OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llibre de cuina/Receptes/Pastís de porc
### Ingredients

* 500 grs. de morro de porc.
* 1 orella de porc.
* 1 peu de porc.
* 1/4 de quilo de carn magra de porc.
* 1 ceba mitjana.
* 2 alls.
* 2 pastanagues mitjanes.
* 1 cullerada grossa plena de julivert fresc picat.
* 2 grs. de pebre negre.
* Aigua.
* Sal.
* 100 grs. de pernil.
* 1 clara d'ou cru.

### Preparació

Prepararem el morro, orella i peu, ben netejats, i els posarem a coure en aigua amb sal a foc viu per espai de 10 minuts. Un cop escorreguts els posarem a coure novament, afegint-hi aigua nova, la carn magra, la ceba pelada i trossejada, els alls, les pastanagues (pelades i picades), el julivert, la sal i el pebre en gra. Hauran de coure unes 2 hores, fins que veurem que es fàcil separar la carn dels ossos. Picarem la carn que n'obtinguem d'aquesta manera i la deixarem ben premsada dins d'un motllo i al frigorífic l'espai d'una nit. Amb el brou de la segona cocció farem una gelatina, començant per treure el greix, escalfar, colar, clarificar i tornar a bullir. Fora del foc hi incorporarem la clara de l'ou batuda. La forma de saber si la gelatina està feta és tirant-ne una gota en un plat i observant si, passats uns minuts, queda presa. Si no passa així, la gelatina haurà de bullir una mica més. Aquesta gelatina estarà unes 12 hores al frigorífic. Traurem la carn del motlle i presentarem els pastís amb la gelatina tallada a trossos i el pernil tallat a tires.
# Llibre de cuina/Receptes/Patates a la cassola
### Ingredients

* 1 quilo de patates.
* 2 cebes grosses.
* 2 tomàquets madurs.
* 1/2 quilo de cargols.
* 1/2 quilo de cansalada fresca.
* Sal.
* 1 litre d'aigua.

### Preparació

En una cassola de terrissa al foc hi farem fondre la cansalada, tallada a trossets. Quan s'haurà rossejat hi afegirem les cebes i els tomàquets (ambdós pelats i picats). Ho sofregirem tot uns 10 minuts, afegint-hi després les patates pelades i tallades a rodanxes i els cargols prèviament netejats. Hi afegirem l'aigua calenta i ho deixarem coure adobant-ho amb una mica de sal.
# Llibre de cuina/Receptes/Patates amb bacallà
### Ingredients

* 1 quilo de patates.
* 1 ceba petita.
* 200 grs. de bacallà sec.
* 2 alls.
* 1 fulla de llorer.
* Aigua.

### Preparació

En una cassola al foc amb l'oli hi fregirem la ceba pelada i molt picada i els alls (també pelats i picats), ho sofregirem bé i, abans que sigui ros, hi afegirem el bacallà prèviament posat a remull, sense pells ni espines i tallat a trossos petits. Tot seguit hi tirarem les patates pelades a trossos iguals, ho treballarem junt amb el pebre i hi afegirem aigua calenta, la fulla de llorer i un pols de sal, tenint en compte que el bacallà sempre té restes de sal. Les deixarem coure a poc a poc fins que estiguin al seu punt. Si ens agraden una mica picants, podem posar-hi un bitxo ben picat o cuidar que el pebre sigui picant. Les servirem calentes a la mateixa cassola si és de terrissa o de "pirex".
# Dones en STEM

* Llibre Dones en STEM
* D O N E SEN STEM
* Introducció
* Dones en la ciència
* Dones en la ciència en l'Edat Antiga
* Dones en la ciència en l'Edat Mitja
* Dones a l'espai
* Margarita Salas
* Marie Curie
* Com crear una pàgina
* Llibre d'estil
* Dubtes i preguntes
* Referències
* Imatges
* Drets d'autoria
# Dones en STEM/Margarita Salas

* Dones en STEM - Margarita Salas
Problemes per escoltar l'arxiu? Vegeu l'ajuda :
Margarita Salas Falgueras va ser una bioquímica pionera en el desenvolupament de la biologia molecular a Espanya. Va nàixer a la localitat asturiana de Canero el 30 de novembre de 1938.
Va estudiar Ciències Químiques a Madrid, on va conèixer al Premi Nobel Severo Ochoa, de qui va ser deixeble. Després de doctorar-se, va anar als Estats Units on va treballar quatre anys amb el seu marit, també investigador, a la Universitat de Nova York, fins que van tornar a Espanya.
Treballava al Centre de Biologia Molecular Severo Ochoa del Consell Superior d'Investigacions Científiques (CSIC) i a la Universitat Autònoma de Madrid.
Era membre de la Reial Acadèmia de Ciències Exactes, Físiques i Naturals, de la Reial Acadèmia Espanyola, de l’Acadèmia Europea de les Ciències i les Arts i de l'Acadèmia Americana de les Arts i les Ciències.
La biòloga molecular María Blasco Marhuenda va ser alumna seua. Va morir a Madrid el 7 de novembre de 2019.

## Investigacions

* Va determinar la direccionalitat de la lectura de la informació genètica;
* Va demostrar que el triplet UUA dona lloc a l'acabament de la cadena polipeptídica;
* Va descobrir una glucoquinasa específica per a la fosforilació de glucosa.

## Reconeixements

* En 2016 va rebre la Medalla Echegaray de la Reial Acadèmia de Ciències Exactes, Físiques i Naturals; va ser la primera dona en rebre-la;
* En 1994 va rebre el Premi Rei Jaume I d’Investigació Bàsica;
* En 1999 va rebre el Premi Nacional d’Investigació Santiago Ramón y Cajal;
* En 2002 la Generalitat Valenciana li va concedir el Premi Isabel Ferrer.

## Bibliografia i webgrafia

* «Histórico Premiados Investigación Básica» (en espanyol). Fundació Rei Jaume I. [Consulta: 1 d'octubre de 2020].
* «Muere Margarita Salas, un icono de la investigación en España» (en espanyol). Agencia SINC, 7 de novembre de 2019. [Consulta: 1 d'octubre de 2020].
* «Margarita Salas. Biografía» (en espanyol). Instituto Cervantes, agost de 2015. [Consulta: 1 d'octubre de 2020].
* «Curriculum Vitae MARGARITA SALAS FALGUERAS» (en espanyol). Academia Europea, març de 2011. [Consulta: 1 d'octubre de 2020].
# GNU/LINUX per usuaris/Primers passos/Personalització de l’entorn KDE/El menú d’aplicacions

Tal com exposàvem a la secció anterior, el menú d’aplicacions es pot modiﬁcar i personalitzar tant com vulguem. Per accedir a la conﬁguració hem d’obrir la ﬁnestra de conﬁguració del panell i anar a la secció Disposició, pestanya de Menús o bé des del menú KDE, Preferències - Editor de menús. En aquesta ﬁnestra hi veurem la secció de Menú K, Menús ràpids de navegació i Elements de menú d’inici ràpid.
En el Menú K podem seleccionar el tipus de format que volem pels menús d’aplicacions i afegir submenús addicionals. Aquests submenús addicionals ens poden mostrar els últims documents oberts (per poder-hi tornar a accedir de forma més ràpida), marcadors (menú dinàmic), navegació ràpida 1 , preferències, etc. Per saber exactament què és cadascun d’aquests menús podem accedir a la seva ajuda en pantalla (botó dret del ratolí sobre l’opció de menú) o bé afegir-lo i investigar una mica quines opcions ens proporciona. El botó d’Edició del menú K ens fa aparèixer una ﬁnestra com la de la ﬁgura 2.7 on podem afegir, eliminar o modiﬁcar tots els menús i submenús que ens apareixen.
Al seleccionar una opció de menú, a la banda dreta ens apareixen una sèrie d'alternatives que ens permeten escollir el nom que volem que aparegui en el menú, on està situat el binari (l’arxiu executable), la ruta de treball que utilitzem, etc. També és interessant l’opció de tecles d’accés ràpid, que ens permet assignar una combinació de teclat a l’aplicació de forma que al apretar-la se’ns executarà automàticament.
Una altra tria per poder actualitzar els menús de KDE és la que ens proporciona l’aplicació KAppﬁnder (menú KDE - Preferències - KAppﬁnder), que ens explora el sistema a la recerca de nous programes instal lats i ens els situa en les diferents seccions del menú.
# GNU/LINUX per usuaris/Primers passos/Personalització de l’entorn KDE/El panell

Una forma d’accedir a la conﬁguració del panell és seleccionar l’opció Preferències - Conﬁguració del panell en el menú desplegable del botó KDE del panell. La ﬁnestra que ens apareix és com la de la ﬁgura 2.6, on hi podem observar dues zones: a la part esquerra hi trobem els botons de les diferents seccions que es poden conﬁgurar, mentre que a la dreta hi ha les característiques personalitzables.
No és necessari explicar totes les opcions possibles de conﬁguració, ja que la majoria són molt intuïtives, però sí que farem una breu descripció de les parts essencials:
Si en algun moment no ens queda clar què fa una determinada conﬁguració, sempre podem accedir a l’ajuda clicant amb el botó dret del ratolí sobre l’opció que no tinguem clara. Amb això ens apareix un botó que ens pregunta Què és això ? que al fer-li clic ens obre un quadre explicatiu. Per aplicar totes les conﬁguracions podem clicar sobre el botó d’Acceptar o Aplicar de la ﬁnestra. La diferència entre els dos és que el primer ens aplica els canvis i tanca la ﬁnestra mentre que el segon tan sols els aplica.
A part de les opcions de conﬁguració que hem vist ﬁns ara, també podem personalitzar el panell clicant sobre diferents seccions d’aquest i clicant el botó dret del ratolí. Si hi experimentem una mica, veurem com el menú que ens apareix canvia segons allà on estiguem, podent modiﬁcar diferents paràmetres dels elements que hi tenim, afegint-n’hi de nous, etc. Una opció molt interessant és la de poder insertar més panells addicionals als extrems de la ﬁnestra. Amb aquests panells hi podem posar applets (com el rellotge que ens apareix per defecte), nous botons de menú, etc. La manipulació d’aquest és pràcticament igual que com hem vist ﬁns ara. Totes aquestes opcions fan que les possibilitats de personalització de l’escriptori siguin, pràcticament, il·limitades.
# GNU/LINUX per usuaris/Primers passos/Programari

* Introducció
* Firefox
* Thunderbird
* LibreOffice
* Editor Kat
# GNU/LINUX per usuaris/Primers passos/L’entorn de l’escriptori de KDE/Zones de l’entorn

El primer que ens trobarem a l’iniciar KNOPPIX és una pantalla com la que veiem en la captura 2.1. Com en la majoria d’entorns, les parts principals de KDE són l’escriptori i el panell (ﬁgura 2.2). La zona de l’escriptori ens serveix per situar-hi accessos directes, carpetes, arxius, hi tenim situada la paperera, etc. En aquesta zona de la pantalla també hi veurem les ﬁnestres de les diferents aplicacions que obrim. El panell ens serveix per iniciar programes, canviar de pantalla virtual, tenir-hi informació, etc.
Les parts principals del panell (ﬁgura 2.2) són les següents:
# GNU/LINUX per usuaris/Primers passos/Personalització de l’entorn KDE

KNOPPIX ens proporciona l’entorn KDE conﬁgurat d’una determinada manera, però aquest tipus d’entorns es poden personalitzar de la forma que més ens agradi. Des del panell ﬁns al número d’escriptoris virtuals o el comportament de les ﬁnestres són aspectes que es poden adaptar als gustos de cada usuari. Les tècniques de disseny utilitzades per desenvolupar aquest tipus de programari ens permeten totes aquestes funcionalitats. Tot això fan de KDE un entorn potent i àgil a la vegada, adaptable a quasi tots els requeriments que puguin aparèixer. A continuació introduïrem breument algun d’aquests aspectes, esperant que serveixin d’entrada per aprendre a conﬁgurar l’entorn als gustos i funcionaliats requerides per cadascú.
* El panell
* El menú d’aplicacions
* Centre de control
* Altres aspectes
# Galeria de Plantes Medicinals

| Prunus dulcis | Hepatica nobilis |
| Galeria de Plantes Medicinals Guia fotogràfica per a reconèixer espècies ÍNDEX de NOMS CIENTÍFICS i POPULARS | |
| Gentiana lutea | Echinacia angustifolia |
Vegeu també el viquillibre Guia de plantes medicinals, usos i cultiu.
# Les matemàtiques de Numbers

El Viquillibre Les matemàtiques de Numbers pretén mostrar les matemàtiques que es fan servir a la sèrie NUMB3RS (primera temporada). Es va començar amb un grup de 3r d'ESO a una assignatura optativa.
Vegeu la Unitat didàctica que es va seguir per crear-lo.

## Contingut

* Capítol 1: Pilot
* Capítol 2: Principi d'incertesa
* Capítol 3: Vectors
* Capítol 4: Fallada d'estructura
* Capítol 5: Sospitós principal
* Capítol 6: Sabotatge
* Capítol 7: Realitat falsificada
* Capítol 8: Crisi d'identitat
* Capítol 9: El franctirador
* Capítol 10: Una bomba bruta
* Capítol 11: El sacrifici
* Capítol 12: Més enllà del renou
* Capítol 13: La caça de l'home
# La solidificacio

La solidificació és un procés pel qual un objecte, matèria o substància es torna sòlid o dur.
# La valoració de les existències

Segons la normativaPlantilla:Cal citació les existències s'han de valorar segons la seva naturalesa, pel preu d'adquisició o pel cost de producció. Si les existències són productes comprats externament per l'empresa es valoraran al preu d'adquisició, si són productes produïts a l'empresa es valoraran al cost de producció.
* El preu d'adquisició. És l'import total de la compra, més totes les despeses que ha pogut generar l'operació (transport, assegurances, envasos, impostos no repercutibles...)
* El cost de producció. És la suma del preu d'adquisició de les matèries primeres i dels materials consumits en la fabricació, dels costos directes de la producció i de la part proporcional dels costos indirectes imputables a la producció.
La normativa vigent recomana utilitzar uns criteris de valoració per valorar individualment les existències de l'empresa. Utilitzam el criteri PMP I Criteri FIFO, són dos mètodes diferenciats que ens permeten calcular el valor de les existències en qualsevol moment i situació.
* El Criteri del PMP (preu mitjà ponderat). Calculem el valor mitjà de les existències inicials i de les entrades, ponderades segons les seves quantitats. Les entrades es registraran al seu valor i les existències i les sortides, al PMP corresponent.
* El criteri del FIFO. (First in, first out, en anglès. Primeres en entrar, primeres en sortir català). El valor de sortida dels productes del magatzem és el preu de les primeres unitats físiques que hi van entrar. Les existències es registraran al seu valor d'entrada respectant l'ordre cronològic d'entrada.
# Viquipèdia/La Viquipèdia a classe

La Viquipèdia és una realitat de la societat d'avui en dia. Els estudiants de tots els nivells hi tenen accés i la fan servir. Alguns professors estan preocupats pel risc de que puguin trobar-hi material amb errors o que puguin copiar material pels seus treballs sense aprendre. L'única forma d'afrontar aquest fenòmens és educar els joves a fer servir adequadament aquesta nova eina entenent els seus límits i les seves possibilitats. La idea d'aquesta part del llibre és tractar de crear un «kit de supervivència» per al professor que vulgui fer servir la Viquipèdia a classe; ja sigui en una dinàmica de pedagogia clàssica, ja sigui en pedagogia activa.
# Viquipèdia/Utilitzar la Viquipèdia

Nombrosos visitants fan un ús instantani de la Viquipèdia: arriben a l'enciclopèdia a través d'un motor de cerca, copien una informació i ja no van més enllà. La naturalesa oberta de la Viquipèdia requereix tanmateix comprendre el seu funcionament per tal de ser conscient dels seus límits i d'adoptar una actitud crítica de cara a la informació. Aquesta part es destina al lector ocasional o assidu de la Viquipèdia, que desitja optimitzar la utilització d'aquesta eina.
# Viquipèdia/Utilitzar la Viquipèdia/Fitxes pràctiques
## Recerca d'informació

Existeixen diverses maneres de cercar informació a la Viquipèdia. Podeu provar aquests mètodes vosaltres mateixos i escollir el que més us convingui. Escolliu un tema sobre el que fer la vostra consulta, per exemple el vostre municipi, el vostre actor preferit o un esdeveniment històric. Per aquest exemple, useu «tomàquet» i proveu les diferents opcions:
* Cerqueu «tomàquet» al vostre motor de cerca preferit (Google, Yahoo!, etc.).
* Cerqueu «tomàquet viquipèdia» en aquest mateix motor.
* Obriu http://ca.wikipedia.org i cerqueu «tomàquet» a la caixa de cerca.
* Des de la portada de la Viquipèdia, intenteu trobar l'article Tomàquet usant els portals temàtics.

## Recerca d'imatges

També podeu realitzar cerques d'imatges amb llicència lliure. Atenció! Els motors de recerca, tals com Google Imatges, us proposen sovint imatges d'Internet que estan sotmeses a drets d'autor i que, per tant, no podeu utilitzar lliurement.
Podeu intentar alguna de les opcions següents:
* Cerqueu «tomàquet viquipèdia» en un cercador d'imatges, com Google Imatges.
* Cerqueu l'article Tomàquet a la Viquipèdia i escolliu una de les imatges de l'article, o seguiu l'enllaç a Commons del final de la pàgina.
* Aneu a Commons (http://commons.wikipedia.org) i cerqueu-hi «tomàquet».

## Consultar articles

Segurament ja haureu consultat regularment articles de la Viquipèdia. Ara que ja coneixeu eines com l'historial, els difs i les pàgines de discussió, és hora d'aprofitar-los!

### Estructura d’un article

Escolliu un article que us interessi, o feu clic a Pàgina a l'atzar a la barra lateral esquerra. Observeu l'estructura general de l'article, fixeu-vos en la introducció, els enllaços interwiki (altres llengües), comproveu si hi ha plantilles de navegació, els portals, les categories. Podeu usar-ho per a explorar el contingut. Vegeu Viquipèdia:Estructura d'un article.

### Eines lligades als articles

Ja que esteu familiaritzats amb un article, aneu al seu historial i observeu les diverses línies: hi podreu identificar les versions anteriors de l'article i els seus autors. Seleccioneu dues versions i compareu les diferències. Què se n'ha suprimit? Afegit?
# Vènet

Introducció
* Alfabet i pronúncia
* Frases útils
* Números
* Pronoms personals
* Pronoms possessius
* Conjugació de verbs
** Indicatiu:
*** Present d'indicatiu
*** Imperfet d'indicatiu
*** Imperfet compost d'indicatiu
*** Passat compost d'indicatiu
*** Passat doble d'indicatiu
*** Futur d'indicatiu
*** Futur compost d'indicatiu
*** Condicional
*** Condicional passat
** Conjuntiu:
*** Present de conjuntiu
*** Imperfet de conjuntiu
*** Conjuntiu passat
*** Imperfet compost de conjuntiu
** Progressiu:
*** Present progressiu
*** Imperfet progressiu
*** Futur progressiu
*** Futur compost progressiu
*** Condicional progressiu
*** Condicional passat progressiu
** Imperatiu
** Imperatiu
* Preposicions
* Connectors
* Modismes
* Vocabulari emprat
* Recursos útils
# Ciències de la Naturalesa (nivell ESO)/La naturalesa de l'univers

Tot allò que constitueix l'univers físic es pot reduir a:
* Matèria
* Energia
* Espai
* Temps
# Ciències de la Naturalesa (nivell ESO)/Isòtops radioactius
## Isòtops

Els isòtops d'un element químic són els àtoms amb el mateix nombre atòmic però diferent pes atòmic. És a dir, els seus nuclis atòmics tenen el mateix nombre de protons però diferent nombre de neutrons. El nom ve del grec isos, mateix, i topos, lloc, degut al fet que ocupen el mateix lloc a la taula periòdica dels elements.
Els isòtops d'un mateix element tenen el mateix nombre atòmic, Z, però distint nombre màssic, A. Per exemple, aquests són els principals isòtops de l'hidrogen;
* $^1$H o hidrogen-1 : hidrogen amb un protó i cap neutró, Z=1, A=1, també anomenat proti.
* $^2$H o hidrogen-2 : hidrogen amb un protó i un neutró, Z=1, A=2, també anomenat deuteri.
* $^3$H o hidrogen-3: hidrogen amb un protó i dos neutrons, Z=1, A=3, també anomenat triti.
En la nomenclatura científica, els isòtops es denoten pel nom del corresponent element, seguit pel nombre màssic, separats habitualment per un guió, encara que alguns d'ells posseeixen noms especials. Així: hidrogen-3 o triti, carboni-12, carboni-14, urani-238, etc. En forma simbòlica, el nombre de nucleons s'afegix com superíndex a l'esquerra del símbol químic: $^3$H, $^{12}$C, $^{14}$C, $^{238}$U.
Les propietats químiques dels isòtops d'un mateix àtom són les mateixes. En canvi, les propietats físiques dels nuclis atòmics poden ser molt diferents. Per exemple, el temps de vida mitjana dels isòtops 12 i 14 del carboni és molt diferent, cosa que es pot aprofitar per datar mostres d'interès històric o arqueològic d'origen orgànic.
Si la relació entre el nombre de protons i de neutrons no és l'apropiat per a obtenir l'estabilitat nuclear, l'isòtop és inestable, i per tant radioactiu.
En el llenguatge comú és habitual utilitzar la paraula isòtop per a referir-se a cada espècie caracteritzada per un determinat conjunt del valor Z i A. Estrictament, tal espècie hauria de ser denominada núclid i reservar-se la paraula isòtop per als núclids que pertanyen a un mateix element. Així, els núclids carboni-12 i carboni-14 són isòtops de l'element carboni.

## Isòtops radioactius

Un radioisòtop, isòtop radioactiu o isòtop inestable, és un tipus d'isòtop que es caracteritza per tenir un nucli atòmic inestable i emet energia quan canvia a un estat més estable. L'energia alliberada en canviar de forma pot detectar-se amb un comptador geiger o amb una pel·lícula fotogràfica.
Els isòtops radioactius tenen usos en medicina. Per exemple, l'isòtop del tal·li pot identificar vasos sanguinis bloquejats en pacients sense provocar danys.
# Ciències de la Naturalesa (nivell ESO)/L'aparell locomotor

L'aparell locomotor permet a l'ésser humà o als animals en general interactuar amb el medi que els envolta mitjançant el moviment o locomoció. Es fonamenta en tres elements:
* Ossos
* Articulacions
* Músculs
# Ciències de la Naturalesa (nivell ESO)/L'aparell excretor

El sistema urinari o excretor és un conjunt d'òrgans i glàndules encarregats de mantenir l'homeòstasi de l'equilibri químic i del balanç hidrosalí, extraient de la sang els rebuigs del metabolisme cel·lular i eliminant-los cap a l'exterior del cos.
Els residus són duts per les venes fins als ronyons, els quals s'encarreguen d'excretar-los a l'orina, a través de les nefrones. Després d'excretar alló necessari a l'orina, la sang en bon estat es comprimida en les nefrones en la seva part superior, les quals transporten la sang filtrada per mitjà de l'artèria renal de nou al cor.
# Alemany

En procés de traducció de l'anglès. Qui vullga col·laborar, que vaja a aquesta pàgina en anglès
| Bundesrepublik Deutschland | Alemany ~ Català Aprenent Alemany Pròleg Nivell I ~ Nivell II ~ Nivell III ~ Gramàtica | Republik Österreich |
Innsbruck, Österreich — Blick über die Dächer der Altstadt Innsbruck, Àustria — vista per damunt de les teulades de la Ciutat Vella
| Schweizerische Eidgenossenschaft | Fürstentum Liechtenstein | Großherzogtum Luxemburg | Königreich Belgien | Autonome Provinz Bozen-Südtirol |
| Bandera dels estats i regions d'Europa de parla alemanya |||||
# Drosera rotundifolia (Droseraceae) herba de la gota, dròsera

* Visió general
* Detall de la flor
* Detall de les fulles
* Detall de les glàndules
# Fragaria vesca (Rosaceae) maduixera

* Visió general
* Detall de la flor
* Detall de la fulla
* Detall del fruit
# Eleuterococus senticosus (Araliaceae) eleuterococ

* Detall de la fulla
* Detall del fruit
# Erythroxylum coca (Erythroxylaceae) coca

* Visió general
* Detall de la fulla
# Filipendula ulmaria (Rosaceae) ulmària, reina dels prats

* Visió general
* Detall de la flor
* Detall de la fulla
* Detall de la inflorescència
# Ephedra distachya (Ephedraceae) Trompera

* Fruit
* Visió general
# Eucalyptus globulus (Myrtaceae) eucaliptus comú

* Visió general
* Detall de la inflorescència
* Detall de la fulla
* Detall del fruit
# Foeniculum vulgare (Apiaceae) fonoll

* Visió general
* Detall de la inflorescència
* Detall de la fulla
* Detall del fruit
# Eschscholzia californica (Papaveraceae) rosella de califòrnia

* Visió general
* Detall de la flor
* Detall de la llavor
# Gentiana lutea (Gentianaceae) genciana

* Visió general
* Detall de la flor
* Detall de la fulla
* Detall de la inflorescència
# Olea europaea (Oleaceae) olivera

* Visió general
* Detall de la fulla
* Detall la flor
* Detall del fruit
# Nicotiana tabacum (Solanaceae) tabac

* Visió general
* Detall de les fulles
* Detall de la flor
# Parietaria officinalis (Uriticaceae) herba roquera

* Visió general
* Detall de la flor
* Detall de la fulla
# Passiflora incarnata (Passifloraceae) passionera

* Visió general
* Detall de les fulles
* Detall de la flor
* Detall del fruit
# Myristica fragrans (Myristicaceae) Arbre de la nou moscada

* Visió general
* Detall del fruit
* Detall d'una branca
* Detall de la llavor
# Panax ginseng (Araliaceae) ginseng

* Visió general
* Detall de l'arrel
# Papaver rhoeas (Papaveraceae) rosella, gallaret, piripipip

* Visió general
* Detall de la flor
* Detall del fruit
* Camp de roselles
# Papaver somniferum (Papaveraceae) Cascall

* Visió general
* Detall de la flor
* Detall del fruit
# Nasturtium officinale (Brassicaceae) creixen

* Visió general
* Detall de la flor
* Detall de les fulles
# Nerium oleander (Apocynaceae) baladre, oleandre

* Visió general
* Detall de la flor
* Detall de la fulla
* Detall del fruit