# El lèxic patrimonial i la creació de noves paraules

EL LÈXIC
A. EL LÈXIC PATRIMONIAL.
- DEFINICIÓ: La base de lèxic català prové del llatí vulgar( llengua parlada). Aquests mots que designen nocions molt lligades a la vida quotidiana són molts populars o patrimonials.( són aquells que han perviscut, modificats per la fonètica històrica, del llatí vulgar) -EXEMPLES: PATRE PARE
- També altres llengües van contribuir al lèxic català: • El grec: església. Oliva. teatre • Invasions germàniques: Geltrú, gris, Ricard • Àrab: carxofa, Alcalà, Benifairó, séquia,xaloc.
1. CULTISMES, SEMICULTISMES I DOBLETS.
- CULTISMES: aquells mots que procedeixen del llatí culte o clàssic- molts són d’origen grec- i que s’han incorporat al català sense haver sofert l’evolució dels mots populars. EXEMPLES: genocidi, execució, negoci. Testimoni, filòleg.
- SEMICULTISMES: mots que procedeixen del llatí clàssic que es van incorporar més tardanament. EXEMPLE: spatula> espatlla, miraculu> miracle
- DOBLETS: són mots que tenen una mateixa arrel en llatí però han seguit dues vies evolutives diferents: un d’ells ha experimentat els canvis propis dels mots populars i l’altre s’ha incorporat directament del llatí com a cultisme.
EXEMPLE: AXILA AXIL•LA AIXELLA
2. EXPRESSIONS LLATINES
ACCÈSSIT ÀLIES
FÒRUM ÍDEM QUÒRUM SIC SÚMMUM ULTIMÀTUM ALTER EGO
ERRERE HUMANUM EST COGITO, ERGO SUM VENI, VIDI, VINCI CARPE DIEM ALEA IACTA EST
B. LA CREACIÓ DE NOVES PARAULES
1. ELS NEOLOGISMES
DEFINICIÓ: són formes lèxiques de nova creació que s’incorporen al lèxic d’una llengua per tal de designar conceptes nous.
- Es poden formar a través de:
1.2 HABILITACIÓ: és un canvi semàntic que es produeix en una paraula quan canvia de categoria gramatical. Els canvis poden ser: - Nom propi = Nom comú - Adjectius= substantius - Verbs=substantius - Numerals= substantius EXEMPLE: Et convido a dinar (VERB) . El dinar (NOM) el pago jo La serralada de l’Atlas. Busca-la a l’atles. Una dona molt treballadora. Una treballadora.
1.3.PROCEDIMENTS FORMALS ( CANVIS FORMALS) 1.4.DERIVACIÓ: afegint prefixos i sufixos a un lexema o radical creem noves paraules - Molts dels cultismes i tecnicismes han estat formats per prefixos , sufixos i radicals provinents de les llengües clàssiques. PREFIXOS GRECS SUFIXOS GRECS Fago- -àlgic
Hemo-, hemato - fob-fobia
PREFIXOS LLATINS SUFIXOS LLATINS
Recti- - pede Simili- -vor Uni- - fug Homo - - cultor-cultora
1.5.COMPOSICIÓ - Consisteix a unir dos o més lexemes que ja existeixen prèviament a la llengua com a mots independents. TIPUS: • El que formen un sol mot : cama ( nom) + llarg(adjectiu)= camallarg • Els que conserven la grafia separada mitjançant un guionet: pit(nom)+roig(adjectiu)= pit-roig • Els que formen un sintagma: cotó fluix, blat de moro
1.6 .LEXICALITZACIÓ - tres tipus: • Locucions • Frases fetes 1.7ABREVIACIONS
* L’abreviatura : pàg, núm, Sr • La sigla(es llegeix lletra per lletra): TGV • L’acrònim ( es llegeix com una paraula i la sigla no): Termcat,Macba
1.8 MANLLEUS
hel•lenismes: prestatge, calaix, galera
Italianismes: novel·la, macarró, fresc Sardismes: esquirriar, maco, fontana Castellanismes: carro,amo, pis, senzill Anglicismes: xampú, bistec, càmping,futbol Indoamericanismes: tomàquet, xocolata, canoa