OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Escacs/Notació del joc
## Notació del joc

Anotar el desenvolupament d'un joc és important per l'estudiant d'escacs, ja que permet revisar la pròpia estratègia i revisar les estratègies d'altres jugadors.
Existeixen molts sistemes antics d'escriure els moviments, però tots s'assemblen al que es descriu a continuació.

### Símbols de les peces

Les peces es simbolitzen per la seva inicial:
* P Peó
* C Cavall
* A Alfil
* T Torre
* D Dama
* R Rei
Hi ha llibres on s'utilitzen directament dibuixos de les peces.

### Una partida d'exemple

Imaginem que tenim la següent partida que ja porta un temps desenvolupant-se:
Ara és el torn de les blanques. El jugador blanc decideix moure l'alfil de d3 a c4 per fer escac al rei negre. Suposem que és el torn 30. Escriuríem:
    30. Ac4
Això significa que al torn 30 de les blanques, l'alfil ha mogut a la casella c4. Com que és l'únic alfil blanc que pot moure a aquesta casella, no necessitem escriure on es trobava l'alfil.
Ara el taulell queda així:
Desafortunadament, l'alfil blanc ara es troba a la línia de foc de la dama negra. El jugador negre decideix capturar-lo. Així, pel torn 30 del jugador negre, podem escriure:
    30. Ac4 Dxc4
Això significa que al torn 30, les negres han mogut i capturat la peça que hi havia a c4 (la x significa que s'ha capturat una peça)
Ara el taulell queda així:
El jugador blanc es troba ara en una situació difícil, i decideix fugir a f2. Podem escriure
    31. Rf2
per aquest moviment. Si el jugador negre fa escac movent la reina negra a c2, escribim
    31. Rf2 Dc2+
El + significa escac, i un ++ significa escac i mat.

### Notació descriptiva

Una manera antiga de notació que es pot trobar freqüentment en llibres vells és la notació descriptiva.
Amb aquesta notació, les columnes no s'anomenen a,b,c etc. s'anomenen Torre de la reina (TD) Cavall de la reina (CD) Alfil de la reina (AD) Reina (D) Rei (R) Alfil del rei (AR) Cavall del rei (CR) i Torre del rei (TR)
Les columnes es compten des del punt de vista del jugador que mou. Així e4 en notació algebraica, s'escriu R4 al torn blanc i R5 al torn negre.
Un moviment s'anota escrivint la peça i on mou. Així P4R significa que mou el peó a la columna del rei fila 4. Per anotar que s'ha capturat una peça, s'escriu la peça que captura, seguit d'una x i la peça que s'ha capturat. P3TDxC significa que el peó que hi ha fila 3 de la columna de la Torre de la dama, captura al cavall. Per evitar excesiva notació, si només un peó pot capturar al cavall, s'escriu PxC.
A continuació la comparació d'un joc en els dos sistemes.
Algebraic
1. e4 e6
2. d4 d5
3. Cc3 Ab4
4. Ab5+ Ad7
5. Axd7+ Dxd7
6. Cge2 dxe
7. 0-0
Descriptiu
1. P4R P3R
2. P4D P4D
3. C3AD A5C (Com que només un alfil pot anar a 5CD, no cal especificar la columna Cavall de la dama, ni la columna cavall del rei)
4. A5CD+ A2D
5. AxA+ DxA
6. CR2R PxP
7. 0-0
# Viquijúnior:Grans felins/Caracal

El caracal, també anomenat linx persa o linx africà, és un felí de mida mitjana. El caracal recorda al linx, amb el qual està emparentat. Els caracals es classifiquen com a petits felins, però són els més forts de tots els petits felins, així com els més ràpids.

## On viuen els caracals?

Els caracals es distribueixen entre l'Àfrica i l'oest d'Àsia. El seu hàbitat són les estepes seques i els semideserts, però també viuen a boscos, sabanes i matollars. Són animals solitaris, o bé viuren en parella, però sempre són territorials.

## Com són els caracals?

Els caracals fan uns 65 centímetres de llarg, més uns 30 cm d'alçada. Té unes cames més llargues i una aparença més prima que el linx. El color del pelatge pot ser roig, gris o bé daurat. Els caracals joves tenen taques vermelles al ventre, mentre que els adunts no tenen més marques que les negres de sobre els ulls. Els caracals tenen unes orelles llargues i amb un floc de pèl, que de fet és el que els dóna el nom: "karakulak", en turc, vol dir "orella negra".

## Què mengen els caracals, i com cacen les seves preses?

Un caracal pot sobreviure molt de tems sense beure res; l'aigua que necessita l'obté amb els fluïds corporals de la presa. El caracal caça de nit, però en les estacions més fredes també ho fa de dia. Caça rosegadors i llebres; rarament també atacarà una gasela, un petit antílop o un estruç jove.
Els caracals són una mica maniàtics amb el menjar. No es mengen els òrgans interns dels animals que cacen, i treuen la pell dels damans i altres preses més grosses, per evitar menjar-se els pèls i separar tota la pell de la carn. Però en canvi, es menjaran les plomes d'un ocell petit i fins i tot seran capaços de tolerar la carn podrida. Les orelles dels caracals es controlen amb 20 músculs diferents. Els flocs de pèl de les orelles els ajuden a localitzar la presa amb gran precisió.
En general, els caracals són molt coneguts per la seva habilitat per caçar ocells. Un caracal és capaç d'atrapar un ocell al vol, a vegades més d'un a la vegada. Els caracals poden saltar i escalar extraordinàriament bé, cosa que els permet atrapar millor els damans que qualsevol altre carnívor.

## Curiositats

* En relació a la seva mida, el caracal és el felí més ràpid.
* El motiu pel qual el caracal és a vegades anomenat linx del desert són les orelles punxegudes, però no és en cap cas un linx de veritat.
* Els caracals més mansos, a vegades, s'utilitzen com a ajudants de caça a l'Iran i l'Índia.
# Viquijúnior:Grans felins/Gat salvatge

Els gats salvatges són els ancestres dels gats domèstics que viuen a les nostres cases, i que encara vaguen lliures. N'hi ha tres tipus, l'europeu, l'africà (o del desert), i l'asiàtic (que a vegades s'anomena gat salvatge de l'estepa asiàtica o bé gat indi del desert).

## On viuen els gats salvatges?

El gat salvatge europeu viu als boscos de l'oest, el centre i l'est d'Europa, així com a Escòcia i Turquia; però no es troba a Escandinàvia, Islàndia, Anglaterra, Gales o Irlanda. El gat salvatge africà es troba als deserts i les sabanes d'Àfrica i de la península Aràbiga. El gat salvatge asiàtic viu principalment en hàbitats de desert i brolla de l'Àsia central. Hi ha la creença comuna que els gats salvatges africans va ser domestitcats pel egipcis, i que són els avantpassats reals dels gats domèstics. Aquests, es van aparellar amb gats salvatges eruopeus quan els seus amos els van portar a la resta del món.

## Com són els gats salvatges?

El gat salvatge europeu és molt més gran que els gats salvatges asiàtics o africans. El seu pelatge gruixut i la seva mida són els seus trets distintius, amb el que un gat salvatge normalment no es confon per un gat domèstic. Els gats salvatges africans tenen el pelatge més curt. Els gats salvatges asiàtics tenen unes taques distintives, petites i de color negre o vermell marronós.

## Què mengen els gats salvatges, i com cacen les seves preses?

La dieta dels gats salvatges consisteix principalment en petits mamífers, especialment rosegadors. En menja de petits, com ara ratolins, i també en menja de més grans, com ara conills i llebres. Però quan en té l'oportunitat, no s'ho pensa dues vegades i també caça petits ocells. El seu comportament s'assembla molt al dels gats domèstics, i a l'hora de caçar es comporten pràcticament igual.

## Curiositats

* Existeixen evidències de la domesticació del gat salvatge africà en temps tan remots com l'any 7.500 aC. La domesticació dels gats devia començar tan aviat com l'any 8.000 aC.
* Els antics egipcis adoraven als gats com a deús. Els gats sembla que no ho han oblidat mai.
# Viquijúnior:Grans felins

Benvingut al llibre Grans felins pertanyent a Viquijúnior, els viquillibres pels nens.
Aquest llibre està pensat per a nens i nenes d'entre 8 i 12 anys. Fins i tot és possible utilitzar-lo com a eina per a practicar l'anglès, ja que és una traducció bastant fidel a la versió anglesa (tot i que no és exacta).
Apartats
Introducció
Lleó
Tigre
Lleopard
Jaguar
Guepard
Pantera de les neus
Puma
Linx
Ocelot
Caracal
Serval
Gat salvatge
APRÈN i DIVERTEIX-TE !!!
# Llibre de cuina/Receptes/Brownie de xocolata al microones

El brownie és un postre molt famós, d'origen americà. Segons el tipus de brownie de què parlem, el seu ingredient principal variarà. El que es presenta en aquesta recepta és de xocolata i es pot elaborar d'una manera molt ràpida i senzilla utilitzant el microones.

## Ingredients

* 2 cullerades soperes de xocolata en pols
* 3 ó 4 cullerades soperes de sucre blanc al ras
* 4 cullerades soperes de farina al ras
* Una culleradeta d'essència de vainilla (opcional)
* 3 cullerades soperes de llet
* 2 cullerades soperes d'oli de girasol
* Un polsim de sal
* Mitja culleradeta de llevat al ras
* 1 ou

## Preparació

En una tassa, posar la xocolata en pols, el sucre, la farina, la sal i la llevadura. Després, afegir els ingredients líquids (l'esència de vainilla, la llet, l'oli i l'ou) i barrejar-ho tot fins que quedi una massa homogènia. Finalment ficar la tassa al microones durant 2 minuts a 850 W o 3 minuts a 700 W.

## Notes

* S'ha de deixar refredar 5 minuts després de treure'l del microones.
* Passats els 5 minuts, s'ha de menjar al moment ja que sinó perd l'esponjositat i es torna "gomós".

## Bibliografia

Ventana, Pati. «Bizcocho de chocolate al minuto» (en castellà). Divina Cocina. [Consulta: 7 de gener de 2015].
# Llibre de cuina/Receptes/Bréjaude

La bréjaude és una sopa occitana molt típica del LLemosí

## Ingredients

* 2 litres d'aigua
* 500g de patata
* 400g de cansalada
* 200g de naps
* 1 col grossa
* 2 porros
* pa
* sal
* pebre negre

## Preparació

Talleu una mica la cansalada i coeu-la durant una hora en l'aigua bullent. Escorreu la cansalada, esmicoleu-la, saleu-la generosament i torneu-la a posar a dins. Deixeu coure una mica i afegiu les verdures tallades a daus. Coeu 3/4 d'hora més. Talleu almenys tres llesques de pa per persona i poseu-les al fons de cada plat, o millor si és un bol abombat, tireu per sobre el caldo ben calent i afegiu un polsim de pebre. Les verdures es poden menjar a la sopa, sobre el pa, o com a segon plat. La cullera ha de poder-se mantenir vertical si la clavem a la sopa.

## Variants

Es poden afegir altres verdures, com pastanaga, mongeta verda, etc. Les quantitats de cada ingredient es poden variar al gust.
# Llibre de cuina/Receptes/Brou a la tassa
### Ingredients

* 2 espinades o carcanades de gallina.
* 3 pedrers de gallina.
* 4 ossos de vedella.
* 2 manats d'herbes pel brou.
* 1 ceba grossa.
* Aigua.
* Sal.

### Preparació

Després de netejats tots els ingredients i flamejada la gallina, és a dir, passada per la flama del gas o d'una mica d'alcohol encès, ho posarem tot junt en una olla amb dos litres d'aigua, sal, les herbes i la ceba pelada i tallada a trossos petits. Ho deixarem bullir per espai de dues hores. Passat aquest temps ho colarem amb un colador fi afegint-hi dues copetes de xerès i 2 rovells d'ou deixatats amb brou fred. El servirem en tassa o bol.
# Llibre de cuina/Receptes/Brou amb pèsols i pernil
### Ingredients

* 200 grs. de pèsols desgranats.
* 2 litres d'aigua.
* 80 grs. de pernil.
* 2 cullerades de mantega.
* Sal.

### Preparació

En una cassola de terrisa al foc hi ficarem la mantega i hi sofregirem els pèsols i el pernil tallat a trossets. Hi abocarem l'aigua i una mica de sal, tenint present que el pernil ja porta sal. Que vagi coent a foc lent fins que l'aigua s'hagi consumit el suficient com perquè en quedi per a uns quatre tassons de brou. Serviu-lo ben calent.
# Llibre de cuina/Receptes/Brownie de xocolata amb llet i ribes

Els brownies són pastissos de xocolata d'origen nord-americà, de textura molt densa i que permeten un gran ventall de variants. La combinació d'aquest postre amb fruits del bosc permet rebaixar lleugerament la sensació de dolçor i enaltir-ne l'esponjositat a la boca.
La recepta que es presenta a continuació està basada en la utilització de les ribes (groselles), i pertany a la secció de postres del prestigiós —i considerat entre els millors del món— restaurant gironí El Celler de Can Roca.

## Ingredients
### Indispensables

* 180 grams de mantega
* 65 grams de rovell d'ou
* 80 grams de clara d'ou
* 120 grams de xocolata amb llet
* 200 grams de sucre
* 90 grams de farina fluixa (la del supermercat)
* Un grapat de ribes fresques

### Opcionals per a l'acompanyament

* Nata
* Xarop de caramel

## Estris i aparells necessaris

Són necessaris un cassó, un sedàs, una espàtula de fusta, un bol, una safata de forn i paper d'enfornat. Calen també un forn, una batedora i un microones (si no es fa servir el cassó).

## Preparació

Desfeu la mantega i la xocolata amb llet en un cassó a foc lent o al microones, i per altra banda, tamiseu la farina pel sedàs perquè quedi ben fina. A continuació munteu en un bol la clara, el rovell i el sucre amb una batedora.
Incorporeu a poc a poc la mantega i la xocolata desfetes sense deixar de remenar, i quan ja estiguin abocades, feu el mateix amb la farina. Remeneu fins a obtenir una massa ben homogènia.
Cobriu una safata (apta pel forn) amb paper de cocció i aboqueu-hi la massa, deixant un petit marge fins a la vora per a evitar que es vessi la massa quan s'infli. Repartiu les ribes per tota la safata, que durant la cocció quedaran enterrades sota la massa i semiconfitades, aportant un toc d'acidesa al brownie.
Col·loqueu la safata al forn prèviament preescalfat i coeu a 200ºC durant 15 minuts. Un cop cuit, deixeu-lo reposar i refredar a temperatura ambient.
Finalment, talleu-lo en porcions de 4 x 8 centímetres (o al vostre gust) i afegiu-hi ribes fresques, nata o xarop de caramel per acompanyar.

## Vegeu també

* Brownie tradicional

## Referències

* ↑ Jolonch, C. «El Celler de Can Roca, mejor restaurante del mundo» (en castellà). La Vanguardia, 29 abril 2013. [Consulta: 11 juny 2016].
* ↑ Roca, J. «I per postres...». Revista CUINA. Sàpiens Publicacions, 153, novembre 2013.
# Llibre de cuina/Receptes/Bull
### Ingredients

* Fetge.
* All.
* Pebre.
* Carn.
* Julivert.
* Sal.

### Preparació

Tritureu ben bé el fetge tot barrejant-lo amb les carns, l'all, el julivert, el pebre i la sal. Un cop feta tota la barreja, embotiu-la dins el tel i escaldeu-la preferiblement a la cucota. El bull és un embotit que haureu de consumir tan aviat com us sigui possible, per evitar que s'assequi.
# Llibre de cuina/Receptes/Brou a la catalana
### Ingredients

* 100 g de medul·la.
* 1 os de vaca.
* 1 os de porc fresc.
* 1 pedrer de gallina.
* 1/4 de quilo de carn de xai de la part de la cua.
* 100 g de botifarra blanca.
* 2 pastanagues mitjanes.
* 1 porro petit.
* 1 nap petit.
* 1 col verda petita.
* Sal.
* Aigua.

### Preparació

Posarem una olla al foc amb dos litres d'aigua a bullir. Hi afegirem el xai i el pedrer tallats a trossos, la medul·la, els ossos i sal. Ho escumarem bé i hi incorporarem la col trinxada, les pastanagues i els naps pelats i tallats a rodanxes i el porro tallat a petits trossos. Ho adobarem i ho deixarem bullir a poc a poc fins que tot estigui ben cuit; ens caldran tres o quatre hores en una olla normal, o en una olla a pressió. Un cop tot cuit, colarem el brou que podem servir sol —acompanyat dels seus components ben picats— o bé amb un rovell cru d'ou fresc. Hi ha també qui fa sopa de pa escaldada o bé bull fideus en el brou.
# Llibre de cuina/Receptes/Bròquil amb oli i vinagre
### Ingredients

* 1 bròquil gros.
* 1 litre i mig d'aigua.
* Sal.
* Oli de bona qualitat.
* Vinagre.

### Preparació

Separarem el bròquil en ramells, com es fa amb la col-i-flor i el netejarem bé sota el raig d'aigua freda. A l'aigua, posada en un recipient al foc, hi courem el bròquil amb una mica de sal, fins que el vegem tou però no desfet. L'escorrerem bé del brou de la seva cocció i el servirem amb oli cru i vinagre amb què cadascú se l'amanirà en el pròpi plat.

## Referències

* ↑ El bròquil no és sinó una col-i-flor de color verd-amoratat. Es una mena de verdura força corrent a Catalunya i es sol trobar més bé de preu que la col-i-flor
# Llibre de cuina/Receptes/Bull de la donja
### Ingredients

* Carn del coll.
* Pebre.
* Sal.

### Preparació

Deixeu ben trinxada la carn de coll del tocino, salpebreu-la i embotiu-la. Podeu deixar-la assecar així o, si ho preferiu, podeu coure-la abans d'assecar-la.
# Llibre de cuina/Receptes/Brownie

El brownie és un pastís dens de xocolata d'origen anglosaxó.

## Ingredients

* 200g de sucre
* 200g de mantega
* 200g de xocolata
* 150g de nous
* 100g de farina
* 2 centímetres de gingembre natural ratllat (opcional)
* canyella en pols

## Preparació

Talleu la xocolata a trossets i foneu-lo amb la mantega, al bany maria o al micro-ondes a la meitat de potència. Bateu els ous amb el sucre, afegiu la xocolata, la mantega i la farina i barregeu bé, podeu fer servir una batedora. Afegiu la canyella, el gengibre i les nous tallades a trossos més aviat grossos. Barregeu tot amb una espàtula i aboque-ho en una safata per a fer canelons o en una llauna, prèviament cobertes de paper sulfuritzat. Coueu-lo al forn pre-escalfat a 170ºC durant uns 25 minuts. La superfície ha de quedar cuita però no l'interior, si punxem amb un ganivet ha de sortir brut de xocolata. Dèixar refredar abans de desmotllar. Un cop fred l'interior estarà una mica més cuit, amb la mateixa calor de la resta del pastís.
# ASCII

Aquí teniu una taula on s'indica la codificació ASCII de cadascun dels caràcters alfanumèrics.
D'altra banda, ASCII extens:
| € | 128 | &#129; | 129 | ‚ | 130 | ƒ | 131 | „ | 132 | … | 133 | † | 134 | ‡ | 135 |
| ˆ | 136 | ‰ | 137 | Š | 138 | ‹ | 139 | Œ | 140 | &#141; | 141 | Ž | 142 |  | 143 |
|  | 144 | ‘ | 145 | ’ | 146 | “ | 147 | ” | 148 | • | 149 | – | 150 | — | 151 |
| ˜ | 152 | ™ | 153 | š | 154 | › | 155 | œ | 156 | &#157; | 157 | ž | 158 | Ÿ | 159 |
| espai | 160 | ¡ | 161 | ¢ | 162 | £ | 163 | ¤ | 164 | ¥ | 165 | ¦ | 166 | § | 167 |
| ¨ | 168 | © | 169 | ª | 170 | « | 171 | ¬ | 172 | ­ | 173 | ® | 174 | ¯ | 175 |
| ° | 176 | ± | 177 | ² | 178 | ³ | 179 | ' | 180 | µ | 181 | ¶ | 182 | · | 183 |
| ¸ | 184 | ¹ | 185 | º | 186 | » | 187 | ¼ | 188 | ½ | 189 | ¾ | 190 | ¿ | 191 |
| À | 192 | Á | 193 | Â | 194 | Ã | 195 | Ä | 196 | Å | 197 | Æ | 198 | Ç | 199 |
| È | 200 | É | 201 | Ê | 202 | Ë | 203 | Ì | 204 | Í | 205 | Î | 206 | Ï | 207 |
| Ð | 208 | Ñ | 209 | Ò | 210 | Ó | 211 | Ô | 212 | Õ | 213 | Ö | 214 | × | 215 |
| Ø | 216 | Ù | 217 | Ú | 218 | Û | 219 | Ü | 220 | Ý | 221 | Þ | 222 | ß | 223 |
| à | 224 | á | 225 | â | 226 | ã | 227 | ä | 228 | å | 229 | æ | 230 | ç | 231 |
| è | 232 | é | 233 | ê | 234 | ë | 235 | ì | 236 | í | 237 | î | 238 | ï | 239 |
| ð | 240 | ñ | 241 | ò | 242 | ó | 243 | ô | 244 | õ | 245 | ö | 246 | ÷ | 247 |
| ø | 248 | ù | 249 | ú | 250 | û | 251 | ü | 252 | ý | 253 | þ | 254 | ÿ | 255 |
# Activisme i ús de les TIC/Compartició sincronitzada d’arxius

Segur que al vostre CDR hi ha formades algunes comissions. Per molt que intentem no fer-ho, de vegades és obligat deixar constància escrita dels acords a què s’arriba degut al volum, la qualitat o la complexitat de la informació que es gestiona. Per a evitar anar amunt i avall amb papers amb informació sensible, i amb tantes còpies escrites com membres de comissió hi hagi, la nostra proposta és que la informació estigui en una carpeta, al dispositiu personal d’un sol membre, i que la resta puguin accedir als arxius i editar-los, i veient sempre la darrera versió de l’arxiu, tant des del PC com des del mòbil. Això permet treballar en equip qualsevol tasca.

## Característiques del Syncthing

Syncthing és un programa que permet compartir arxius entre diferents dispositius. Els arxius es mantenen sempre sincronitzats, i ens ofereix la màxima PRIVACITAT i SEGURETAT davant de possibles filtracions/infiltracions.
Proposem el Syncthing per diversos motius:
* és de codi lliure; no hi ha cap interès de cap empresa en les nostres dades
* és gratuït
* es pot utilitzar en la majoria de sistemes operatius, inclosos Android i Windows
* no necessita servidor/s. La nostra informació està emmagatzemada només als nostres dispositius; no resideix “al núvol”, i per tant no és vulnerable davant dels operadors i proveïdors d’internet.
* el nivell d’encriptació és molt robust; ningú que no utilitzi un dispositiu autoritzat la pot trencar fàcilment
* la comunicació entre dispositius és P2P, com els torrents: de dispositiu a dispositiu directament, cosa que en dificulta la intercepció

## Instal·lar Syncthing

Passos per instal·lar-lo:
* Descarregar el programa des de https://syncthing.net/ i instal·lar el programa
* Habilitar una carpeta per als arxius que compartirem
* Identificar cada dispositiu a la llista de dispositius autoritzats
* et voilà! a compartir.
Haurem de dedicar una estona a llegir amb atenció el tutorial d’instal·lació, i els primers dies ens toparem amb alguns problemes de configuració segurament, però segur que al cap de poc tot funcionarà bé. Penseu en com d'útil us pot resultar aquesta eina ...
En aquest enllaç trobareu un bon manual: https://www.redeszone.net/2014/05/18/como-instalar-y-utilizar-syncthing-en-nuestro-ordenador/ i també a la pàgina de documentació del programa: https://docs.syncthing.net/
# Activisme i ús de les TIC/Connexions wifi. Precaucions elementals
## Connexions wifi. Precaucions elementals

El millor consell: no us connecteu mai a cap xarxa wifi pública. I si us hi veieu forçats per les circumstàncies, almenys feu-ho a través d’un servidor VPN confiable. A https://victorhck.gitlab.io/privacytools-es/ en trobareu un llistat. Per una mòdica quantitat mensual (o fins i tot gratuïtament) salvareu les vostres dades personals. Els experts asseguren que el 80% dels problemes de seguretat s’evitarien prescindint totalment de les wifi públiques.
Quan sortiu de casa, recordeu desactivar l’opció de connexió automàtica a xarxes wifi. És que si no ho feu, el vostre dispositiu va “saludant” tots els routers que troba pel camí, i connectant-se a alguns d’ells. I deixant el seu rastre als registres, és clar.
Ni-de-conya gestioneu informació sensible estant connectats a una xarxa wifi pública.
Les xarxes wifi públiques obertes no estan xifrades, per la qual cosa tota la informació que circula per elles és totalment vulnerable. Per tant, hem de fer servir aplicacions que xifrin/encriptin la informació. Utilitzeu pàgines segures (https://).
Fa uns mesos que el protocol d’autenticació WPA2, el més popular per a la protecció de les xarxes wifi, va ser compromès i violat per un tipus d’atac que anomenen KRACK (key reinstallation attacks). En aquest cas, la vulnerabilitat no és la contrasenya, sinó el propi protocol. Per això la teva seguretat dependrà sobretot de si xifres la informació i/o navegues a través de VPN. I, per suposat, actualitza el teu S.O. sempre que et sigui possible.
# Els serveis socials a Catalunya

Els serveis socials a Catalunya, són el conjunt d’instruments dels quals disposa la Generalitat de Catalunya per garantir el benestar de tots els ciutadans i ciutadanes: ajuts i prestacions, programes per a persones en risc d'exclusió, centres d'atenció, etc.
El principal marc normatiu dels serveis socials a Catalunya és la Llei de serveis socials, també coneguda com llei 12/2007 d'11 d'octubre, que és la llei que regula i ordena el sistema de serveis socials amb la finalitat de garantir-hi l'accés universal per a fer efectiva la justícia social i promoure el benestar del conjunt de la població dins de l'àmbit de l'administració de la Generalitat de Catalunya. Aquesta llei fou aprovada pel Parlament de Catalunya i entrà en vigor l'1 de gener de 2008. Alguns mitjans de comunicació asseguraren que la llei podria beneficiar a unes 825.000 persones amb veïnatge a Catalunya. La llei fou aprovada per un ampli consens i després d'un procés de participació ciutadana.

## Continguts

* Llei de Serveis Socials - Llei 12/2007
* Cartera de Serveis Socials a Catalunya
* Serveis Bàsics i Especialitzats
* Serveis Socials per a Discapacitats
* Serveis Socials per a infants i adolescents
* Serveis Socials per a gent gran i depenent
* Serveis Socials per persones amb trastorn mental
* Serveis Socials per a persones infectades pel VIH
* Serveis Socials per a persones afectades per Violència masclista
* Comitè d’ètica dels Serveis Socials
* Pla de drogodependències de la Generalitat de Catalunya
* Pla director de salut mental i addicions

## Referències

* ↑ 825.000 catalans es beneficiaran de la nova Llei de Serveis Socials
* ↑ La llei de serveis socials