OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llibre de cuina/Receptes/Fricandó mediterrani
### Ingredients

* 800 grs. de carn de vedella (espatlla o llom baix) tallada a trossos.
* 1 tassa d'esmorzar plena de farina.
* 1 tassa d'esmorzar plena d'oli.
* 10 grs. de ceba picada.
* 1 cullerada grossa plena de llard.
* 1 all picat.
* 100 grs. de tomàquets pelats i picats en cru.
* 1 cullerada grossa plena d'aigua.

### Preparació

Posarem sal a la carn, l'enfarinarem i la fregirem en una paella al foc. A mida que es vagi fregint, la passarem a una cassola. A la mateixa paella i en l'oli sobrant, hi fregirem la ceba, l'all i el tomàquet, afegint-hi la mantega. Hi posarem l'aigua i sal, incorporant-ho a la cassola de la carn tal com està, o bé passant-ho pel xinès. Podem barrejar a aquesta salsa, uns pèsols cuits o de llauna, o bé uns bolets secs (prèviament remullats).
# Llibre de cuina/Receptes/Frixuelu

El frixuelu o fayuelu és un dolç típic d'Astúries i Lleó. És similar als creps i es menja típicament pel Carnaval i pel dijous gras, festa que a Astúries és coneguda com a Comadres.

## Ingredients

* 4 ous
* 2 cullerades de sucre
* 200-250 grams de farina
* 1/2 litre de llet
* Un gotet d'anís o conyac
* Oli
* Sal
* Sucre
Si els ous són molt grossos, amb tres n'hi pot haver prou.
També s'hi pot afegir una cullerada de llevat químic.
La sucre i l'alcohol, al gust del consumidor.
Hi ha qui hi afegeix llimona ratllada.

## Estris necessaris

Es necessita un bol i una paella

## Preparació

S'ha de posar en un bol la farina ,els ous i la sal, remenant-ho tot a mesura que s'hi va afegint la llet, fins que tots els ingredients estan ben barrejats i no hi queden grumolls. Un cop fet això, s'unta una paella amb mantega o amb oli i quan està ben calenta s'hi tira la pasta, la justa perquè cobreixi la superfície de la paella amb una capa ben fina, i es deix que es cogui i quedi daurat. Llavors s'ha de girar i daurar-ho per l'altre costat. Sobre la superfície d'un plat s'ha posar-hi una cullerada de sucre i posar-hi el primer frixuelu; a sobre s'hi ha de tirar una altra cullerada de sucre i un altre frixuelu, i així fins al final.

## Referències

* ↑ «Frixuelos asturianos típicos durante el Antroxu» (en castellà). El Sabrosista, 2018-02-20. [Consulta: 2019-01-12].
# Llibre de cuina/Receptes/Freginat
### Ingredients

* Sang de tocino.
* Ceba.
* Fetge.

### Preparació

Fregiu la sang del tocino tot barrejant-la amb el fetge talladet i la ceba. Es pot guardar un parell de dies.
# Llibre de cuina/Receptes/Freginat (patates mascarades)
### Ingredients

* Patates.
* Sang de tocino o botifarra negra.
* Botifarra negra.

### Preparació

Bulliu la patata i aixafeu-la. Passeu la sang del tocino o la botifarra negra esmicolada per la paella i barregeu-la encabat amb les patates.
# Ciències de la Naturalesa (nivell ESO)/Què és la matèria?
## Matèria és...

Matèria és tot allò que té (1) dimensions, (2) presenta inèrcia i (3) origina gravitació.
* Dimensions:
    La matèria ocupa un lloc a l'espai.
* Inèrcia:
    La resistència que oposa la matèria a modificar el seu estat de repòs o de moviment.
* Gravitació:
    És la força d'atracció que es dóna entre objectes materials, encara que puguin estar separats per una distància gran.
* Bolla blanca
* Fum
* Neu
* Aigua
* Ventilador

## La massa

La massa està relacionada amb la quantitat de matèria. La massa mesura la inèrcia d'un cos i la seva acció gravitatòria.

## Errors freqüents

* Els objectes més grossos tenen més massa
    Fals. No hi ha relació entre les dimensions d'un cos i la seva massa. Un cos pot tenir una massa més o menys compactada. Per exemple, un globus inflat és més gros que un tassó de vidre però la seva massa és menor.
* La massa i el pes són el mateix
    No són el mateix. La massa mesura la inèrcia d'un cos, mentre el pes mesura la força de gravetat amb què és atret per la Terra.

## Activitats

Tercera diapositiva
Solucions

## Referències

* ↑ http://www.quimicaweb.net/grupo_trabajo_ccnn_2/tema1/index.htm
# Ciències de la Naturalesa (nivell ESO)/Recomanacions d'alimentació

Podeu incloure aquí les vostres aportacions:
# Ciències de la Naturalesa (nivell ESO)/Velocitat d'una reacció química
## Introducció

La velocitat de reacció per a un reactiu a una reacció quimica en particular es defineix de manera intuïtiva como el grau de rapidesa amb què ocorre una reacció. Per exemple, l'oxidació del ferro sota condicions atmosfèriques és una reacció lenta que pot requerir molts d'anys, però la combustió del butà en un foc és una reacció que succeeix en fraccions de segon.

## Definició

La velocitat de reacció és la rapidesa amb què els reactius es transformen en productes.
La velocitat mitjana de la reacció d'aparició d'un producte està donada per la variació de la concentració d'una substància química amb el temps:
    $V={\frac {dC}{dt}}$
La velocitat d'aparició d'un producte és igual a la velocitat de desaparició d'un reactiu.

## Factors que modifiquen la velocitat de reacció

* Naturalesa de la reacció. Algunes reaccions són, por la seva pròpia naturalesa, més rápides que unes altres. El número d'espècies reaccionants, el seu estat físic (les partícules que formen sólids es mouen més lentament que les de gasos o de les que estan en solució), la complexitat de la reacció i altres factors poden influir enormement en la velocitat d'una reacció.
* Concentració. La velocitat de reacció augmenta amb la concentració, como està descrit per la llei de velocitat i explicada per la teoria de col·lisions. Quan s'incrementa la concentració de reactant, la freqüència de col·lisió també s'incrementa.
* Pressión. La velocitat de les reaccions gasoses s'incrementa molt significativament amb la pressió, que és, en efecte, equivalent a incrementar la concentració del gas. Per a les reaccions en fase condensada, la dependència de la pressió és feble i només és important quan la pressió és molt alta.
* Ordre. L'ordre de la reacció controla com afecta la concentració (o pressió) a la velocitat de reacció.
* Temperatura. Generalment, quan es realitza una reacció a una temperatura més alta, es proporciona més energia al sistema, per la qual cosa s'incrementa la velocitat de reacció en ocasionar que hi hagi més col·lisions entre partícules, com ho explica la teoria de col·lisions. No obstant, la principal raó perquè un augment de temperatura augmenti la velocitat de reacció és que hi ha un major nombre de partícules en col·lisió que tenen l'energia d'activació necessària perquè succeesqui la reacció, resultant en més col·lisions exitoses.
# Ciències de la Naturalesa (nivell ESO)/Substàncies pures i mescles
## Confusions

Sovint hem llegit o sentit expressions com "oli pur d'oliva", "mel pura d'abella", "suc de poma 100% pur suc", "aire pur". Aquestes expressions pretenen indicar que l'oli, la mel o els sucs de fruites no contenen additius ni conservants, i que l'aire no està contaminat. Cap d'ells no és una substància pura, tot són mescles.

## Mescles

Una mescla o barreja és una combinació de dues o més substàncies de tal forma que no ocorre una reacció química i cadascun dels seus components manté la seva identitat i propietats químiques. Una barreja pot ser usualment separada en els seus components originals per medis físics: destil·lació, dissolució, separació magnètica, flotació, filtració, decantació o centrifugació. Si després de barrejar algunes substàncies, no es poden recuperar per mitjans físics, és perquè ha succeït una reacció química i les substàncies han perdut la seva identitat: han format compostos nous.
Un exemple d'una barreja és la sorra amb llimadures de ferro, que a primera vista és fàcil veure que la sorra i el ferro mantenen les seves propietats, el ferro pot separar-se fàcilment mitjançant un iman de la resta de la mescla. Tot i que no hi ha canvis químics en una mescla, les seves propietats físiques, com el seu punt de fusió, poden diferir respecte la dels seus components.
Hi ha tres tipus diferents de mescles: mescles homogènies (també anomenades solucions), mescles heterogènies i dispersions col·loidals.
# Ciències de la Naturalesa (nivell ESO)/Reaccions endotèrmiques i exotèrmiques
## Calor de reacció

En termoquímica, la calor de reacció o entalpia de reacció és la quantitat d'energia en forma de calor absorbida o cedida per una reacció química.
Les molècules dels reactius contenen energia en forma d'energia d'enllaç entre els seus àtoms o energia de vibració. Les molècules dels productes contenen també energia. En produir-se la reacció i convertir-se els reactius en productes, la diferència d'energia entre uns i altres s'intercanvia amb el medi. Aquest intercanvi es produeix habitualment en forma de calor, encara que pot fer-se també d'altres maneres (energia elèctrica o energia lluminosa, per exemple).
Normalment les reaccions químiques es realitzen a pressió constant, i s'acostuma a considerar que la temperatura es manté també constant. Per això, la calor de reacció s'anomena també entalpia de reacció i es representa per ∆H. La calor de reacció fa referència habitualment a 1 mol de la substància més rellevant o que es pot considerar objectiu de la reacció, i és un valor característic de la reacció per a una pressió i temperatura determinades. S'acostuma a expressar en kJ·mol-1.

## Reaccions exotèrmiques

Les reaccions exotèrmiques són aquelles que van acompanyades per un despreniment d'energia en forma de calor.
Per exemple, l'equació termoquímica de combustió del metà és:
       CH$_4$(g) + 2 O$_2$(g) $\rightarrow$ CO$_2$(g) + 2 H$_2$O(g) ∆H = - 890,2 kJ·mol$^{-1}$
El signe negatiu de la calor de reacció indica que per cada mol de metà que reacciona es desprenen 890,2 kJ d'energia en forma de calor.

## Reaccions endotèrmiques

Les reaccions endotèrmiques són aquelles que van acompanyades per l'absorció d'energia en forma de calor.
Per exemple, l'equació termoquímica corresponent a la reacció entre el carboni roent i el vapor d'aigua és:
       C(s) + H$_2$O(g) $\rightarrow$ CO(g) + H$_2$(g) ∆H = 131,3 kJ·mol$^{-1}$
El signe positiu de la calor de reacció indica que per cada mol de carboni que reacciona s'absorbeixen 131,3 kJ d'energia en forma de calor.
# Ciències de la Naturalesa (nivell ESO)/Reaccions químiques
## Introducció

Fenicis, grecs i romans ja feien servir un tipus de sabó que aconseguien bullint saïm de cabra amb una pasta formada per cendres de foc de llenya i aigua (potassa). Al llarg dels segles s'ha fabricat de manera artesanal, tractant els greixos en calents amb diverses dissolucions. Avui en dia es pot fer a casa a partir de l'oli que sobra de fregir els aliments.
A les reaccions es poden observar alguns canvis: canvi de color, despreniment o absorció d'energia, normalment en forma de llum o calor, producció d'un gas que no és resultat de l'ebullició d'un líquid, formació de polsim, etc.

## Definició formal

Una reacció química és un procés mitjançant el qual una o més substàncies (elements o composts) denominades reactius, experimenten una transformació per donar lloc a substàncies diferents denominades productes.

## Exemples

Un canvi químic fàcil d'observar es produeix quan es talla una poma per la meitat i es deixa exposada a l'aire. En uns quants minuts, la superfície de la fruita -polpa- s'enfosqueix perquè algunes de les substàncies que la formen reaccionen amb l'oxigen de l'aire i es transformen en altres de noves. Es pot retardar l'enfosquiment si s'humiteja la superfície que és tallada amb suc de llimona. La vitamina C que hi ha al suc de llimona és un antioxidant natural.
Per exemple, el metà pot reaccionar amb oxigen per formar diòxid de carboni i aigua (combustió).
CH$_4$ + 2 O$_2$ → CO$_2$ + 2 H$_2$O

## Propietats

Una reacció química implica un canvi d'energia (o calor) del sistema, en passar de reactius a productes. Una reacció és exotèrmica si allibera energia i endotèrmica si cal aportar-li energia perquè tingui lloc. Des d'un punt de vista termodinàmic, també cal tenir en compte el canvi d'entropia per predir si una reacció és espontània o no a una determinada temperatura.
Les reaccions químiques es produeixen a una velocitat determinada, que depèn del tipus de reacció, de la temperatura, i de si el sistema conté un catalitzador o enzim que acceleri la reacció.

## Tipus de reaccions químiques

| Tipus | Descripció | Representació |
| Reacció de síntesi | Elements o composts senzills que s'uneixen per formar un compost més complex. | $A+B\to AB$ |
| Reacció de descomposició | Un compost es fragmenta en elements o composts més senzills. | $AB\to A+B$ |
| Reacció de desplaçament o simple substitució | Un element reemplaça a un altre en un compost. | $A+BC\to AC+B$ |
| Reacció de doble desplaçament o doble substitució | Els ions en un compost canvien llocs amb els ions d'un altre compost per formar dues substàncies diferents. | $AB+CD\to AD+BC$ |

## Referències

* ↑ Fabricando jabón. Adreça web: http://centros5.pntic.mec.es/ies.victoria.kent/Rincon-C/Practica/PR-21/PR-21.htm
* ↑ http://www.xtec.es/centres/a8052761/web-natus/comensar2.htm
# Experiments
## Un fetge de pollastre

Fetge de pollastre

## Ball de panses

Ball de panses

## Monedes, vinagre i aigua oxigenada

Monedes, vinagre i aigua oxigenada

## La sal de cuina i el corrent elèctric

La sal de cuina i el corrent elèctric.

## Unes monedes ben netes

Unes monedes ben netes.

## El guant que s'infla

El guant que s'infla.

# Referències

Alguns experiments estan trets del Bloc de química
* ↑ Un fetge de pollastre. Adreça web: http://quimica.bloc.cat/post/5896/216579
* ↑ Ball de panses. Adreça web: http://quimica.bloc.cat/post/5896/190158
* ↑ Monedes, vinagre i aigua oxigenada. Adreça web: http://quimica.bloc.cat/post/5896/160671
* ↑ La sal de cuina i el corrent elèctric. Adreça web: http://quimica.bloc.cat/post/5896/154727
* ↑ Unes monedes ben netes. Adreça web: http://quimica.bloc.cat/post/5896/133891
* ↑ El guant que s'infla. Adreça web: http://quimica.bloc.cat/post/5896/122604
# Coc de massana

Ingredients Coc de massana Ingredients per la pasta 250 gr. de farina 75 gr. d'aigua 40 gr. d'oli 15 gr. de llevat 50 gr. de sucre ( 1 got) 1 ou Una mica de raspadura de llimona o matafaluga Ingredients pel farcit ¼ de litre d'oli 125 gr. de sucre 125 gr. de farina Pomes de l'agredolç Sucre i canella en pols
UTENSILIS
Safata per coure al forn Bol per fer la mescla
ELABORACIO Primer pastem tots el ingredients per fer la pasta de brioix i ho deixem fermentar durant 30 a 45 min. En un lloc sec i tapat. Després posem la pasta a la llauna. Fem la lletada barrejant l'oli, el sucre i la farina del farcit, i ho escampem be a sobre de la pasta, i posem les pomes que haurem netejat i tallat a gallons. Per últim s'espolsa amb sucre i canella en pols i el posem a coure al forn, en la part de baix, sense grill.
Notes Este pastís el farem al estiu, perquè son pomes de l'agredolç. Però també es pot fer en pomes d'una altra classe. És molt bo.
# Coca de llimona

Aquest aliment li agrada a molta gent.
Ingredients:
* un pot normal de iogur buit
* tres ous
* sucre
* farina
* llevat en pols
* oli
* mantega
* recipient d'uns 6 cm de fons
* bol gran per fer la pasta
* recipient petit
* iogurt de llimona
preparació:
* A dins del recipient petit(omple tres cops el pot de iogurt i posa-ho a dins i també el llevat), barreja-ho.
* Agafa el bol, posa-hi els ous.
* Barreja molt bé els ous, fins que surti espuma.
* Agafa el pot de iogurt buit i omple'l tres vegades de sucre i llença-ho en el bol.
* Ara afegeix el iogurt de llimona.
* Torna a barrejar-ho tot.
* Posa la farina i el llavat que abans em barrejat.
* La mantega la tens que posar per dins del recipient gran.
* Posa tota la barreja en el recipient gran.
* Per últim posa tota la barreja al forn durant 45 min.
# Llibre de cuina/Receptes/Pastís Núria
### Ingredients

* 150 g de farina de bona classe.
* 3 ous crus.
* 150 g d'ametlles crues, trencades i pelades.
* 150 g de sucre corrent.
* 1 culleradeta de cafè plena de llevat en pols.
* 2 pastilles de xocolata.
* 12 ametlles torrades.
* 1 cullerada grossa, plena d'oli.
* Aigua.
* 1 cullerada grossa, plena de mantega.

### Preparació

Unirem un ou complet o sencer amb els 2 rovells dels altres ous, hi afegirem la meitat del sucre, les ametlles crues reduïdes a pols, les clares dels ous batudes a punt de neu, la farina i el llevat. Ho remenarem bé per tal que es barregi perfectament. Folrarem un motlle amb paper de barba, prèviament untat amb l'oli, i hi tirarem la pasta que es courà (amb escalfor lenta pel damunt i per sota), durant un temps de 20/25 minuts. Amb el sucre restant i un got d'aigua farem un almívar. Quan estigui espès, hi incorporarem la mantega i la xocolata ratllada. Amb això recobrirem els pastís un cop fet i tret del seu motlle. Finalment i com a guarniment darrer, tallarem a trossets o tallets prims les ametlles torrades, pelades i les col·locarem a la superfície del pastís.
# Llibre de cuina/Receptes/Pastís Sant Jordi
### Ingredients

* 150 g de sucre.
* 150 g de farina blanca.
* 3 ous.
* 1 raig de Cointreu o anís.
* 1 raspadura de llimona.
* 1 sobre de llevat.
* 1 raig d’oli.
* 1 raig de llet.

### Preparació

Posem el sucre en un pot. Hi afegim els rovells d’ou i ho barregem tot. Incorporem a la barreja el raig d’oli, la llet i el licor, a més de la raspadura de llimona; i ho remenem bé. Tirem la farina, si ens és possible en forma de pluja, ja que ens queda molt més esponjosa. Hi afegim el llevat i tapem el pot amb un drap de cuina. El deixem reposar el temps de muntar les clares d´ou, que afegim tot seguit remenant molt suaument. Mentrestant encenem el forn perquè estigui ben calent a l’hora d’introduir-hi el pastís. El pastís el tindrem al forn durant 7 o 8 minuts a 200 graus. Com que puja molt, abaixarem el foc lentament i el posarem a 180 graus. Normalment està entre 25 o 30 minuts per coure, però com que cada forn és diferent s’ha de comprovar, i per saber si està el punt punxem el pastís amb una agulla; si ens surt neta és que ja està i el treurem del forn, però si surt amb pasta enganxada és que li falta una mica. El deixem refredar fora del forn i després el tallem amb forma de l’escut de Catalunya. Farem la crema espessa i la melmelada de maduixa la passarem per la trituradora per tal que ens quedi molt fina. I així podrem fer les quatre barres amb crema espessa que pot ser de sobre preparat i 1 pot de mermelada de maduixa, de manera que quedi fina passant-la per la trituradora.
# Llibre de cuina/Receptes/Pastissets de mató
## Ingredients

* 125 g de farina.
* 60 g de mantega.
* 125 g de mató.
* 1 ou cru.
* 1 pot de melmelada al gust.
* 100 g de llevat en pols.
* Sal.
* 50 g de sucre en pols.

## Preparació

Pastarem, damunt del marbre, la farina amb la mantega, el mató, el llevat i una miqueta de sal; ho treballarem tant com calgui fins a formar una massa compacta. Estendrem aquesta pasta i la replegarem dos o tres cops com la pasta fullada i la deixarem en repòs uns 30 minuts. Després l'estendrem un cop més amb el corró i amb un got retallarem uns discos. Al damunt de cada disc posarem una mica de melmelada més aviat sòlida i en banyarem les vores amb clara d'ou batuda; doblarem cada disc formant així com una mitja lluna. Untarem la superfície amb el rovell d'ou batut i els ficarem al forn 20/25 minuts. Trets del forn els empolsarem amb el sucre en pols.
# Llibre de cuina/Receptes/Pastís de lluç

El pastís de lluç és una recepta per fer atractiu el peix a la canalla

## Ingredients

* 2 cues de lluç cuites (per exemple, al vapor amb estoig de vapor per microones)
* 2 alls porros sofregits
* 50 g de salsa de tomata
* 50 g de pa ratllat
* 3 ous
* Oli d'oliva
* Sal

## Estris necessaris

Motlle per a forn

## Electrodomèstics necessaris

Forn, batedora-trituradora.

## Preparació

Triturar els alls porros sofregits, la carn del lluç cuita sense espines, i la tomata, afegir un pessic de sal. A continuació batre els ous i afegir-los a la mescla. Afegir pa ratllat per fer un poc espessa la mescla i homogeneïtzar. Introduir-ho tot en el motlle prèviament impregnat amb oli d'oliva.
Escalfar el forn 10 minuts a 180 °C. Introduir el recipient al forn a 180 graus durant 20 minuts. Extreure quan, punxant el pastís, isca net el pinxo. Desemmotllar i servir. Es pot decorar amb tires de pebrera roja torrada, succedani de caviar o el que la imaginació us dicte.
Hi ha qui li afegeix nata, però fa la recepta molt calòrica i amb molt de greix, tot i que millora el sabor.

## Referències

Es tracta d'una recepta pròpia inspirada en pastissos de peix tastats prèviament.
# Llibre de cuina/Receptes/Pastissets menorquins
## Ingredients

* 400g de farina
* 200g de sucre
* 200g de saïm
* 2 rovells d'ou
* ratlladura d'una llimona

## Elaboració

Feu un volcà amb la farina i ompliu el forat amb la resta d'ingredients. Amasseu i esteneu la massa fins a obtenir una capa d'uns vuit mil·límetres de gruix. Talleu-los amb un motllo especial en forma de "flor". Coeu-los al forn a 180ºC durant un quart d'hora aproximadament. Deixeu-los refredar i cobriu-los amb sucre glas.
# Llibre de cuina/Receptes/Pastís de formatge
## Ingredients

* 9 formatgets (Kiri, El Caserío o similar, o 1 tarrina de Philadelfia)
* 2 iogurts de llimona (o 3 iogurts naturals)
* 2 o 3 cullerades de farina de blat de moro (maizena o similar)
* 7/8 cullerades sucre
* 3 o 4 ous

## Preparació

* Triturar tots els ingredients junts.
* Untar un recipient amb mantega, perquè no s'enganxi el pastís.
* Posar 20 minuts al forn a 180°C.
* Deixar refredar i ja està llest.

## Variants

Pastís de formatge amb melmelada de fruits del bosc :
Ingredients
Aproximació del resultat
24 galetes torrades triturades
200 g. mantega desfeta
1 cullerada de sucre
200 ml. de crema de llet
200 g. de formatge fresc per untar
1 got d'aigua calenta
1 sobre de gelatina (neutre, de llimona...)
melmelada de fruits del bosc :
Preparació
Tritureu les galetes i poseu-les al fons del recipient. A continuació desfeu la mantega i afegiu-hi una cullerada de sucre. Poseu la barreja per sobre les galetes. Posteriorment, heu de passar per la batedora la crema de llet, el formatge i el got d'aigua calenta amb el sobre de gelatina dissolta. Un cop fet això, poseu aquesta barreja per sobre de les galetes (a poc a poc). Finalment, poseu-ho unes 3 hores a la nevera i per acabar unteu la melmelada per sobre del pastís i deixeu-ho reposar una estona més a la nevera. :
* També pot servir-se amb melmelades, xocolata desfeta, xarops o mel, segons el gust (presentades algunes variants a la galeria d'imatges).

## Galeria d'imatges

* Amb melmelada de nabius.
* Amb sabor de te verd, acompanyat de gelat del mateix gust.
* Banyat de xocolata i amb xarop del mateix gust.
* Talls de pastís de formatge amb galeta a la base.