# Basc/Vocabulari
## Vocabulari i frases

* dreta: eskuin, eskuma, eskubi
* esquerra: ezker
* sota: behera (cap a baix), behean (a sota)
* pedra: harri
* bé: ongi, ondo, hunki, ontsa, ederki
* mal: gaizki, txarto, txar (dolent), gaizto (mala persona)
* al costat: ondoan
* Hola: Kaixo!. També es fan servir de manera col·loquial Apa!, Epa!, Aupa! o Ieup!
* Bon dia: Egun on
* Bona tarda: Arratsalde on, Arrasti on
* Bona nit: Gabon
* Adéu: Agur, Aio, Arillo, Adio (dialectes del nord)
* saludar / acomiadar-se: agurtu,
* A reveure!: Hurren arte!, Hurrengoa arte!, Ikusi arte!
* Fins després!: Gero arte!
* Per favor: mesedez, arren, otoi, faborez
* Com va?: Zer moduz?. També s'usa vulgarment zelan?
* Com estàs?: Nola zira?, Nola zaude?, Zelan zagoz?
* Bé, i tu?: Ongi / Ondo, eta zu?
* Em sap greu, perdó: Barkatu, Sentitzen dut
* Quina hora és?: Zer ordu da?, Zer oren da?
* Ets molt guapo/guapa: Oso polita zara
* Moltes gràcies: Eskerrik asko, Milesker, Esker mila, Esker aunitz
* De res: Ez horregatik, Ez dago zergatik, Ez da deus
* T'estimo: Maite zaitut
* feliç: pozik, alai, kontent
* trist: goibel, triste
* enutjat/da: haserre
* avorrit/a: aspertuta, asperturik
* sí: bai
* no: ez
* No entenc: Ez dut ulertzen / Eztet ulertzen, eztet entenditzen (guipuscoà) / Eztot ulertuten, Eztot entenditzen (biscaí) / Eztot entenditzen (altnavarrés) / Ez dut entelegatzen (baixnavarrés) / Eztüt konprenitzen (suletí)
* No fumeu: Ez erre
* forat: zulo
* caseriu: baserri
* ratolinet: sagutxo, sagutxu (biscaí)
* gos: txakur, zakur (gos gros)
* gat: katu
* bascoparlant: euskaldun
* bascoparlant de bressol: euskaldun zahar (literalment, bascoparlant vell)
* bascoparlant que ha après la llengua d'adult: euskaldun berri (literalment, bascoparlant nou)
* no bascoparlant: erdaldun
* pa: ogi
* forn de pa: okindegi
* dinar: jaki, janari
* desdejuni: gosari
* esmorzar: bazkari, berendu
* berenar: askari
* sopar: afari
* carrer: kale, karrika
* llibertat: askatasun
* festa: jai, festa, besta
* boina: txapel
* Enhorabona!: Zorionak!
* amic / amiga: lagun, adiskide
* mare: ama
* pare: aita
* pares: gurasoak
* avi: aitona, aitaita, aititxa, aitxitxe, aitite,atxuna
* àvia: amona, amama, amatxi, amuna
* fill: seme
* filla: alaba
* germà (respecte del seu germà): anaia
* germana (respecte del seu germà): arreba
* germà (respecte de la seva germana): neba
* germana (respecte de la seva germana): ahizpa
* oncle: osaba
* tia: izeko, izeba
* cosí: lehengusu
* cosina: lehengusina
* casa: etxe
* diners: diru, sos (col·loquialment, en plural diruak/diruk)
* esports: kirol
* nou: berri, barri
* vell / ancià: zahar
* nom: izen
* cognom: deitura, abizen
* país - poble: herri
* ciutat: hiri, uri
* muntanya: mendi, bortü
* planúria: lautada, ordoki
* vall: haran, ibar
* ribera: erribera, ibar
* mar: itsaso
* riu: ibai, erreka (rierol)
* sol: eguzki, eki
* núvol: hodei
* vent: haize
* cel: zeru, ortzi
* estrella: izar
* Mart: Marte, Martitz
* Venus: Artizar
* Lluna: Ilargi
* pluja: euri, ebi
* neu: elur
* calamarsa: txingor, kazkabar, abasuse
* flor: lore, lora, lili
* dilluns: astelehen
* dimarts: astearte (en biscaí: martitzen)
* dimecres: asteazken (en biscaí: eguezten)
* dijous: ostegun (en biscaí: eguen)
* divendres: ostiral (en els dialectes orientals ortziral i en biscaí bariku)
* dissabte: larunbat(en biscaí zapatu; en suletí neskenegün)
* diumenge: igande (en biscaí: domeka)
* setmana: aste
* mes: hilabete, hil
* gener: urtarril
* febrer: otsail
* març: martxo
* abril: apiril
* maig: maiatz
* juny: ekain
* juliol: uztail
* agost: abuztu
* setembre: irail
* octubre: urri
* novembre: azaro
* desembre: abendu
* primavera: udaberri
* estiu: uda
* tardor: udazken
* hivern: negu

### Nombres

    Cardinals
| 0 | zero, o huts |
| 1 | bat |
| 2 | bi |
| 3 | hiru |
| 4 | lau |
| 5 | bost |
| 6 | sei |
| 7 | zazpi |
| 8 | zortzi |
| 9 | bederatzi |
| 10 | hamar |
| 11 | hamaika |
| 12 | hamabi |
| 13 | hamahiru |
| 14 | hamalau |
| 15 | hamabost |
| 16 | hamasei |
| 17 | hamazazpi |
| 18 | hemezortzi |
| 19 | hemeretzi |
| 20 | hogei |
| 21 | hogeita bat |
| 22 | hogeita bi |
| 23 | hogeita hiru |
| 30 | hogeita hamar | (hogei-ta-hamar = vint-i-deu = 20+10) |
| 31 | hogeita hamaika | (hogei-ta-hamaika = vint-i-onze = 20+11) |
| 40 | berrogei | (ber-hogei = dos cops-vint = 2×20) |
| 50 | berrogeita hamar | (ber-hogei-ta-hamar = dos cops-vint-i-deu = 2×20+10) |
| 60 | hirurogei | (hirur-hogei = tres cops-vint = 3×20) |
| 70 | hirurogeita hamar | (hirur-hogei-ta-hamar = tres cops-vint-i-deu = 3×20+10) |
| 80 | laurogei | (laur-hogei = quatre cops-vint = 4×20) |
| 90 | laurogeita hamar | (laur-hogei-ta-hamar = quatre cops-vint-i-deu = 4×20+10) |
| 100 | ehun |
| 200 | berrehun |
| 300 | hirurehun |
| 1000 | mila |
| 2000 | bi mila |
| 1000000 | milioi bat |
| mig | erdi |
| menor | gutxiago |
| més | gehiago |
    Ordinals
* 1r: lehen, o aurren
* 2n: bigarren
* 3r: hirugarren
* 4t: laugarren
* ...: nombre+garren
    Distributius
* 1 per cadascun: bana
* 2 per cadascun: bina
* 3 per cadascun: hiruna
* ... per cadascun: nombre+na

## Referències

* Michel Morvan, Dictionnaire étymologique basque-espagnol-français, Internet/Lexilogos, 2009.