 1 llagosta petita.
* 1/2 pollastre.
* 1/4 de quilo de tomàquets frescos.
* 100 g de cansalada.
* 3 alls.
* 1/2 ceba mitjana.
* 1 pebrot vermell fresc.
* 1 cullerada grossa plena de pebre vermell.
* Julivert fresc.
* 1/4 de litre d'oli.
* Sal.
* Aigua.

### Preparació

En una cassola, millor que sigui de metall o paella d'ús corrent a Catalunya, hi posarem l'oli i hi fregirem la cansalada tallada a daus, un cop rossejada, hi afegirem el pollastre tallat a trossos i el fregirem bé; un cop fet el retirarem del foc i el guardarem en un plat, posant-hi aleshores la llagosta viva i fregint-la uns minuts pels dos costats a foc intens i retirant-la també. Tallarem la cua en sis trossos, el cap i les potes i les courem en uns dos litres d'aigua amb la ceba, sal i julivert, deixant-ho al foc durant una hora. A la cassola, ja utilitzada i que tindrà oli, hi fregirem els tomàquets pelats, nets i tallats a trossos. Picarem els alls al morter amb una mica de julivert i ho tirarem al tomàquet. Incorporarem a la cassola posada al foc, el pollastre i els trossos de llagosta, així com el pebre i l'arròs, sofregint-ho tot i recobrint-ho amb un litre abundant del brou de bullir les deixalles de la llagosta. Rectificarem de sal, deixant-ho coure vint minuts més. primer a foc intens i després a foc més baix- Escalivarem el pebrot i el pelarem, el tallarem a trossos amb els quals guarnirem l'arròs a l'hora de serir-lo a taula:
    Diem paella (hi ha qui en diu paellera) al recipient metàl·lic amb dues anses, típic a València i a Catalunya per fer-hi l'arròs.
# Llibre de cuina/Receptes/Arròs de peix
## Ingredients

* 6 alls
* 4 tomàquets
* 1 branca de julivert
* 1 sobre de fils de safrà
* 1 sèpia netejada
* 4 calamars
* 8 gambes
* 1/2 kg de musclos
* 2 carxofes
* 1 grapat de pèsols
* 1 pebrot vermell petit
* Garrofons (opcional)
* 400g d'arròs
* 2 litres de caldo de peix
* 1 polsim de sal
* Oli d'oliva

## Preparació

Es pelen els alls i es posen al pot de la batedora amb els tomàquets, el julivert i el safrà i se'n fa un puré. Es posa oli a la paella i s' hi fregeixen les gambes, retirant-les després. S'hi posen la sèpia i els calamars a talls. Un cop sofregits s'hi afegeixen les carxofes i el pebrot. Seguidament s'hi aboca el puré d'alls i tomàquet i es deixa reduir al màxim. A banda s'obren els musclos. S'hi tira el caldo, l'aigua dels musclos i els gorrofons i es deixa bullir tot 20 min. S'hi tiren els pèsols i l'arròs i a mitja cocció la sal.
# Llibre de cuina/Receptes/Arròs de Pals amb pollastre i poma

L'Arròs de Pals amb pollastre i poma és una d'arròs a la cassola realitzat amb productes de l'Empordà sobretot amb l'arròs de Pals i amb el toc original del cruixent de pomes de Gironabasat en el gran sabor dels ingredients locals, en especial l'arròs de Pals i la ceba de Figueres.

## Ingredients

* 300g d'Arròs de Pals
* 200 g Pollastre de l'Empordà
* 1 Poma de Girona
* Vi de l'Empordà
* Oli de l'Empordà
* Sal
* Sucre
* Romaní amb flors per decorar.
Brou: Per realitzar el brou s'utilitza: api, porro, pastanaga, all, Ceba de Figueres i poma de Girona.

## Estris necessaris

Els estris que calen són una cassola, una espàtula, una taula de treball, ganivets, plata pel forn, marmita, planxa i paper sulfuritzat.

## Preparació

* Pelem una poma i la tallem a rodelles de 3-4 mm i les fiquem a coure en almívar (20 min.).
* Quan estigui cuita la retirem, l'eixuguem i fem un cruixent que triturarem per decorar
el plat.
* Tallem 1-2 cebes i un gra d'all tallat a la brunoise, ho sofregim i afegim mitja poma triturada i una reducció de vi blanc.
* Afegim el pollastre i quan està cuit, l'arròs. Mullem amb un brou d'au aromatitzat amb poma.
* Emplatem en forma de timbal, per sobre afegim el pollastre, el cruixent i les flors de romaní.

## Referències

SANTOS, MARC. «Concurs "Fem bullir l'olla 2015"». Consell Comarcal del Baix Empordà, 2015.
# Llibre de cuina/Receptes/Arròs fet a la cassola
### Ingredients

* Pollastre.
* Cunill.

### Preparació

En una paella fregiu la carn tallada a bocinets. A part feu un sofregit amb la ceba, el pebrot i el tomàquet, i quan estigui fet afegiu-hi l'arròs i l'aigua. Una estona més tard, posse-hi la carn i deixeu-ho coure uns 20 minuts.
# Ciències de la Naturalesa (nivell ESO)/Mescles de substàncies
## Substàncies pures

Una substància pura és aquella que està constituïda per un sol component, té propietats característiques fixes i una composició química també invariable. No es pot separar en altres components mitjançant mètodes físics. Metalls com l'or, l'argent, el ferro, l'alumini, el mercuri i gasos com l'oxigen, el nitrogen o el diòxid de carboni són exemples de substàncies pures.
Les substàncies pures compostes poden separar-se en els seus elements o en altres substàncies compostes més senzilles per mètodes químics.
És difícil trobar substàncies pures al nostre voltant que es trobin aïllades de la resta, ja que normalment estan barrejades les unes amb les altres, formant mescles. Per exemple, l'aigua de mar és una mescla d'aigua i diferents sals, ja que si omplim un got d'aigua de mar i deixem que l'aigua s'evapori, al fons hi quedarà un residu de sals.

## Confusions

Sovint hem llegit o sentit expressions com "oli pur d'oliva", "mel pura d'abella", "suc de poma 100% pur suc", "aire pur". Aquestes expressions pretenen indicar que l'oli, la mel o els sucs de fruites no contenen additius ni conservants, i que l'aire no està contaminat. Cap d'ells no és una substància pura, tot són mescles.

## Mescles

Una mescla o barreja és una combinació de dues o més substàncies de tal forma que no ocorre una reacció química i cadascun dels seus components manté la seva identitat i propietats químiques. Un exemple d'una barreja és la sorra amb llimadures de ferro, que a primera vista és fàcil veure que la sorra i el ferro mantenen les seves propietats, el ferro pot separar-se fàcilment mitjançant un iman de la resta de la mescla. Tot i que no hi ha canvis químics en una mescla, les seves propietats físiques, com el seu punt de fusió, poden diferir respecte la dels seus components.
Una barreja pot ser usualment separada en els seus components originals per medis físics:
* Destil·lació
    Basada en les diferents volatilitats.
* Separació magnètica
    Basada en les propietats magnètiques
* Flotació
    Per bombolles d'aire
* Filtració
    Per diferents mides dels components
* Decantació
    Basat en les densitats de líquids que no es poden mesclar
* Centrifugació
    S'aplica una força centrífuga per separar per densitats
* Destil·lació
* Separació magnètica
* Flotació
* Filtració
* Decantació
* Centrifugació
Si després de barrejar algunes substàncies, no es poden recuperar per mitjans físics, és perquè ha succeït una reacció química i les substàncies han perdut la seva identitat: han format compostos nous.
Hi ha tres tipus diferents de mescles: mescles homogènies (també anomenades solucions), mescles heterogènies i dispersions col·loidals.

## Activitats

* Introducció
* Mescles de substàncies
# Ciències de la Naturalesa (nivell ESO)/Nombre atòmic i nombre màssic
## Nombre atòmic

El nombre atòmic amb el símbol de la Z ens indica el nombre de protons que hi ha al nucli d'un àtom. S'utilitza per classificar els elements químics coneguts a la taula periòdica.

## Nombre màssic

El nombre màssic o nombre de massa representa el nombre de nucleons d'un nucli atòmic, és a dir, la suma del número de protons i de neutrons presents en el nucli atòmic. Se simbolitza amb la lletra majúscula A. Si es representa un nucli atòmic es posa a la part superior dreta del símbol de l'element químic i a la part inferior dreta s'hi posa el nombre atòmic, Z. Per exemple $^{12}$$_6$C indica que aquest nucli és de carboni, que té 6 protons i 6 nucleons, ja que el nombre màssic és la suma de protons i nucleons.
El nombre màssic es l'indicatiu dels distints isòtops d'un element químic. Donat que el nombre de protons és idèntic per a tots el àtobrnomés el nombre màssic, que du implícit el nombre de neutrons en el nucli atòmic, indica quin isòtop de l'element es tracta.

## Nombre de neutrons

Per saber el nombre de neutrons que té un àtom restarem el nombre màssic menys el nombre atòmic:
Nombre de neutrons (N) = Nombre màssic (A) - Nombre atòmic(Z)
A=Z+N

## Nombres en els elements químics

| 1 Hidrogen (H) 2 Heli (He) 3 Liti (Li) 4 Beril·li (Be) 5 Bor (B) 6 Carboni (C) 7 Nitrogen (N) 8 Oxigen (O) 9 Fluor (F) 10 Neó (Ne) 11 Sodi (Na) 12 Magnesi (Mg) 13 Alumini (Al) 14 Silici (Si) 15 Fòsfor (P) 16 Sofre (S) 17 Clor (Cl) 18 Argó (Ar) 19 Potassi (K) 20 Calci (Ca) 21 Escandi (Sc) 22 Titani (Ti) 23 Vanadi (V) 24 Crom (Cr) 25 Manganès (Mn) 26 Ferro (Fe) 27 Cobalt (Co) 28 Níquel (Ni) 29 Coure (Cu) 30 Zinc (Zn) 31 Gal·li (Ga) 32 Germani (Ge) 33 Arsènic (As) 34 Seleni (Se) 35 Brom (Br) 36 Criptó (Kr) 37 Rubidi (Rb) 38 Estronci (Sr) 39 Itri (Y) 40 Zirconi (Zr) | 41 Niobi (Nb) 42 Molibdè (Mo) 43 Tecneci (Tc) 44 Ruteni (Ru) 45 Rodi (Rh) 46 Pal·ladi (Pd) 47 Argent (Ag) 48 Cadmi (Cd) 49 Indi (In) 50 Estany (Sn) 51 Antimoni (Sb) 52 Tel·luri (Te) 53 Iode (I) 54 Xenó (Xe) 55 Cesi (Cs) 56 Bari (Ba) 57 Lantani (La) 58 Ceri (Ce) 59 Praseodimi (Pr) 60 Neodimi (Nd) 61 Prometi (Pm) 62 Samari (Sm) 63 Europi (Eu) 64 Gadolini (Gd) 65 Terbi (Tb) 66 Disprosi (Dy) 67 Holmi (Ho) 68 Erbi (Er) 69 Tuli (Tm) 70 Iterbi (Yb) 71 Luteci (Lu) 72 Hafni (Hf) 73 Tàntal (Ta) 74 Tungstè (W) 75 Reni (Re) 76 Osmi (Os) 77 Iridi (Ir) 78 Platí (Pt) 79 Or (Au) 80 Mercuri (Hg) | 81 Tal·li (Tl) 82 Plom (Pb) 83 Bismut (Bi) 84 Poloni (Po) 85 àstat (At) 86 Radó (Rn) 87 Franci (Fr) 88 Radi (Ra) 89 Actini (Ac) 90 Tori (Th) 91 Protoactini (Pa) 92 Urani (U) 93 Neptuni (Np) 94 Plutoni (Pu) 95 Americi (Am) 96 Curi (Cm) 97 Berkeli (Bk) 98 Californi (Cf) 99 Einsteini (Es) 100 Fermi (Fm) 101 Mendelevi (Md) 102 Nobeli (No) 103 Lawrenci (Lr) 104 Rutherfordi (Rf) 105 Dubni (Db) 106 Seaborgi (Sg) 107 Bohri (Bh) 108 Hassi (Hs) 109 Meitneri (Mt) 110 Darmstadi (Ds) 111 Roentgeni (Rg) 112 Copernici (Cn) 113 Nihoni (Nh) 114 Flerovi (Fl) 115 Moscovi (Mc) 116 Livermori (Lv) 117 Tennes (Ts) 118 Oganessó (Og) |
# Ciències de la Naturalesa (nivell ESO)/Moviment rectilini i uniforme
## Introducció

Hi ha mòbils que descriuen trajectòries rectes i a més tenen una velocitat constant. Exemples:
Aquests són exemples del que es diu moviments rectilinis i uniformes (MRU).

## Definició formal

Un moviment és rectilini quan l'objecte mòbil descriu una trajectòria recta, y és uniforme quan la seva velocitat és constant en el temps, ja que la seva acceleració és nul·la. Ens hi referim amb l'acrònim MRU - moviment rectilini i uniforme.
Es diu que la velocitat es manté constant quan no canvia:
* El mòdul, és a dir, el valor numèric.
* La direcció, que és la recta que el conté.
* El sentit, que es determina per la punta de la fletxa.

## Gràfiques

Als gràfics següents es representen la posició, la velocitat i l'acceleració en funció del temps en el cas d'un mòbil sotmès a MRU.
Es pot observar el següent:
* La posició augmenta en funció del temps descrivint un gràfic recte i creixent, però també podria ser decreixent.
* La velocitat és constant i el gràfic descriu una línia horitzontal.
* L'acceleració és nul·la i per tant la funció coincideix amb l'eix d'ordenades.

## Equacions d'un mòbil

L'equació que determina la posició en cada instant en un MRU és:
entenent que v és un valor constant.

## Errors freqüents

Un error és pensar que la velocitat mitjana coincideix amb la mitjana aritmètica de les velocitats.

## Deduccions

A partir de la gràfica x-t es poden conèixer certes característiques d'un MRU:
* L'espai inicial és el punt en què la gràfica talla l'eix d'ordenades (ordenada a l'origen)
* La velocitat es pot calcular a partir de dels valors temps i posició de dos punts de la línia (és el pendent de la recta).
* Que la recta sigui decreixent o que la velocitat tengui un valor negatiu significa que el mòbil es va acostant a l'origen de referència a mesura que passa el temps.
# Ciències de la Naturalesa (nivell ESO)/Propietats de la matèria
## Què són

La matèria té diverses propietats, de les quals algunes són mesurables i altres no.
Les propietats físiques són aquelles que es poden mesurar sense afectar la composició o identitat de la substància.
* Propietats generals
    Són les que no permeten identificar la classe de matèria (substància). Per exemple, la inèrcia i l'extensió (mesurables), la impenetrabilitat (no mesurable).
* Propietats específiques
    Són les que permeten identificar la substància. Per exemple, el pes específic (relació entre el pes i el volum; mides de la inèrcia i l'extensió d'un cos o porció de matèria; el sabor (no mesurable)).

## Propietats generals

* Gravitació
    És la propietat dels cossos que es manifesta pel seu pes. La gravitació és una propietat mesurable, és a dir, els cossos es poden ponderar (pesar). El pes es determina per la capacitat del cos a gravitar sobre un ressort (molla): com més s'estira el ressort, major és el pes.
* Inèrcia
    És la tendència dels cossos a conservar el seu estat de repòs o de moviment. Es tracta d'una propietat mesurable i la seva mesura s'anomena massa.
* Divisibilitat
    La matèria pot ser dividida (particionada). Les porcions de matèria s'anomenen cossos.
* Extensió
    La matèria ocupa un lloc a l'espai. L'extensió és una propietat mesurables per a les porcions de matèria (cossos). La mesura de l'extensió s'anomena mida o volum.
* Impenetrabilitat
    Quan un cos ocupa un cert lloc, aquest lloc no pot esser ocupat simultàniament per un altre. Dos cossos diferents no poden ocupar les mateixes coordenades.

## Propietats específiques

* Estat físic
* Punts de canvi d'estat
* Densitat
* Color, olor i sabor
* Capacitat de dilatació i contracció
* Elasticitat
* Duresa i tenacitat
* Capacitat de conduir la calor i l'electricitat

## Propietats químiques

Les propietats químiques són les que es poden mesurar després d'haver afectat la identitat o l'estructura química de la substància, és a dir, quan s'ha transformat en una altra substància.
Exemples

## Referències

* ↑ http://www.luventicus.org/articulos/02N002/index.html
* ↑ http://www.angelfire.com/hi/odeon/QuimicaBasica_123.PDF
* ↑ http://www.luventicus.org/articulos/02N002/propge_gravitacion.html
* ↑ http://www.luventicus.org/articulos/02N002/propge_inercia.html
* ↑ http://www.luventicus.org/articulos/02N002/propge_divisibilidad.html
* ↑ http://www.luventicus.org/articulos/02N002/propge_extension.html
* ↑ http://www.luventicus.org/articulos/02N002/propge_impenetrabilidad.html
# Llibre de cuina/Receptes/Arròs al quart d'hora
### Ingredients

* 1/2 quilo d'arròs.
* 1 ceba mitjana.
* 2 tomàquets mitjans.
* 2 alls.
* 50 g d'ametlles torrades.
* 1/4 de quilo de cloïsses o bé 12 musclos.
* 300 g de calamars.
* 1/4 de quilo de nero.
* 1/4 de quilo de congre.
* Julivert fresc.
* 1 tassa d'esmorzar plena d'oli.
* Sal.
* Aigua.

### Preparació

En una cassola fonda al foc amb l'oli, hi afegirem la ceba pelada i molt trinxada, la sofregirem i li afegirem els tomàquests pelats i tallats a trossos, que es facin una mica, addicionant a continuació els calamars nets i tallats a trossos, el nero i el congre també tallats a trossos i cuidant que cap mena de peix no tingui espines. (Podem augmentar la porció del peix si volem). Les cloîsses (o musclos) un cop ben rentades, les posarem en un recipient amb una miqueta d'aigua, al foc perquè s'obrin, reservant el brou amb què haurem cuit aquests musclos. Un cop cuits separarem la polpa de la seva closca, i posant-la a la cassola que tindrem per a fer l'àrros, i el dobre d'aigua i una mica més que del arròs, afengint-hi encara a aquesta aigua la que teniem de coure els musclos. Amb els alls, el julivert i les ametlles farem una picada al morter que tirarem a l'arròs juntament amb la sal. Ho deixarem coure tot junt un quart d'hora i ho servirem una mica claret de suc.
# Llibre de cuina/Receptes/Arròs amb conill
### Ingredients

* 500 g d'arròs.
* 500 g de conill.
* 1 i 1/2 decilitre d'oli.
* 1 ceba grossa.
* 1 cabeça d'all.
* 1 tomàquet fresc gros.
* 2 carxofes grosses.
* 1 cullerada grossa plena de pebre vermell.
* Julivert fresc.
* Canyella en pols.
* Sal.
* Aigua.

### Preparació

Prepararem una cassola al foc amb l'oli i, quan estigui calent, hi tirarem la ceba pelada i picada, el tomàquet i els alls també picats i el julivert trinxat. Ho sofregirem una mica i hi afegirem el conill tallat a trossos, taparem la cassola deixant que tot es dauri poc a poc. Passats uns minuts hi afegirem les carxofes pelades i tallades en quatre porcions, una mica de canyella i el pebre. Així que el conjunt presenti un color daurat, hi afegirem l'aigua (doble quantitat d'arròs), ho adobarem amb sal i així que arrenqui el bull hi posarem l'arròs que deixarem coure a foc lent fins que estigui en el seu punt, 20/25 minuts. Ho servirem a la mateixa cassola de cocció.
# Llibre de cuina/Receptes/Arròs amb conill i caragols

L'arròs amb conill i caragols és típic de les comarques del sud del País Valencià, i es recomana que quedi un poc melós. Necessita una cocció perllongada que solament permeten els arrossos tipus bomba.

## Ingredients

* 1 kg. de conill trossejat.
* 2 dotzenes de caragols serrans. (Han de ser caragols serrans -de molla blanca i pela amb espirals-, grans, recollits al forest, on s'alimenten de farigola i romaní. Després de purgar-los uns dies, es posen en una olla amb aigua que s'apropa al foc a poc a poc per a "enganyar-los": Que es coguin amb la molla fora).
* 400 g. d'arròs de Calasparra, o "arròs bomba".
* 1 pebrot vermell.
* 1 tomàquet madur o conserva casolana de tomàquet.
* 1 cabeça d'all.
* Uns brins de safrà.
* 100 cl. d'oli d'oliva verge.
* Sal
* Pebre negre
* Julivert.

## Elaboració

És important que el foc estigui repartit per tota la paella, que sigui viu quan afegim l'arròs i no molt fort cap al final. Si és possible, sobre un foc de sarments, es col•loca la paella amb l'oli. Es fregeix la cabeça d'alls, a la qual li hem practicat un tall a tot al voltant, i el conill. S'afegeix el pebrot tallat en tires, que una vegada fregit s'apartarà per a afegir-lo un poc abans d'acabar. S'afegeix, a continuació, el tomàquet picat. Una vegada fregit el tomàquet, s'afegeixen els caragols i es cobreix tot amb aigua, (tres parts d'aigua per a cada part d'arròs que vulguem posar). Se li afegeix la sal, el pebre i el julivert picat, i es tapa per a deixar-lo coure almenys mitja hora. Si el conill és de forest haurà de bullir més temps. Després d'haver bullit el conill s'afegeix l'arròs, el safrà prèviament torrat, i es deixa al foc altres 25 minuts amb la paella destapada. Uns minuts abans d'acabar, estant encara caldós l'arròs, es prova el brou i es rectifica de sal i es procura col•locar la cabeça d'alls en el centre de la paella, i les tires de pebrot al voltant.
De la mateixa forma es feien els arrossos amb colom, perdiu, pollastre de corral...

## Vegeu també

* Arròs amb conill i verdures