OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Viquijúnior:Parlem de la mina de Naica

Benvingut al llibre Parlem de la mina de Naica pertanyent a Viquijúnior, els viquillibres pels nens.
Aquest llibre està pensat per a nens i nenes d'entre 6 i 8 anys.
Comença a llegir-lo
Índex de pàgines
* Portada
* On és la mina?
* Aigua sota la muntanya
* Van excavar una mina!
* Sempre entra aigua
* Quins minerals trobem?
* Que més podem veure?
* Diferencies cristall i vidre
* Com ho podem saber?
* Que hi ha dins les coses?
* Molècules del cristall i el vidre
* Coves
* Per què son tan diferents les dues coves?
* Com creixen els cristalls?
* Exemple:Aigua i sucre
* Creixement dels cristalls petits
* Creixement dels cristalls grans
* Que hi havia a les coves de Naica?
* Perquè els cristalls de Naica són els mes grans del món?
# Vènet/Números
## Cardinals

Els números cardinals
| Xifra | Masculí | Femení |
| 1 | un(o) | una |
| 2 | dó (du/doi) | dó |
| 3 | tre (tri) | tre |
| 4 | quatro | |
| 5 | sinque | |
| 6 | sie | |
| 7 | sete | |
| 8 | oto | |
| 9 | nóve | |
| 10 | diéxe | |
| 11 | óndexe | |
| 12 | dódexe | |
| 13 | trédexe | |
| 14 | quatòrdexe | |
| 15 | quìndexe | |
| 16 | sédexe | |
| 17 | disete | |
| 18 | disdoto | |
| 19 | disnóve | |
| 20 | vinti | |
| 21 | vinti-un | |
| 22 | vinti-dó | |
| 30 | trenta | |
| 40 | quaranta | |
| 50 | sinquanta | |
| 60 | sesanta | |
| 70 | setanta | |
| 80 | otanta | |
| 90 | novanta | |
| 100 | sento | |
| 123 | sento vinti-tre | |
| 200 | doxento | |
| 300 | trexento | |
| 400 | quatrosento | |
| 500 | sinquesento | |
| 600 | siesento | |
| 700 | setesento | |
| 800 | otosento | |
| 900 | novesento | |
| 1000 | miŀe | |
| 1234 | miŀe doxento trenta-quatro | |
| 2000 | do mila | |
| 10000 | diéxe miŀa | |
| 100000 | sento mila | |
| 1000000 | un miŀion | |
| 10000000 | diéxe miŀiuni | |
| 123456789 | sento venti-tre miŀioni quatroxento sinquanta-sie miŀa setesento otanta-nove | |
# Zoologia/Introducció

La zoologia (del grec ζῷον 'animal', i λόγος lógos, 'coneixement'), és la branca de la biologia que estudia la morfologia, la fisiologia, la filogènia, la genètica, l'ecologia, la distribució i el comportament dels animals.
Des del principi, els humans han estat interessats pels altres animals amb qui compartien el medi. Les pintures rupestres del Plistocè ja representaven bèsties com ara cavalls, braus, bisons, urs, mamuts, elefants i molts altres animals.
# Vènet/Pronoms personals
## Formes fortes

El vènet, amb l’excepció de la tercera persona, utilitza els mateixos pronoms personals tant per a les formes fortes de subjecte com per a les fortes reflexives. És a dir que, a diferència del català, no distingeix entre les formes de primera persona —jo i (a) mi (en vènet, mi i (a) mi)— però coincideix a no distingir les de segona —tu i (a) tu (ti i (a) ti)— i distingir, en canvi, les de tercera: ell/ella i (a) si (ŀu/ela i (a) si). El vènet funciona exactament igual per als respectius plurals, tot i que en aquest cas el vènet distingeix sempre entre masculí i femení:
| Forma | Pr. fort de subjecte | Pr. fort reflexiu |
| 1.sing. | mi | mi |
| 2.sing | ti | ti |
| 3.sing. masc. | elo/ŀu | si |
| 3.sing. fem. | ela | si |
| 1.plur. masc. | noaltri/nu | noaltri/nu |
| 1.plur. fem. | noaltre/nu | noaltre/nu |
| 2.plur masc | voaltri/vu | voaltri/vu |
| 2.plur. fem. | voaltre/vu | voaltre/vu |
| 3.plur masc | luri/lori/eli | si |
| 3.plur fem | lore/ele | si |

### Exemples

* (Mi) stago ben: (jo) estic bé
* (Ela) la zcerca de parlar con mi: (ella) intenta parlar amb mi
* (Ti) te rivi a venir: (tu) pots venir?
* Sta canson la go scrito par ti: aquesta cançó l'he escrita per tu
* (Ŀu) el xè de Trieste: (ell) és de Trieste
* (Ŀu) El xè fora de si: (ell) es troba fora de si
* (Ela) la vol imparar a noar: (ella) vol aprendre a nedar
* (Ela) la pol portar calchedun en machina con si: (ella) pot portar algú en cotxe amb si
* (Noialtri) ndemo a Barcelona: (nosaltres) anem a Barcelona

## Formes clítiques

El vènet, a diferència de la resta de llengües neollatines, requereix l'ús d'un pronom clític en les terceres persones i la segona singular de la majoria de verbs. Aquest pronom és determinant del sentit del verb, i per tant no és opcional. En les formes interrogatives s'utilitzen pronoms enclítics en totes les persones excepte els impersonals. Com en el cas dels pronoms forts, en els plurals hi ha sempre distinció de gènere:
| Forma | Pr. clític de subjecte | Pr. clític interrogatiu |
| 1.sing. | | -‹nt›i (-e) |
| 2.sing | te/ti | -to (-‹s›tu) |
| 3.sing. masc. | el | -(e)lo |
| 3.sing. fem. | la | -(e)la |
| 1.plur. masc. | | -‹nt›i (-e) |
| 1.plur. fem. | | -‹nt›i (-e) |
| 2.plur masc | | -o (-u) |
| 2.plur. fem. | | -o (-u) |
| 3.plur masc | i | -(e)li |
| 3.plur fem | ŀe | -(e)le |
| impers. | se |
# Zoologia
## Continguts

* ...A aquest llibre li falten capítols. Si us veieu amb cor d'editar més seccions o afegir-ne de necessàries, endavant!
# Web 2.0 en l'educació

La Web 2.0 és el conjunt d'aplicacions que podran a la interacció d'informació de diferents usuaris. Els mateixos wikis podrien ser exemple de web 2.0, igual que els blogs, com a punt de trobada per aportar articles i extreure'n. La web 2.0 és la nova generació basada en les TIC (Tecnologies de la Informació i la Comunicació). L'Educació ha anat evolucionant al llarg del temps i es va adaptant a la realitat de cada moment. Amb l'evolució de la tecnologia, l'educació ha desenvolupat diferents maneres d'aprendre més noves a través de la web 2.0. La web 2.0 en l'educació pot suposar una gran evolució cap a una educació molt diferent a la tradicional. El fet de crear una interacció entre els usuaris,permet aquest canvi d'informació, de coneixements, que fa possible aquest intercanvi. L'educació a distància ja es duu a terme en alguns casos, com per exemple en universitats, així com l'utilització de les TIC a les aules. És una manera innovadora d'aprendre que es va estenent i que permet rebre i enviar informació en tot moment. A més a més, el professors ho poden utilitzar com a recurs per a penjar material multimèdia o per resoldre dubtes, entre d'altres propostes. L'inconvenient que pot tenir és el de la pèrdua de privacitat en la producció d'idees i en la violació dels drets d'autor.
Mentre que la web 1.0 treballava unidireccionalment, només amb la recepció de la informació per part dels usuaris, la web 2.0 treballa bidireccionalment, és a dir, amb un sistema de retransmissió d'idees que poden ser compartides amb els usuaris.
L'educació a distància permet l'accés a ella per part de moltes més persones que la presencial, ja que només et cal un ordinador o un dispositiu amb internet per poder estar connectat. Això pot ser beneficiós per a totes aquelles persones que treballen però que, a més a més, volen estudiar. L'educació a distància estalvia temps.
Així, podem dir que la web 2.0 és el futur de l'educació, que permetrà alimentar-la de més recursos i estalviar temps.

## Exemples de la web 2.0

* Blogger: són llocs web de caràcter personal que permeten publicar informació a través de l'usuari i comentar-la a través dels altres usuaris que visiten la pàgina.
* Youtube: permet la interacció de vídeos.
* RSS: permet mantenir-se informat/da de les últimes novetats i canvis dels teus llocs web preferits.
* Viquipèdia: permet la publicació d'articles, la seva modificació i la seva lectura.

## Enllaços externs

* La web 2.0 en la educación: http://www.cibersociedad.net/congres2009/es/coms/la-web-20-en-la-educacion/390/
* Educació i les TIC: http://educacioilestic.blogspot.com.es/
* Web Educativa 2.0: http://www.uib.es/depart/gte/gte/edutec-e/revelec20/anibal20.htm
# Cooperativisme a Catalunya, federació farmacèutica

Aquest Viquillibre té l'objectiu d'explicar la formació de les cooperatives a Catalunya, i aprofita també per descriure algunes característiques de la Federació Farmacèutica.

## Continguts

* Cooperativisme a Espanya
* Història de les cooperatives a Catalunya
** El cooperativisme del segle XIX fins a la II República
** La cooperació durant la República
** La cooperació durant la Guerra Civil
** Les cooperatives durant el Franquisme
** Les cooperatives després de la dictadura
* La Federació Farmacèutica
** Antecedents històrics
** El difícil caminar de la cooperativa
** Cap a una Cooperativa forta( 1946- 1960)
** Els anys seixanta
** La consolidació de la cooperativa als anys 80
** Present i futur de la Federació
** La Federació Farmacèutica més que un majorista
** La força d’unió per crear futur
* Característiques de les societats cooperatives
** Diferències entre les cooperatives i les societats laborals(S.L)
** Els principis de Rochdale
* Conclusions
# Cooperativisme a Catalunya, federació farmacèutica/Conclusions

De tot el tema tractat del treball es poden treure dos tipus de conclusions:
Tipus històric:
* La dificultat a l’hora de crear i fer forta una cooperativa.
* És una fórmula empresarial que sorgeix i es desenvolupa en el marc del moviment obrer, el socialisme. Intenta trobar camins diferents dintre del capitalisme
* Durant la II República van estar afavorides.
* Van ser col•lectivitzades inicialment durant la Guerra Civil,però recuperades, més tard, perquè urgia tenir resultats immediats, en l’època de guerra. No és el mateix una cooperativa que una col•letivitat: una cooperativa es un tipus d’empressa, amb els seus beneficis... participació dels treballadors però no pretén abolir cap règim de propietat privada ni funcionan assembleriàment com fa una col•letivitat. Durant aquest període les cooperatives van ser considerades , per molts un fre a les realitzadcions de la classe obrera.
* Però, durant el Franquisme va estar molt limitades, perquè van ser obligades a entrar en el sistema vertical del sindicat unic. Es consideraven massa avançades.
* En l’actualitat viuen un moment dolç.
* Catalunya es on hi ha més cooperatives i amb més història.
* Federació Farmacèutica és una cooperativa de primer grau de treball associat, que ha viscut els avatars de la història (col•lectivització, inclusió en el sindicat vertical, ...) durant els seus 75 anys com totes les empreses.
Gràcies al model impositiu i oganitzatiu qut tenen les cooperatives, tenen aventatbe en aquest sentit respecte altres empreses.
# Català/Lèxic català bàsic/temps cronològic

    Pel temps meteorològic vegeu oratge

# Temps cronològic
## Mesures de temps

* 1 segon
* 60 segons = 1 minut
* 60 minuts = 1 hora
* 24 hores = 1 dia
* 7 dies = 1 semana
* 15 dies = 1 quinzena
* 30 dies = 1 mes
* 2 mesos = 1 bimestre
* 3 mesos = 1 trimestre
* 6 mesos = 1 semestre
* 12 mesos = 1 any
* 2 anys = 1 bienni
* 3 anys = 1 trienni
* 5 anys = 1 lustre
* 10 anys = 1 dècada o decenni
* 50 anys = 1 cinquantenni
* 100 anys = 1 segle o centenni
* 1000 anys = 1 mil·lenni

## Rellotge

* $01:00\$ La una en punt
* $02:00\$ Les dues en punt
* $03:00\$ Les tres en punt
* $04:00\$ Les quatre en punt
* $05:00\$ Les cinc en punt
* $06:00\$ Les sis en punt
* $07:00\$ Les set en punt
* $08:00\$ Les vuit en punt
* $09:00\$ Les nou en punt
* $10:00\$ Les deu en punt
* $11:00\$ Les onze en punt
* $12:00\$ Les dotze en punt
* $01:15\$ Un quart de dues
* $01:30\$ Dos quarts de dues
* $01:45\$ Tres quarts de dues
* $05:20\$ Un quart i cinc minuts de sis
* $09:55\$ Les deu menys cinc
* $10:40\$ Tres quarts menys cinc minuts d'onze

## Els mesos de l'any

* Gener
* Febrer
* Març
* Abril
* Maig
* Juny
* Juliol
* Agost
* Setembre
* Octubre
* Novembre
* Desembre

## Dates

* 1/05/1954: U de maig de mil nou-cents cinquanta-quatre.
* 27/09/1981: Vint-i-set de setembre de mil nou-cents vuitanta-u.
* 2/01/543: Dos de gener del cinc-cents quaranta-tres.
* 27/05/2009: Vint-i-set de maig de dos mil nou.
* 815 A.c. Vuit-cents quinze abans de Crist.
... Vegeu també els nombres

## Els dies de la setmana

* Dilluns
* Dimarts
* Dimecres
* Dijous
* Divendres
* Dissabte
* Diumenge

## Les estacions de l'any

* Hivern
* Primavera
* Estiu
* Tardor
# Català/Lèxic català especialitzat

Aquesta secció del Viquillibre Català serveix per a aprendre un vocabulari més complex de la llengua catalana útil tant en situacions quotidianes fàcils com en convereses desenvolupades. En aquests moments hi ha 3 temes, però estem treballant per ampliar aquest nombre al més gran possible.

## Temes

* Els senyals de trànsit
* La informàtica
* La botiga

## Un cop acabada aquesta secció...

No hi ha cap més nivell d'aquesta secció, però abans de seguir aprenent vocabulari català et recomanem que t'examinis dels teus coneixements a Exercicis i exàmens II.
# Cenozoic

El Viquillibre Cenozoic és un compendi que té l'objectiu de mostrar al lector el conjunt de característiques que van definir aquest període geològic a partir de cada especialitat científica.

## Continguts

* ...A aquest llibre li falten capítols. Si us veieu amb cor d'editar més seccions o afegir-ne de necessàries, endavant!
* Vista general
* Geologia
* Paleogeografia
* Fauna
* Flora
* Altres biota
* Clima
* Fòssils i jaciments
# Cenozoic/Geologia

Durant el Cenozoic, el procés de fragmentació de les masses continentals que havia començat durant el Mesozoic va continuar, a mesura que la superfície terrestre prenia la seva forma actual.
El primer que va passar va ser la separació de quatre grans masses continentals del supercontinent de Gondwana, que es van moure cap al nord i es van anar fusionant, en diferents graus, a Euràsia.
# Habitatges
## Tipus d'habitatges

* casa
* cabana
* xalet
* edifici / bloc de pisos
* mas / masia
* granja
* palau
* mansió
* casa flotant

## Habitacions

* cuina
* bany / cambra de bany
* lavabo
* menjador
* dormitori
* sala d'estar
* passadís
* rebedor
* balcó

## Altres habitacions

* sauna
* biblioteca
* vestidor
* jardí
# Cherokee/Inplantar PHP a Cherokee amb APT

Sols fará falta instalar en cas de que volguem la versió 5 php5-cgi y php5-common. APT s'encarregará de configurar a Cherokee.
# Cherokee/Instalar Cherokee amb APT en Debian unstable

L'instalació des de APT no deuria ser cap problema :
apt-get update ... apt-get install cherokee
# Informàtica
## L'ordinador
## Més perifèrics

* Micròfon
* Memòria USB / Llapis USB
* Escàner
* Comandament
* Palanca de control
* Altaveu
* Lector de codi de barres
* Impressora
* Mòdem
# Cherokee

Cherokee es un important "nou" servidor web, pensat per donar rendiment ultra-lleuger i de forma molt flexible.
Te soport a:
* CGI/FastCGI
* PHP
* SSL
* Htpasswd
* TLS
* Hosts Virtuals
Plantilla:Instal·lació de Cherokee

## Inplantar PHP a Cherokee amb APT

Sols fará falta instalar php5-cgi y php5-common. APT s'encarregará de configurar a Cherokee.

## Com els hosts virtuals

(Aquest paragraf es simplement una traducció de la documentació oficial de Cherokee situada a [How to manage Virtual Host])
Plantilla:Fent servir Cherokee
# Llibre de cuina/Receptes/Parrillada de moltó
### Ingredients

* 4 llonzes de moltó.
* 600 grs. de ronyons.
* 4 salsitxes de porc.
* 12 xampinyons de llauna.
* 4 tomàquets grossos.
* 80 grs. de mantega.
* 2 cullerades grosses plenes d'oli.
* Pebre blanc en pols.
* 100 grs. de patates palla.

### Preparació

Traurem la pell que recobreix els ronyons i els partirem pel mig de larg a llarg, sense separar-los del tot, els amanirem amb sal i pebre i els rostirem a les graelles calentes, a foc moderat durant 5 minuts. Rostirem igualment les llonzes de moltó, les salsitxes i els tomàquets, ruixant-ho tot amb oli. Servirem la parrillada de moltó molt calenta amb les patates palla, després de posar al damunt de cada ronyó i de cada llonza un trosset de mantega.
# Llibre de cuina/Receptes/Pasta de l'Empordà

La pasta de l'Empordà és una pasta fresca amb oli de gamba, amb acompanyament de gambes saltades amb ceba i poma.

## Ingredients
### Pasta

* 500 grams de farina força,
* 4 ous
* 10 grams de sal
* 5 tomàquets de la pera ratllats i escorreguts amb malla
* 1 sobre de tinta

### Oli de gamba

* Oli d'oliva
* Pells i caps de gamba
* 1 fulla de llor

### Sofregit

* 1 Ceba
* 2 Poma
* 16 gambes mitjanes

## Preparació

Es fa la pasta fresca amb ou, farina i sal. Una part de la pasta s'aromatitza i acoloreix amb tomàquet de la pera i l'altra amb tinta de calamar. Es talla tot fent-ne tallarines. Es pelen les gambes i s’utilitza la pell i els caps per fer l’ oli de gambes. Es fondeja la ceba i la poma. Es bull la pasta i un cop cuita es salteja amb l'oli de gamba. Finalment es saltegen les gambes amb la ceba i la poma, i s’emplata.

## Estris necessaris

Els estris que calen són una cassola, un sauté, una paella, una plata, unes espàtules, una cullera, una forquilla i un biberó.

## Referències

Sànchez, Àlvaro. «Concurs "Fem bullir l'olla 2015"». Consell Comarcal del Baix Empordà, 2015.
# Llibre de cuina/Receptes/Panellets
### Ingredients

* 1 ou.
* Moniato.
* Pinyons.
* Ametlles.
* Sucre (la mateixa quantitat que d'ametlles).
* Codonyat.

### Preparació

Peleu i piqueu les ametlles. Reserveu-ne alguna de sencera per guarnir. Escaliveu el moniato; i (un cop cuit) barregeu-lo amb l'ou, el sucre i les ametlles picades. Feu boletes amb aquesta pasta i cobriu-les de pinyons. També podeu guarnir aquests panellets, ja fets, amb un bocinet de codonyat o una atmella sencera. Poseu-los al forn fins que comencin a agafar color.
# Llibre de cuina/Receptes/Panellets diversos
### Ingredients

* Per a la pasta o massapà: 500 grs. d'ametlles torrades.
* 500 grs. de sucre.
* 1/8 de litre d'aigua.
* 1 gr. de cremor tartar.
* 3 ous frescos.

### Preparació

Posarem les ametlles en una cassola amb aigua bullent (que les cobreixi) i les deixarem així 2/3 minuts, passats els quals les escorrerem, mpelarem, rentarem i assecarem perfectament amb un drap. Quan estiguin ben eixutes, les passarem per la màquina de ratllar i tirarem les ratlladures a un altre recipient fondo. Amb el sucre, l'aigua i el crémor prepararem un almívar a punt de bola dura. Acte seguit ho abocarem a poc a poc en el recipient de les ametlles ratllades, ho barrejarem bé afegint-hi els tres ous sense batre i continuarem remenat-ho amb l'espàtula fins a conseguir una pasta fina. En aquest moment buidarem el contingut del recipient damunt d'un marbre i, quan s'ahurà refredat, ho treballarem amb les mans durant 10/12 minuts. D'aquesta manera ja tenim fet el massapà bàsic dels panellets, que perfumarem segons els gustos. Dividirem la pasta en porcions cada una de les quals perfumaren per separat. Per exemple:
    De vainilla:
    Agafar una de les porcions del massapà esmentat i barrejar-lo amb una cullerada de sucre avainillat. Formarem després unes boles de la mida d'una nou grossa, les passarem per sucre granulat i les col·locarem en una placa de forn untada amb mantega i empolvorada de farina. Courem els panellets al forn regular, durant 10/12 minuts. Una vegada cuits els empolsarem amb sucre pols.
    Amb pinyons:
    Un cop fetes i formades les boles de massapà, les passarem per clares d'ou sense batre i després pel damunt dels pinyons fins que quedin cobertes amb una capa de pinyons. Eel courem com els altre "panellets".
    Amb llimona:
    Els preparem com ja hem dit en els "panellets de vainilla", però possant ratlladures de llimona en el massapà en lloc de sucre avainillat.
# Llibre de cuina/Receptes/Paella vegetariana

| Paella | Per a començar, agarra un paeller i una paleta (nosaltres no en teníem de fusta; però és recomanable que la paleta ho siga, de fusta). |
| Paella | Equilibra bé la base del paeller per a no cremar més uns costats que altres. |
| Paella | Una vegada açò estiga fet, afegeix l'oli a la paella. |
| Paella | I comença amb el foc bastant fort. |
| Paella | Tracta que l'oli estiga centrat (allò de l'equilibri del paeller que hem comentat abans), fes-ho tal com mostra aquesta imatge. |
| PaellaPaella | Aquestos són els ingredients que farem servir nosaltres hui: carxofes tallades, bajocons, bajoques, tomaques, arròs, alls tendres, oli, aigua, safrà i sal. Però, evidentment, hi pots afegir cols, pèsols o el que la teua imaginació et diga! |
| PaellaPaella | Una volta hem vist que l'oli està prou calent, afegirem totes les carxofes al paeller. |
| PaellaPaella | Seguidament totes les altres verduretes perquè mantinguen el mateix ritme. |
| PaellaPaella | Mira quina bona pinta comença a tenir! :) les verduretes són la vida! |
| PaellaPaella | En uns minuts (a colp d'ull) afegirem la tomata |
| PaellaPaella | I l'escamparem amb les verduretes. |
| | Així. |
| PaellaPaella | El següent pas és afegir l'aigua. Ací has de calcular tu mateix/a segons el nombre de gent que sigueu per dinar. |
| PaellaPaella | Nosaltres vam ficar fins a les marques de les manetes de la paella (més o menys). |
| PaellaPaella | Nosaltes, a continuació, vam ficar el safrà |
| PaellaPaella | I també la sal. |
| PaellaPaella | Ara és el moment de deixar-la una bona estoneta que es faci. |
| PaellaPaella | Però sense despistar-nos, perquè ara és el torn de l'arròs (bomba, en el nostre cas). |
| PaellaPaella | Hi ha que tindre art per a afegir l'arròs! :) |
| PaellaPaella | I ara sí que ens tocarà esperar 20 minutets fins que es faça l'arròs definitivament. |
Resultat:
# Llibre de cuina/Receptes/Parrillada de carn
### Ingredients

* 4 filets de vedella de 150 grs. de pes cada un.
* 4 filets de carn magra de porn del mateix pes.
* 4 trossos de fetge de vedella del mateix pes.
* 1 tassa d'esmorzar plena d'oli fi.
* Sal.
* 2 llimones.

### Preparació

Prepararem els filets de vedella, carn magra i el fetge amb una mica de sal, els ruixarem al l'oli i els rostirem bé a les graelles. Els servirem amb les llimones tallades pel mig. El foc millor, sens dubte, és el caliu del carbó vegetal. Si ens servim de gas o d'electricitat, és preferible utilitzar les graelles tancades, com una paella o planxa. Les graelles han d'estar sempre calentes, ja que en cas contrari, la carn s'enganxaria. Això cal recordar-ho sempre que es facin parrillades amb qualsevol mena de carn.
# Llibre de cuina/Receptes/Pagell a la marinera
### Ingredients

* 4 pagells.
* Sal.
* 2 cebes mitjanes.
* Julivert fresc.
* 1 gotet de vi, ple de vinagre.
* 1 tassa d'esmorzar plena d'oli fi.
* 1 llimona.
* 1 tassa d'esmorzar plena de salsa mostassa.

### Preparació

Després de netejats i preparats el pagells sencers, els farem uns talls al llom i els posarem a marinar durant dues o tres hores amb sal, les cebes pelades i tallades i el julivert picat; els cobrirem amb el vinagre. Una hora abans de l'àpat, els rostirem a les graelles o a la planxa prèviament untades amb oli i a foc viu, ruixant-los de tant en tant, mentre es van fent, amb l'oli i suc de llimona colat. Servirem a part la salsa de la mostassa.
# Llibre de cuina/Receptes/Parrillada de marisc i peix
### Ingredients

* 4 escamarlans.
* 8 gambes.
* 12 musclos.
* 12 cloïsses.
* 4 trossos de llobarro (uns 600 grs. de pes).
* 4 llucets.
* 4 rodanxes de lluç (uns 600 grs. de pes).
* Sal.
* Oli.
* Salsa freda (segons el gust).

### Preparació

La parrillada és en realitat senzilla, tot consisteix només a triar el peix i rostir-lo a la graells, i a servir-lo ben fet, amanit i amb oli del propi rostit. L'acompanyarem amb salsa freda que més ens agradi. Si fem la parrillada amb caliu de bona llenya ens quedarà encara més gustosa.