OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Guia Epsilon Linux/Navegador fitxers CAJA

Caja és l'aplicació que us permet navegar per als arxius del vostre disc dur o d'altres ordinadors connectats per xarxa.
A la part esquerra, hi trobareu una vista en format d'arbre que és molt útil per a treballar amb els vostres arxius. Qualsevol sistema GNU/Linux desa tots els arxius amb una estructura tipus arbre. No existeixen unitats c:, d:, sinó que tot penja d'una jerarquia de directoris.
Només par a usuaris avançats: Podeu obrir el navegador d'arxius Caja amb drets d'administrador teclejant des del terminal: $ gksudo caja. Cal tenir cura de no esborrar arxius del sistema erròniament!
Dreceres del caja
Amb el menú Vés podeu anar a diferents localitzacions especials:
Per sota de Buida l'historial, trobareu les carpetes visitades recentment. Fent clic sobre Buida l'historial, evidentment, es buidarà l'historial de carpetes visitades.
Amb el menú Edita podreu accedir a Preferències per poder personalitzar el comportament i estil del Caja.
A Visualitza, entre altres opcions, n'hi han dos molt útils: Subfinestra lateral, que també es pot habilitar premen la tecla F9, per tindre al lateral esquerre els accessos als llocs de més ús; i Subfinestra addicional, que també es pot habilitar premen la tecla F3, per partir el Caja en dos finestres. Aquesta funció us permetrà fàcilment arrossegar arxius entre diferents carpetes.
# Guia Ubuntu/vodafone mòdem

Aquest petit tutorial és vàlid per Ubuntu, Linux Mint, Lubuntu, Kubuntu, Linkat Edu o qualsevol altre distribució de Linux derivada d'Ubuntu que no utilitzint un mòdem del tipus Vodafone 3G Dongle. Sembla que la configuració dels dispositius tipus 3G Dongle és bastant dificultosa amb Linux.
En aquest enllaç proposen una soŀlució: http://digitalgotcha.blogspot.com/2011/11/get-vodafone-3g-dongle-huawei-k3770.html
Dispositus comprovats: (que funcionen molt bé amb Linux)
Mòdems Huawei, mòdems interns dels portàtils DELL Latitude, Vodafone (ZTE) K-3806-Z. Segur que n'hi ha més, si ho afegiu en aquest tutorial algú altre en treurà profit.
Configuració:
La primera vegada que inseriu el mòdem USB de vodafone al PC, us sortirà un assistent d'instal·lació. La única cosa que heu de fer amb aquest assistent és indicar-li que teniu un mòdem vodafone (airtel), no poseu airtel old. La resta de dades no les canvieu i seguiu llegint.
El següent pas és, per poder configurar i usar fàcilment aquest mòdem, treure la demanda de PIN del mòdem. Us caldrà un telèfon vodafone per poder fer-ho, o bé, ho podeu demanar que us ho facin a la botiga on adquiriu el dispositiu USB. La experiència em diu que normalment t'ho fan sense cap inconvenient.
Per acabar, ja tan sols queda configurar el dispositiu. Si utilitzeu linux amb gnome, el NetworkManager, que és l'aplicació que gestiona les vostres xarxes, serà l'eina de configuració.
Al costat esquerre de la data i hora del vostre planell, teniu l'indicador de cobertura de xarxa. Amb l'USB inserit heu de fer clic amb el botó dret del ratolí (o botó esquerre, segons quina distribució utilitzeu) i prémer Edita les connexions (o bé, Paràmetres de Xarxa) ...
Aleshores, premeu Banda ampla mòbil, seleccioneu Vodafone (Airtel) i feu clic a Opcions ...
Heu d'introduir la vostra contrasenya i omplir les dades de configuració al igual que la captura que teniu aquí sota.
Feu clic a Aplica i tanqueu la finestra de configuració.
Si teniu problemes per connectar a internet, podeu provar un altre número de connexió: *99#1
o cercar amb Google altres números de connexió.
A partir d'aquest moment, en el lloc on seleccioneu les xarxes sense fil, també tindreu una connexió anomenada vodafone per poder connectar Internet amb el mòdem USB.
# Guia Ubuntu/xarxa
## Configuració de la Xarxa

Per a realitzar aquest tipus de configuracions, caldrà que tingueu certa informació sobre la vostra xarxa. Si disposeu de detecció automàtica (DHCP), o bé IP fixa, Gateway (normalment IP del Router), DNS, etc.
Abans de començar val la pena dir que, avui dia, amb la majoria de routters subministrats pels proveïdors de banda ampla, no cal fer res. Sovint és endollar i navegar.
Si heu de configurar les dades de xarxa feu el següent: Aneu a Paràmetres del sistema - Xarxa, trieu el tipus de connexió i premeu "Configura".
O si ho preferiu, també s'hi pot accedir fent clic amb el botó dret del ratolí, a la icona de xarxa que trobareu al panell superior. Aleshores, al menú que es desplega, cal fer clic a Edita les connexions.
Seleccioneu la connexió (potser teniu més d'una targeta de xarxa) que voleu configurar i premeu Edita. Aneu a la pestanya paràmetres IPV4 i, on diu mètode, hi podreu posar els paràmetres de la connexió que us hagi subministrat el vostre proveïdor de banda ampla o, en el cas d'un ordinador en xarxa, segons ens indiqui l'administrador de la xarxa.
Si heu escollit el mètode manual per a introduir les dades de xarxa, també podreu, més avall, introduir les DNS que potser haureu d'omplir depenent de la configuració de la xarxa.
Un cop fet això, ja tindreu xarxa. Per si de cas, reinicieu el PC si no funciona el primer cop i inicieu el navegador per a comprovar que la xarxa funciona.
# Guia Ubuntu/unity/Instaŀlació Programari Ubuntu
## INSTAĿLACIÓ DE PROGRAMARI

A l'Ubuntu disposeu de diverses eines per a poder instaŀlar programari. Unes amb entorn gràfic, com el Centre de programari de l'Ubuntu o Synaptic, i d'altres s'executen des del Terminal. (Vegeu Escrivint al Terminal al capítol Coneix l'Ubuntu d'aquesta guia)
Les d'entorn gràfic son més senzilles per al usuaris novells, i tenen l'avantatge de poder visualitzar tot el programari disponible al vostre abast. L'ús del Terminal amb apt-get i aptitude té l'avantatge de disposar de més programari que l'eina Centre de programari de l'Ubuntu, però cal anar amb comte i ser acurat amb el que s'escriu, donat que tan sols posant una lletra malament a l'ordre del Terminal us provocarà un error no desitjat.
Abans de veure com funcionen les eines per a instaŀlar programari, veurem una mica com funciona el sistema Ubuntu.
Ubuntu prové de Debian i, per tant, gestiona d'igual manera les aplicacions instaŀlades.
A GNU/Linux anomenem paquet a una aplicació, biblioteca o component que es pugui instal·lar a un sistema. Alhora, és freqüent que cada distribució tingui el seu propi sistema de gestió de paquets. Els més coneguts són els RPM (originaris de RedHat) i els DEB (originaris de Debian). Ubuntu utilitza aquests últims.
Quan volem instal·lar un paquet en concret, és probable que aquest tingui dependència de tercers paquets. Per exemple, si volem instal·lar una aplicació gràfica per a navegar per Internet que utilitzi la biblioteca gràfica GTK, caldrà que tingueu instal·lat al sistema la biblioteca GTK per a poder instal·lar el navegador.
Ja fa uns anys, Debian va afegir un sistema de gestió de paquets DEB anomenat APT. Aquest sistema resol automàticament les dependències que té una aplicació, de tal manera que si volem instal·lar el navegador comentat a l'exemple anterior, l'APT s'encarrega de baixar i instal·lar tant el navegador com la biblioteca GTK com tot el que calgui. I tot sense la intervenció de l'usuari i, per tant, aconseguint una instaŀlació més fàcil.
Ubuntu, al igual que Debian, també utilitza el sistema APT, per la qual cosa, també podreu gaudir d'aquestes comoditats.
L'APT pot funcionar agafant els paquets des d'un CD, però el més habitual és utilitzar APT conjuntament amb Internet. A Internet podreu trobar llocs amb recopilacions de paquets per a la vostra distribució, aquests llocs s'anomenen dipòsits.
També hi ha la possibilitat d'instaŀlar programari no disponible als dipòsits, però acostuma a ser més difícil. Per sort, tant Debian com Ubuntu ofereixen suficients paquets per a cobrir les necessitats d'un usuari normal. Actualment hi ha més de 30.000. paquets disponibles.
L'APT sempre selecciona per defecte la versió més recent dels paquets. Per tant, sempre tindreu la versió actualitzada.
# Guia Ubuntu/moovida

Centre Multimèdia amb Moovida
Moovida és el nou nom de l'antic Elisa Media Center. El canvi no només es queda en el nom, sinó que també ve acompanyat d'un redisseny total de l'aplicació i una nova interfície d'usuari per a la gestió de les biblioteques multimèdia de l'ordinador.
El nou disseny del programa es basa en un carrusel horitzontal des del qual es pot accedir a totes les coŀleccions multimèdia emmagatzemades a l'ordinador, fent clic en els extrems per poder "donar la volta" per totes elles. S'ha tingut molt en compte l'ús final d'aquest tipus d'aplicacions, creant una interfície d'usuari amb blocs grans i molt espaiats, amb moltes imatges però sense recarregar gens la navegació per l'aplicació. El punter del ratolí ara deixa un halo lluminós en tot botó pel qual passa per sobre, creant un efecte molt original.
Gestionar la música amb Moovida és realment còmode, tot sol rastreja tota la coŀlecció a la recerca de fitxers d'àudio i els organitza com àlbums, descarregant les seves caràtules i alguna informació sobre l'autor. L'usuari té a la seva disposició, a través d'una interfície molt agradable, tots els controls importants que pot necessitar per escoltar la seva música: accés a àlbums, artistes, gèneres musicals, creació de llistes de reproducció, etc.
Pel que fa a formats i conectors el més probable és no tenir cap problema, ja que Moovida suporta pràcticament tots els formats actuals. Permet la reproducció de DVD i de vídeos en alta definició, així com la càrrega automàtica de subtítols i la selecció d'idioma en cas de vídeos duals.
En definitiva, Moovida no és només un canvi de nom sinó també un genial redisseny amb una nova interfície molt clara i senzilla d'usar, amb infinitat de detalls i accions automàtiques que fan molt fàcil la gestió de coŀleccions multimèdia per part de l'usuari , tot un media center que s'assenta com una de les millors opcions de la seva categoria per a entorns GNU/Linux.
Per cert, el podreu instaŀlar fàcilment amb el Centre de Programari de l'Ubuntu, o amb el Centre de programari Muon, amb la llengua del vostre sistema; o amb el Gestor de Programari de la vostra distribució Linux.
# Guia Ubuntu/xarxa KDE
## Configuració de la Xarxa

Per a realitzar aquest tipus de configuracions, potser us caldrà que tingueu certa informació sobre la vostra xarxa. Si disposeu de detecció automàtica (DHCP), o bé IP fixa, Gateway (normalment IP del Router), DNS, etc.
Abans de començar val la pena dir que, avui dia, amb la majoria de routters subministrats pels proveïdors de banda ampla, no cal fer res. Sovint és endollar i navegar.
Si heu de configurar les dades de xarxa feu el següent: Aneu a Arranjament del sistema - Xarxa i connectivitat - Paràmetres de xarxa, trieu el tipus de connexió (endollat, sense fils, etc.) i premeu "Edita".
Un cop hàgiu premut Edita. Aneu a la pestanya paràmetres IPV4 i, on diu mètode, hi podreu posar els paràmetres de la connexió que us hagi subministrat el vostre proveïdor de banda ampla o, en el cas d'un ordinador en xarxa, segons ens indiqui l'administrador de la xarxa.
Si heu escollit el mètode manual per a introduir les dades de xarxa, també podreu, més avall, introduir les DNS que potser haureu d'omplir depenent de la configuració de la xarxa.
Un cop fet això, ja tindreu xarxa. Per si de cas, reinicieu el PC si no funciona el primer cop i inicieu el navegador per a comprovar que la xarxa funciona.
# Guia Ubuntu/unity/Fitxers i Carpetes. Propietaris i Permisos Kubuntu
## Treball amb fitxers i carpetes. Propietaris i permisos

A qualsevol sistema GNU/Linux, els fitxers i directoris tenen propietaris i permisos. Per exemple, a tots aquells arxius que heu creat amb el vostre usuari des del Nautilus, se'ls assignarà aquest com a propietari, quedarà associat amb el grup principal al que pertanyi el vostre usuari.
Tindrà els següents permisos.
- Propietari: Vista i modificació del contingut.
- Grup: Vista i modificació del contingut
- Altres: (només) Vista del contingut.
Vegem un exemple: Obriu el gestor de fitxers Dolphin, cerqueu un lloc buit i cliqueu amb el botó dret.
* Per crear una nova carpeta premeu Crea nou - carpeta .
* A més de crear una carpeta nova, habreu vist que hi teniu moltes més opcions. Per exemple, al menú Crea nou podreu crear: Fitxer de text, Fitxer HTML, LibreOffice Writer, Enllaç bàsic, etc.
A continuació, comproveu les propietats de qualsevol document fent clic amb el botó dret i premeu Propietats.
A la nova finestra, aneu a la pestanya Permisos. Aquí podreu canviar els permisos de lectura i/o escriptura a més de poder indicar que el document és executable en el cas d'algun arxiu que ho necessiti.
Si aneu a la primera pestanya, General, on diu Tipus, al costat dret hi trobareu una clau anglesa. Si hi feu clic, podreu associar el tipus de fitxer amb programes que el puguin tractar. Per exemple, en el cas, d'un document de text, a més del LibreOffice, hi trobareu algun altre editor de texts. Si hi afegiu un altre programa nou, aquest quedarà relacionat amb tots aquells arxius que tinguin la mateixa extensió que el vostre. Molt útil pel cas dels arxius multimèdia, per tal de poder definir els reproductors de vídeo i àudio que més us agradin.
En el cas d'una carpeta veureu una captura com la següent.
Des d'aquí, és possible canviar els permisos per a permetre a altres usuaris del sistema (en el cas de tenir-ne) llegir o modificar els vostres documents o carpetes. És important tenir en compte els permisos de la carpeta on es troba el document per a permetre l'accés a tercers.
En el cas de les carpetes, teniu la pestanya Compartició per tal de poder compartir carpetes amb altres usuaris.
Des de propietats de l'arxiu, podreu comprovar que a la pestanya General hi trobareu, entre altres coses, la mida del fitxer i la seva ubicació.
# Croat/Vocabulari

Aquesta és una llista de tot el vocabulari utilitzat al llarg del viquillibre de croat:
* Knjíga: llibre
* Televízor: televisor
* Bolnica: hospital
* Ručak: dinar (àpat)
* Pašta: pasta (aliment)
* Šuma: bosc
* Meso: carn
* Sestra: germana
* Prijatelj: amic
* Noć: nit
* Večer: vespre
* Hladan: fred
* Film: pel·lícula
* Džungla: jungla
* Žeđ: set (sensació)
* glazba: música
* Pjesma: cançó
* Večera: sopar (àpat)
* Ulica: carrer
* Zašto: per què (interrogatiu)
* Grad: ciutat
* Kuća: casa
* Francuska: [terra] francesa (França)
* Muž: marit
* zemlja: terra (país)
* Španjolska: [terra] espanyola (Espanya)
* Junak: heroi
* Hrvatska: [terra] croata (Croàcia)
* Džep: butxaca
* Lađa: barca
Croat/vocabulari 02
# DarkBASIC Professional/Índex

Aquest llibre tractarà sobre el que pots fer amb el programa DarkBASIC, amb aquest llibre es podran arribar a aconseguir crear des de senzilles aplicacions fins a videojocs o aplicacions 3D ben completes.

## Requisits

* Ordinador
* DarkBASIC Pro
* Paciència i ganes
* DarkBASIC Professional
* Introducció
* Inici al programa
* Regles bàsiques del codi
* Crear un diàleg
* Crear un joc semblant al Pong
* Crear un matamarcians
* Crear un videojoc 2D
* En breu ens introduirem amb les 3D...
# DarkBASIC Professional/Introducció

* DarkBASIC Professional
* Introducció
* Inici al programa
* Regles bàsiques del codi
* Crear un diàleg
* Crear un joc semblant al Pong
* Crear un matamarcians
* Crear un videojoc 2D
* En breu ens introduirem amb les 3D...

## Què és el DarkBASIC?

Dark Basic, és un llenguatge programador de videojocs comercial. Una de les principals qualitats que té, és que tot el que creem amb ell està lliure de drets, de tal manera ho podem distribuir com vulguem.

## Curs

En aquest curs començarem explicant les regles bàsiques del DarkBASIC i el seu codi. Començarem creant un simple diàleg entre l'ordiandor i l'usuari, posteriorment pasarem a un joc estil Pong, després un matamarciants, i finalment un bon joc 2D abans de començar amb les 3D.
A més el llenguatge és bastant fàcil i podrem aconseguir resultats ràpidament. Això sí, per a crear un Half Life 2 o un Age of Empires ho tindràs difícil. Si estàs pensant en començar a crear un videojoc de qualitat oblida-te'n, comence'm per el més fàcil.
# Croat/Pronoms possessius

En croat els pronoms possessius també es declinen, pel que començarem presentant els corresponents al nominatiu, mentre que la resta, per simplificar, els resumirem a l'última part d'aquest capítol.

## Pronoms possessius en nominatiu

Cal tenir en compte que, de forma similar al que passa en català, els pronoms possessius en croat són específics per cada gènere. En existir tres gèneres, però, existeixen més pronoms encara.
Singular:
* moj, tvoj,svoj (meu, teu, seu)
* moja, tvoja, svoja (meva, teva, seva)
* moje, tvoje, svoje (neutre de 1a, 2a i 3a persona respectivament)
Plural:
* moji, tvoji,svoji (meus, teus, seus)
* moje, tvoje, svoje (meves, teves, seves)
* moja, tvoja, svoja (neutre de 1a, 2a i 3a persona respectivament)
Cal denotar que les formes del plural del femení i del neutre corresponen a les del singular de l'altre. Aquesta ambigüitat es resol amb el nom que acompanyen, el gènere del qual és conegut.

### Vocabulari
## Pronoms possessius en totes les declinacions
### Primera persona singular

Singular :
| Gènere | Nominatiu | Genitiu | Datiu | Acusatiu | Vocatiu | Locatiu | Instrumental |
| Masculí | Moj | Moga,Mojega | Momu,Mojemu | Moga,Mojega | Moj | Mom,Mojem | Mojim |
| Femení | Moja | Moje | Mojoj | Moju | Moja | Mojoj | Mojom |
| Neutre | Moje | Moga, Mojega | Momu,Mojemu | Moga, Mojega | Moj | Momu,Mojemu | Mojim |
| Plural ||||||||
| Gènere | Nominatiu | Genitiu | Datiu | Acusatiu | Vocatiu | Locatiu | Instrumental |
| Masculí | Moji | Mojih | Mojim,Mojima | Moje | Moji | Mojim,Mojima | Mojim,Mojima |
| Femení | Moje | Mojih | Mojim,Mojima | Moje | Moje | Mojim,Mojima | Mojim,Mojima |
| Neutre | Moja | Moje | Mojoj | Moju | Moja | Mojoj | Mojom |
# Croat/vocabulari 01

* Knjíga: llibre
* Televízor: televisor
* Bolnica: hospital
* Ručak: dinar (àpat)
* Pašta: pasta (aliment)
* Šuma: bosc
* Meso: carn
* Sestra: germana
* Prijatelj: amic
* Noć: nit
* Večer: vespre
* Hladan: fred
* Film: pel·lícula
* Džungla: jungla
* Žeđ: set (sensació)
* glazba: música
* Pjesma: cançó
* Večera: sopar (àpat)
* Ulica: carrer
* Zašto: per què (interrogatiu)
* Grad: ciutat
* Kuća: casa
* Francuska: [terra] francesa (França)
* Muž: marit
* zemlja: terra (país)
* Španjolska: [terra] espanyola (Espanya)
* Junak: heroi
* Hrvatska: [terra] croata (Croàcia)
* Džep: butxaca
* Lađa: barca
# Càlcul de guany d'una antena parabòlica

Per efectuar el càlcul de guany d'una antena parabòlica' han de quedar clars els següents conceptes:
Posem un exemple de càlcul. Per a una antena HyperLink Wireless brand de 5,8 GHz amb les següents característiques:
Tenim que el guany d'una antena parabòlica ve donada per la fórmula:
* G = guany de potència (no en dB)
* n = eficiència global
* D = diàmetre del plat
* L = longitud d'ona d'espai lliure
1. A 5,8 GHz la longitud d'ona està donada per:
Longitud d'ona = c/f = 300 * 10exp6 m/s/5,8 * 10exp9 Hz = 5,17 cm
Per la dada de l'eficiència, tindrem en compte que la representació de l'eficiència global d'il·luminació del reflector ( g) en funció de l'angle d'obertura màxim  0, vol dir que aquesta eficiència serà màxima per a un angle en el que el pedestal del camp en l'obertura C està 10 dB per sota del màxim.
Tindrem:
2. Considerant que tenim una eficiència del 80% per la qual cosa:
G = 0,8 * 9,86 * 0,36 m/0,0517 m = 1062,4 (guany en potència)
G = 10 * log 1062,4 = 30,26 dB
Com es pot veure, el valor és molt proper al proporcionat en el full de característiques de l'antena.
3. També podem calcular la seva obertura del feix, per a això s'utilitza la següent equació:
Ample de Feix = 70 * L/D = 70 * 0,0517/0,6 = 6,031º, tal com s'indica en el seu full de característiques.

## Referències

* ↑ ACAF (2007-08) - Antenes receptores, pàg. 10

## Enllaços externs

* Electronic Communication Systems - per Roy Blake
* http://arantxa.ii.uam.es/~acaf/Documentacion/TemaVII_reflectores.pdf Apunts Màster de la Universitat Autònoma de Madrid
# Càlcul de seccions de línies elèctriques

La caiguda de tensió és deguda a la resistència dels conductors al pas del corrent elèctric, els quals provoquen una diferència de voltatge entre el punt inicial i final. Els dos materials per a conductors més utilitzats són el coure i l'alumini, i es classifiquen en funció de la seva secció, la qual ve donada en mm². Per el càlcul de la caiguda de tensió s'utilitza la següent fórmula per a circuits monofàssics:
Per a circuits trifàssics:
On P és la potència en Watts U és la Tensió de la línia segons sigui trifàssica o monofàssica, (400V en trifàssic, 230V en monofàssic)
R, correspon a la resistència del cable, que es calcula amb la següent formula;
R = R tca = R tcc (1 + Ys + Yp) = c R tcc R tcc = R 20cc [1 + α (θ -20)] = ρθ L / S R 20cc = ρ20 L / S ρθ = ρ20 [1 + α (θ -20)]
On:
# Danès

* VELKOMMEN!
* Dansk ~ Català
* Aprenent Danès
* Pròleg
* Alfabet i Pronunciació ~ Lliçons ~ Gramàtica ~ Vocabulari

## Vegeu també

* Danès
# Guia Ubuntu/Impressores
## Impressores

Instal·lació d'una impressora
Si voleu configurar la vostra impressora, heu d'anar a Paràmetres del sistema - Impressores. Per a instaŀlar-la, caldrà fer clic a la icona + .
És molt possible que el sistema ja hagi detectat la vostra impressora i hi aparegui llistada al requadre de l'esquerra.
a la part dreta hi teniu 3 botons per:
1. Mostra. Per veure la cua de treballs pendents d'impressió.
2. Imprimeix una pàgina de prova. Per fer una prova d'impressió.
3. Opcions. Per editar les opcions predeterminades de qualitat, orientació del paper, etc.
També es pot trobar ajuda en temes d'impressores a:
http://openprinting.org
http://www.openprinting.org/printers
Si heu d'instaŀlar una impressora en xarxa, podreu trobar informació útil en aquest enllaç del blog (Miquel Adroer i Llauradó):
http://miquel66.caliu.cat/2010/03/22/oce-tambe-imprimeix-amb-linux/
# Guia Ubuntu/Impressió
## Impressores

Instal·lació d'una impressora
Si voleu configurar la vostra impressora, heu d'anar al Centre de Control – Impressió. Per a instaŀlar-la, caldrà fer clic a la icona + Afegeix. A Ubuntu 11.10, tecla menú sortida - Impressores.
És molt possible que el sistema ja hagi detectat la vostra impressora i hi aparegui llistada; en aquest cas, la trieu i premeu Endavant. Un cop finalitzat l'assistent, la vostra impressora apareixerà com a una icona al costat de la icona “impressora nova”. Si cliqueu amb el botó dret, podreu editar les seves propietats o veure la cua de treballs pendents d'impressió.
En cas que no hi aparegui al llistat de detectades, haureu d'indicar manualment al sistema el tipus d'impressora (local o xarxa) i després el fabricant i model. Un assistent molt semblant al d'altres sistemes operatius us guiarà per instal·lar-la. Normalment no caldrà posar cap CD, sovint el controlador és lliure i ja ve amb la distribució.
També es pot trobar ajuda en temes d'impressores a:
http://openprinting.org
http://www.openprinting.org/printers
Si heu d'instaŀlar una impressora en xarxa, podreu trobar informació útil en aquest enllaç del blog (Miquel Adroer i Llauradó):
http://miquel66.caliu.cat/2010/03/22/oce-tambe-imprimeix-amb-linux/
Compartir una impressora
A l'Ubuntu és molt simple compartir una impressora en xarxa. No requereix l'edició manual d'arxius de configuració. S'assumeix que ja hi ha una impressora instaŀlada i funcionant a l'ordinador amb l'Ubuntu que s'utilitzarà com a servidor d'impressió.
1r pas. Al servidor (on teniu la impressora connectada), obriu el gestor d'impressió. Centre de Control - Impressió.
2n pas. Feu clic a Servidor - Paràmetres/Configuració i marqueu la casella on diu: Publica les impressores compartides connectades a aquest sistema. Feu clic a D'acord. (Cal recordar que, per tindre accés als menús d'una finestra amb unity, cal desplaçar el ratolí al cap d'amunt del escriptori).
Ara, a l'ordinador client (al qual voleu imprimir remotament),
1r pas. Obriu el gestor d'impressió. Centre de Control - Impressió.
2n pas. Feu clic a Servidor - Paràmetres/Configuració i marqueu l'opció: Mostra les impressores compartides per altres sistemes. Feu clic a D'acord.
Ara ja podeu obrir qualsevol document i provar d'imprimir. Si aneu a Fitxer - Imprimeix ha d'aparèixer la impressora compartida.