OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Epidemiologia

El Viquillibre Epidemiologia és una introducció als mètodes utilitzats en l'epidemiologia analítica. Presenta els principis i els mètodes utilitzats en el disseny, l'anàlisi i la interpretació del estudis epidemiològics.
Aquest llibre té tres nivells de lectura:
* Llegir només els resums. Poc recomanable si no es tenen coneixements previs de la matèria.
* Una lectura més introductòria centrada només amb el text escrit amb lletra de mida normal i en els exemples i deixant de banda la resta de text escrit amb lletra petita.
* Una lectura complerta, incloent el text amb lletra petita. Aquesta s'utilitza per comentar aspectes més avançats o per demostracions (intuïtives) d'afirmacions fetes en el text principal o per presentar desenvolupaments més o menys obvis d'algun conceptes presentats en el text principal.

## Continguts

* Nivells de desenvolupament del Viquillibre
* Per fer o esborrany:
* Poc desenvolupat:
* Madurant:
* Abundant:
* Considerat complet:
* Introducció
* Mesures utilitzades en epidemiologia
* Mesures de freqüència de la malaltia i de l'exposició
* Mesures d'associació
* Estimació del risc amb l'anàlisi de supervivència
* Mesures d'impacte potencial
* Exercicis

## Advertència sobre els exemples

En els exemples, les dades i resultats d'estudis que es presenten solen ser una simplificació de les publicades en els articles originals. Sovint els articles no són recents, ja que els més actuals solen obviar els detalls de les anàlisis més bàsiques (les comentades en els cursos introductoris), i no es poden refer. Per tant, abans de treure conclusions pràctiques en base a aquestes dades, s'ha de verificar la font original i la seva validesa a la llum dels nous coneixements científics. Només es presenten com una ajuda per entendre els mètodes o els conceptes presentats.
# Els serveis socials a Catalunya/Serveis Socials per persones amb trastorn mental
## Malaltia Mental

Els serveis socials per persones amb trastorn mentalsón serveis socials especialitzats que s'adrecen a persones amb problemàtica social derivada de patir algun tipus de malaltia mental i que es troben recollits a la Cartera de serveis socials de Catalunya

## Tipus de serveis

* Servei de suport a l'autonomia a la pròpia llar per a persones amb problemàtica social derivada de malaltia mental
* Servei de llar residència temporal o permanent per a persones amb problemàtica social derivada de malaltia mental
* Servei de llar amb suport temporal o permanent per a persones amb problemàtica social derivada de malaltia mental
* Servei de residència assistida temporal o permanent per a persones amb problemàtica social derivada de malaltia mental
* Servei de club social
* Servei prelaboral
* Servei de tutela per a persones amb malaltia mental

## Adiccions

Els Serveis Socials per persones amb trastorn mental són serveis socials especialitzats que es troben recollits a la Cartera de serveis socials de Catalunya i es subdivideixen en servei de prevenció i servei de reinserció.
* Servei de prevenció: Inclou totes aquelles actuacions adreçades a influir sobre els factors de risc i de protecció davant el consum de tòxics. Les actuacions interaccionen entre si de manera complexa i la seva importància relativa varia en funció de les persones destinatàries de l'acció i del context de la intervenció. Aquests recursos es coordinen amb la intervenció específica del Departament competent en matèria de Salut. L'actuació del Departament competent en matèria de serveis socials en l'oferta d'aquest servei es concreta mitjançant el contracte programa amb els ens locals i el programa de subvencions a entitats. El servei de prevenció de drogodependències s'adreça a la població general o als col•lectius més vulnerables. El presten els ens locals i les entitats d'iniciativa social.
* Servei de reinserció: Tenen com a objecte la rehabilitació psicosocial, la inserció social, l'ensenyament de programes de tipus ocupacional, ensenyament prelaboral i l'adquisició d'hàbits i responsabilitats. Aquests serveis són:
** Servei centre de dia: Servei d’acolliment diürn que desenvolupa activitats encaminades a complir els objectius de la reinserció del drogodepenent.
** Servei llar en suport: Aborda l'atenció integral de les persones mitjançant plans individuals segons les necessitats, les quals també modularen la intensitat del mateix.
** Servei residencial: Servei d'acolliment a persones amb dependència de l'alcohol i d'altres drogodependències de cara a facilitar la seva recuperació durant el procés de rehabilitació.

## Referències

* 1 2 Departament d'acció social i ciutadania
* 1 2 decret 151/2008, de 29 de juliol, pel qual s’aprova la Cartera de Serveis Socials.
# Swahili
### Swahili

* PART I
** Salutacions -
** Números -
** Dates -
** Hores -
** Colors -
# Sopa de peix
## Ingredients

1 escórpora d'1 kg 2 rogers 8 escamarlans 12 musclos 8 cloïsses 1/4 de kg de crancs o galeres (opcional) 1 ceba 2 cabeces d'alls 4 tomàquets madurs 1 nyora 1 copa de brandi 30 g d'arròs oli i sal

## Elaboració

Per començar, feu el sofregit de ceba i la cabeça d'alls desgranada; quan estigui ben daurat poseu-hi el tomàquet. D'altra banda, poseu els musclos i les cloïsses a bullir perquè s'obrin. En una altra cassola, poseu-hi els altres alls juntament amb la nyora a sofregir. Quan hagi agafat una mica de color, afegiu-hi els crancs, els caps de les gambes, dels escamarlans, dels rogers, de l'escórpora i l'espina i deixeu-ho sofregir. Quan ho remeneu una mica, aprofiteu per aixafar els caps perquè treguin tot el suc. Aleshores incorporeu-hi el sofregit i remeneu-ho bé. Tireu-hi el brandi, deixeu-ho reduir una mica i llavors tireu-hi l'aigua i una mica d'arròs (servirà per a lligar la sopa). Poseu-hi també l'aigua de bullir els musclos i les cloïsses. A cap d'una hora, passeu-ho pel colador xinès (aixafeu-ho bé perquè surti tota la substància). Aprofiteu mentre s'escalfa la sopa per a saltar la guarnició en una paella (les cues de les gambes, dels escamarlans i el filet del peix). Quan munteu el plat, poseu la carn dels musclos i de les cloïsses al fons del plat, juntament amb les cues i els filets de peix. Pel damunt aboqueu-hi la sopa.
# Suggeriments per fer resums de les lliçons a estudiar

SUGGERIMENTS PER ESTUDIAR
1.- Fes una lectura ràpida de tota la lliçó per tenir una visió global del tema que s’hi tracta.
2.- Descarta, a efectes de memoritzar, els paràgrafs que el mestre ha dit que “no toquen”, però tingues-los en compte per a una consulta eventual.
3.- Pensa quin mètode t’anirà millor per fer els resums o quin t’agrada més: subratllar el llibre o escriure’ls en full a part. Si subratlles faràs més via, però si escrius el resum en full a part, memoritzaràs alguns concepte mentre escrius; també, podràs posar-te’l a la butxaca i repassar-lo en qualsevol lloc sense necessitat d’endur-te el llibre.
4.- En general, les definicions, si estan ben fetes, són difícils de resumir. Per tant, estudia-les tal com estan en el llibre.
5.- Resumeix paràgraf a paràgraf, procurant que el text a resumir no sigui massa llarg, com a màxim un quart de plana.
6.- Llegeix atentament el text que vas a resumir.
7.- Subratlla en el llibre, o apunta en el resum que escrius a part, les paraules clau que defineixen i expliquen els conceptes que enuncia el llibre. A partir d’elles has de ser capaç d’explicar-te mentalment la pregunta que estàs resumint.
8.- Les paraules subratllades, en negreta o en cursiva del llibre, t’ajudaran a fer el resum, perquè, normalment, són paraules clau i per tant les hauràs d’incloure en el subratllat o resum.
9.- La feina no s’acaba quan el resum està llest, per molt ben escrit que estigui i per molts colors que hagis usat. El resum és un mitjà per estudiar, per tant, un cop acabat el resum, has de “fer colzes”.
10.- Com que mentre fas el resum, subratllant el llibre o escrivint-lo a part, vas entenent la matèria, hi ha el perill que diguis “ja m’ho sé”. Però una cosa és entendre la matèria i una altra és saber-la explicar.
11.- Per explicar bé la matèria, cal que: memoritzis les paraules clau les incorporis a l’explicació de la pregunta, que has de repetir mentalment fins que siguis capaç de dir-la en veu alta.
# Swahili/salutacions
### 1.- Salutacions

* Hujambo - Hola, què tal?
* Sijambo - Estic bé!
* Shikamoo - Hola (formal)
* Sasa / Mambo / Jambo - (informal)
* Mzuri /Safi / Poa - Bé / Tot va bé / Genial (informal)
* Poa kichizi kama ndizi - Super bé! com un plàtan! (informal)
* Habari? - Com estàs?
* Nzuri, asante. - Bé, gràcies
* Habari ya asubuhi - Bon dia
* Habari ya mchana - Bona tarda
* Habari ya jioni - Bona tarda/nit
* Usiku mwema - Bona nit
* Lala salama - Que dormis bé!
* Kwaheri - Adéu!
* Tuonane baadaye - Fins després!
Torna al menú | Següent
# Flora del Pirineu català/Astragalus alpinus

L'astràgal alpí és una herba perenne de la família de les lleguminoses. Poc habitual a la serralada pirinenca, es pot trobar en pastures basòfiles de l'alta muntanya entre els 2.000 i els 2.700 m d'altitud.
| Aspecte general | Detall de la inflorescència |
| Detall de les fulles | Fruits |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Astragalus australis

L'astràgal austral és una herba perenne de la família de les lleguminoses freqüent a la serralada pirinenca. Es troba en pasturatges basòfils de l'alta muntanya pirinenca entre els 1.600 i els 2.800 m d'altitud.
| Aspecte general de la planta. | Detall de la inflorescència. |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Astragalus danicus

L'astràgal danès és una herba perenne de la família de les lleguminoses poc freqüent a la serralada pirinenca. El seu hàbitat són els prats i les pastures calcícoles de l’estatge montà i subalpí. Es pot trobar entre els 1.100 i els 2.00 m d’altitud. En català també s'anomena astràgal dànic.
* Aspecte general
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Astragalus glycyphyllos

La regalèssia borda és una herba robusta i perenne de la família de les lleguminoses rara a la serralada pirinenca. És pròpia de rouredes i vorades de bosc de l'estatge montà. El seu hàbitat arriba fins als 1.800 m d’altitud. En català també s’anomena acàcia de terra.
| Aspecte general de la planta: flors i tiges decumbents amb parells de folíols ovats | Detall de la flor |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Aristolochia clematitis

La clematítide és una herba vivaç de la família de les aristoloquiàcies molt rara. El seu hàbitat, a la serralada pirinenca, es limita a la zona oriental, a herbassars i vinyes fins als 800 m d'altitud. En català també s'anomena aristolòquia sarmentosa.
| Aspecte general | Detall de les flors |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Astragalus cicer

L'Astragalus cicer és una herba perenne i flexulosa de la família de les lleguminoses molt rara a la serralada pirinenca. El seu hàbitat són les vorades de bosc dels Pirineus orientals. En el Banc de dades de biodiversitat de Catalunya (BDBC) no s'especifica la seva distribució altitudinal.
* Aspecte general
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Astragalus depressus

L' Astragalus depressus és una planta herbàcia perenne i pilosa de la família de les lleguminoses poc freqüent a la serralada pirinenca. Habita en llocs on abunda el bestiar i altres indrets, calcícoles i nitròfils, de l'estatge montà i subalpí entre els 1.000 i els 2.500 m d'altitud. En català no té nom popular conegut.

### Enllaços externs

* Detall de la planta amb el fruit
* / Herbari Virtual del Mediterrani Occidental/Detall de la planta al camp
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Aristolochia pistolochia

La pistolòquia és una herba vivaç de la família de les aristoloquiàcies que viu a brolles i erms de tota la serralada pirinenca. El seu hàbitat arriba fins als 1.400 m i és molt comuna. També rep el nom català popular d'herba de la marfuga.
| Detall de la flor: solitària i bruna | Nervació de les fulles: molt sortint al revers |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Aruncus dioicus

L'aruncus és una herba perenne de la família de les rosàcies present però de manera molt rara a boscos caducifolis humits i herbassars megafòrbics de l'estatge montà plujós i subalpí de la serralada pirinenca. Es pot trobar entre els 1.100 i els 1.800 m d'altitud. Els seus fruits i granes són tòxics. En català es coneix també com a barba de boc.
| Aspecte general | Fruits |
| Inflorescència | Fulles; folíols acuminats, doblement serrats |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Astragalus austriacus

L'astràgal austríac és una herba perenne de la família de les lleguminoses molt rara a la serralada pirinenca. Es pot trobar en pasturatges secs basòfils, als Pirineus centrals, a l'estatge montà. El seu hàbitat arriba fins als 1.800 m d’altitud.
* Imatge al camp: detall de la flor.
TORNAR a l'índex
# Guia Ubuntu/Índex 23.04
### Guia d'instaŀlació i configuració GNU/Linux
#### CONEIX UBUNTU

    A qui va adreçada aquesta guia?
    Coneix Ubuntu

#### CAPÍTOL PRIMER

    INSTAĿLACIÓ d'UBUNTU
    Requeriments mínims de maquinari
    Els "sabors" d'Ubuntu
    Què CAL fer abans instal·lar Ubuntu?
    Instaŀlació al disc dur

#### CAPITOL SEGON

    ESCRIPTORI GNOME
    Escriptori Gnome amb Ubuntu 23.04
    i si no m'agrada el GNOME que utilitza Ubuntu? Què puc fer?
    Navegador de Fitxers

#### CAPÍTOL TERCER

    MULTIMÈDIA i IMATGE
    Multimèdia amb Ubuntu
    Gràfics

#### CAPÍTOL QUART

    FITXERS i OFIMÀTICA
    El Sistema de Fitxers a GNU/Linux
    Fitxers i Carpetes. Propietaris i Permisos
    Ofimàtica amb LibreOffice
    Gestor Finances GnuCash

#### CAPÍTOL CINQUÈ

    INTERNET
    Firefox
    LibreWolf
    Chromium
    Thunderbird
    Evolution
    aMule

#### CAPÍTOL SISÈ

    JOCS
    Jocs

#### CAPÍTOL VUITÈ

    CONFIGURACIÓ AVANÇADA
    Gestor d'engegada GRUB
    Programes de Windows a Ubuntu
    Compressió d'arxius
    Paquets deb
    Contrasenya Administrador

#### CAPÍTOL NOVÈ

    INSTAĿLACIÓ DEL PROGRAMARI i SEGURETAT
    Programari
    Actualització_del_sistema
    Tallafocs
    Virus
# Guia Ubuntu/Índex 22.04
### Guia d'instaŀlació i configuració GNU/Linux
#### CONEIX UBUNTU

    A qui va adreçada aquesta guia?
    Coneix Ubuntu

#### CAPÍTOL PRIMER

    INSTAĿLACIÓ d'UBUNTU
    Requeriments mínims de maquinari
    Els "sabors" d'Ubuntu
    Què CAL fer abans instal·lar Linux?
    Installació al disc dur

#### CAPITOL SEGON

    ESCRIPTORI GNOME
    Escriptori Unity amb Ubuntu 22.04
    i si no m'agrada el GNOME? Què puc fer?
    Navegador de Fitxers

#### CAPÍTOL TERCER

    MULTIMÈDIA i IMATGE
    Multimèdia amb Ubuntu
    Gràfics

#### CAPÍTOL QUART

    FITXERS i OFIMÀTICA
    El Sistema de Fitxers a GNU/Linux
    Fitxers i Carpetes. Propietaris i Permisos
    Ofimàtica amb LibreOffice
    Gestor Finances GnuCash

#### CAPÍTOL CINQUÈ

    INTERNET
    Firefox
    Chromium
    Thunderbird
    Evolution
    aMule

#### CAPÍTOL SISÈ

    JOCS
    Jocs

#### CAPÍTOL VUITÈ

    CONFIGURACIÓ AVANÇADA
    Gestor d'engegada GRUB
    Programes de Windows a Ubuntu
    Compressió d'arxius
    Paquets deb
    Contrasenya Administrador

#### CAPÍTOL NOVÈ

    INSTAĿLACIÓ DEL PROGRAMARI i SEGURETAT
    Programari
    Actualització_del_sistema
    Tallafocs
    Virus
# Guia Ubuntu/Índex 16.04 LTS
### Guia d'instaŀlació i configuració GNU/Linux
#### CONEIX L'UBUNTU i el Programari Lliure

    A qui va adreçada aquesta guia?
    Què és l'Ubuntu?
    Com aconseguir l'Ubuntu
    GNU
    Richard Stallman
    Programari lliure
    El Nucli Linux
    Què té d'especial l'Ubuntu?
    Què us ofereix l'Ubuntu 16.04?
    Què és el Terminal?

#### CAPÍTOL PRIMER

    INSTAĿLACIÓ d'UBUNTU
    Requeriments mínims de maquinari
    Els "sabors" d'Ubuntu
    IMPORTANT: Què CAL fer abans d'instaŀlar?
    Instal·lació al disc dur del PC
    Actualitzar a una versió superior
    Instaŀlació reduïda

#### CAPITOL SEGON

    ESCRIPTORI UNITY
    Escriptori Unity amb Ubuntu 16.04
    Navegador de Fitxers

#### CAPÍTOL TERCER

    CONFIGURACIÓ BÀSICA
    Accés als Paràmetres del sistema
    Personal
    Maquinari
    Sistema

#### CAPÍTOL QUART

    MULTIMÈDIA i IMATGE
    Multimèdia amb Ubuntu
    Gràfics

#### CAPÍTOL CINQUÈ

    FITXERS i OFIMÀTICA
    El Sistema de Fitxers a GNU/Linux
    Fitxers i Carpetes. Propietaris i Permisos
    Ofimàtica amb LibreOffice
    Gestor Finances GnuCash

#### CAPÍTOL SISÈ

    INTERNET
    Firefox
    Chromium
    Thunderbird
    Evolution
    vodafone mòdem
    aMule

#### CAPÍTOL SETÈ

    JOCS
    Jocs

#### CAPÍTOL VUITÈ

    CONFIGURACIÓ AVANÇADA
    Gestor d'engegada GRUB
    Programes de Windows a Ubuntu
    Compressió d'arxius
    Paquets deb
    Contrasenya Administrador

#### CAPÍTOL NOVÈ

    SEGURETAT
    Actualització_del_sistema
    Tallafocs
    Virus

#### CAPÍTOL DESÈ

    INSTAĿLACIÓ DEL PROGRAMARI
    Programari

#### CAPÍTOL ONZÈ

    UBUNTU PHONE
    Ubuntu PHONE
# Guia Ubuntu/Índex 16.04 LTS/Gnome Programari
## Programari (gestor de programari Gnome)

Des de sempre Ubuntu havia utilitzat el seu popular Gestor de Programari de l'Ubuntu com una opció senzilla i visualment molt atractiva.
A partir de la versió 16.04 això ha canviat. Ara a Ubuntu han afegit el gestor de programari de Gnome, el anomenat "Programari". De fet és prou semblant a l'anterior en la seva funcionalitat. A la part superior hi té tres pestanyes per tal de triar "Tot - instal·lat - Actualitzacions". Actualment amb el Gnome 3 com ha escriptori de l'Ubuntu han anomenat l'instal·lador de programes "Programari de l'Ubuntu". Sincerament, crec que li van canviant una mica el nom perquè deuen estar prou avorrits.
Amb l'escriptori d'Ubuntu Budgie també l'anomenen "Programari" tot i que no és exactament igual que el del Ubuntu. En aquest escriptori a la part superior només hi ha dues pestanyes, Explora i Instaŀlat. I a la cantonada superior esquerra la lupa per cercar programari. Com veureu les diferents variants d'instal·ladors de programari no tenen gaires diferències.

## APT

La instaŀlació, desinstaŀlació i actualització de paquets també es pot gestionar des del terminal amb apt (Advanced Packaging Tool).
Apt és una de les eines essencials a les distribucions de Gnu/Linux derivades de Debian, com ho és l'Ubuntu. Juntament amb aptitude i d'altres, són eines de gestió de paquets .deb, els quals us permetran instal·lar programari a l'Ubuntu amb una fiabilitat i estabilitat extraordinàries.
Alguns exemples d'ordres 'd'apt:
1.Actualització de la base de dades de paquets:
$ sudo apt-get update
2.Actualització del sistema:
$ sudo apt-get upgrade
3.Instal·lar un paquet:
$ sudo apt-get install nom_del_paquet
4.Reinstal·lar un paquet:
$ sudo apt-get install --reinstall nom_del_paquet
5.Eliminació d'una aplicació:
$ sudo apt-get remove nom_del_paquet
6.Eliminació d'un paquet i dels seus arxius de configuració:
$ sudo apt-get remove --purge nom_del_paquet
7.Suprimir un paquet i totes les seves dependències:
$ sudo apt-get autoremove nom_del_paquet
8.Cercar un paquet:
$ sudo apt-cache search nom_del_paquet
9.Per resoldre dependències pendents d'arreglar:
$ sudo apt-get -f install
10.Eliminar arxius .deb que ja estàn instal·lats:
$ sudo apt-get autoclean
Per a més informació d'aquestes ordres, consulteu les pàgines del manual:
$ man apt-get
$ man apt-cache
# Metal·lúrgia i siderúrgia/Solidificació
## Introducció

En la ciència física, la solidificació, és el procés en el qual un líquid es converteix en un sòlid. El punt de congelació és la temperatura a la que això succeeix. La fusió, és el procés de convertir un sòlid a un líquid, és gairebé l'oposat exacte de congelació. Tots els líquids coneguts es someten a la congelació quan la temperatura es redueix prou, amb l'única excepció de l'heli líquid, que roman en estat líquid en el zero absolut i només pot ser solidificat sota pressió. Per a la majoria de les substàncies, els punts de fusió i de congelació són la mateixa temperatura, però, algunes substàncies tenen diferents temperatures de transició sòlid-líquid. Per exemple, l'agar es fon a 85 ° C (185 ° F) i es solidifica a 31 ° C a 40 ° C (89,6 ° F a 104 ° F), aquest procés es coneix com histèresi. En general, els compostos disminueixen de volum al solidificarse, encara que no succeeix en tots els casos; en el cas de l'aigua augmenta.
En metal·lúrgia els productes metàl·lics s'originen en una primera etapa en estat líquid, després del com es passa a l'estat sòlid mitjançant motlles o per bugada contínua. El procés de solidificació és determinant per a la qualitat del producte final, perquè si el material queda defectuós en aquesta etapa, serà molt difícil efectuar les correccions en el processament posterior.

## Solidificació

La solidificació de metalls i aliatges és un important procés industrial ja que la majoria dels metalls es fonen per modelar-los fins a una forma acabada o semiacabada. En general, la solidificació d'un metall o aliatge pot dividir-se en les següents etapes:
* Formació de nuclis estables en el fos (nucleació).
* Creixement del nucli fins a donar origen a cristalls.
* La formació de grans i estructura granular.
L'aspecte que cada gra adquireix després de la solidificació del metall depèn de diversos factors, d'entre els quals són importants els gradients tèrmics. Els grans denominats equiaxials, són aquells en què el seu creixement ha estat igual en totes les direccions.

### Nucleació

Els dos mecanismes principals pels quals esdevé la nucleació de partícules sòlides en un metall líquid són: nucleación homogènia i nucleación heterogènia.
* Nucleació homogènia: es considera en primer lloc la nucleació homogènia perquè és el cas més simple de nucleació. Aquesta es dóna en el líquid fos quan el metall proporciona per si mateix els àtoms per formar els nuclis.
* Nucleació heterogènia: en aquest cas la nucleació succeeix en un líquid sobre la superfície del recipient que ho conté, impureses insolubles, o altres materials estructurals.
# Minix 3

El viquillibre Minix 3 és un viquillibre pensat per introduir al lector i aprofundir els seus coneixements sobre aquest sistema operatiu.

## Taula de continguts
### Història del MINIX

    Challenges When Teaching Operating Systems
    Is MINIX Obsolete?
    Legal Issues

### Una breu introducció als conceptes del MINIX 3

    Arquitectura i disseny del MINIX 3 -
    Processes
    Input/Output
    Memory Management
    File System

### Començant a utilitzar MINIX 3

    First Steps
    Installation
    Being an Administrator
    Using the X-Environment
    Setting up Your Network
    Tools

### Apèndix A: MINIX 3 en emuladors

    Minix 3 on VMware
    Minix 3 on Qemu
    Minix 3 on Bochs
    Minix 3 on VirtualBox
    Minix 3 on Virtual PC
    Minix 3 on Parallels Desktop
# Minix 3/Arquitectura i disseny del MINIX 3
## El nucli

    Per a més informació, vegeu : w:Nucli del sistema operatiu

## Nuclis monolítics

    Per a més informació, vegeu : w:Nucli monolític

## Micronuclis

    Per a més informació, vegeu : w:Nucli_del_sistema_operatiu#Micronuclis

## Comparació de nuclis monolítics amb micronuclis

    Per a més informació, vegeu : w:Nucli_del_sistema_operatiu#Nuclis_monol.C3.ADtics_en_contraposici.C3.B3_a_micronuclis