OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Blender 3D: novell a professional
## Introducció
### Sinopsi

Aquest llibre és una sèrie de tutorials disposats per a ajudar l'usuari des de les seves etapes de principiant fins a convertir-se en un usuari avançat. Els tutorials procuren augmentar la dificultat al llarg del temps que li prendrà a un usuari aprendre a utilitzar Blender, de manera que els usuaris intermedis poden saltar-se qualsevol etapa en particular i continuar per on els sigui més profitós. Desafortunadament, això és molt difícil a causa de les diverses trajectòries de l'aprenentatge que un usuari podria seguir, però es farà el millor que puguem.
Els tutorials han de seguir-se en ordre. Els principiants de Blender no poden saltar-se les classes i esperar poder fer qualsevol cosa després. L'estructura dels tutorials és mostrada en els anteriors tutorials. Els futurs professionals faran bé a prestar atenció a aquest consell.

### Versió

La versió actual de la suite de programari Blender 3D és 2.37a. Blender està disponible com executable precompilat per a Windows, Macintosh, Linux(i386 i PPC), Solaris, Irix i FreeBSD. Com Blender és un projecte de codi obert, pot ser compilat també per a altres plataformes. Per favor, comproveu la següent pàgina de descàrrega per als nous llançaments i informació d'instal·lació.
La informació d'aquest viquillibre ha de reflectir la versió més actual sempre. No obstant, a causa de la complexitat de tal tasca, usuaris com vostè així com els autors també són animats per a fer actualitzacions quan la informació arriba a ser antiquada.

## Contingut
### Tutorials per a principiants

* Sintaxi del tutorial
* Familiaritzar-se amb la Interfície de Blender
** Aprengui el Sistema de finestres de Blender
** La Finestra dels Botons
** La Finestra del Viewport 3D
** Altres finestres
* Aprengui a modelar
** Modelatge ràpid
** Renderitzat ràpid
** Modelatge de malles
*** Modelant una persona simple
*** Detallant una persona simple 1
*** Detallant una persona simple 2
# Blender 3D: novell a professional/La Finestra Dels Botons

La finestra dels botons és una de les eines de més gran abast que blender té. Es renderitza dins OpenGL, i és molt escalable i personalitzable.
Quan seleccionis objectes en el Viewport 3D, hi haurà un nombre d'operacions que pots desitjar realitzar en els objectes. Per exemple, has modelat una persona. La gent té diversos colors de la pell, colors dels ulls, colors del cabell, i més, així que crearàs un material per a fer la persona aparegui com vulguis que aparegui. A la finestra dels botons també es pot controlar el color del cel, fer ajusts de render, l'animació, i moltes més coses.
Hi ha molts grups de botons disponibles a la finestra dels botons. Per a canviar entre els grups dels botons, selecciona els botons al costat de la paraula Panels. Els botons estan d'esquerra a dreta:
* Logic
* Script
* Shading
* Object
* Editing
* Scene
Clica cada butó de manera que puguis fer-te una idea de quantes eines tens a la teva disposició.
Alguns dels grups dels botons tenen subgrups. Per exemple, canvia als botons de Shading. Podràs veure diversos botons nous aparèixer a la dreta. D'esquerra a dreta, són:
* Lamp Buttons
* Material Buttons
* Texture Buttons
* Radiosity Buttons
* World Buttons
Tots els grups abans dits del botó s'analitzen en grups més petits. Per exemple, el botó Blender Editing. Veuràs quatre finestres més petites en la finestra dels botons que ara pots manipular: Edit materials, Edit, Edit tools, i Edit tools 1.
1. Pots arrossegar aquestes finestres en diferents ordres, combinar-les, i reduir-les al mínim. Intenta moure i manipular aquestes finestres més petites per un minut.
* Si veus menys de quatre, intenta fixar la finestra del Viewport 3D a Edit mode - les altres dues finestres més petites en la finestra dels botons deuen ser visibles també. Pressiona TAB per canviar al Edit Mode.
# Blender 3D: novell a professional/Modelatge de malles

El modelatge de malles és el tipus de modelatge més comú a Blender. Si vas fer el tutorial de Modelatge ràpid, llavors ja has participat en modelatge de malles. Aquest exercici t'ho explicarà amb més profunditat.
Podries imaginar aquesta activitat en l'espai 3D? En essència, el modelat de malles és justament això.
La qüestió resideix en disposar de vèrtexs i arestes per controlar les cares. Només aquestes es veuran en els renderitzats. Qualsevol aresta o vèrtex que estiguin vinculats a una cara no es veuran.
# Blender 3D: novell a professional/Altres finestres

Just quan et pensaves que li tenies agafada la mà a la finestra de botons i la finestra del 3D Viewport, resulta que existeixen moltes més finestres per aprendre. No et preocupis, aquest llibre et guiarà a través d'elles i t'ensenyarà a utilitzar-les quan faci falta. De moment només has de saber que existeixen.
A la finestra 3D viewport, veuràs un botó a l'esquerra de la capçalera que té una retícula. Aquest botó et permet canviar tipus de finestres. Clica aquest botó amb LMB i veuràs la quantitat de diferents finestres a les que pots canviar. Prova diferents tipus, sabràs sobre la seva importància més tard.
Canvia la finestra de nou a 3D Viewport abans de passar al tutorial següent.
# Blender 3D: novell a professional/Detallant una persona simple 1

Aquest tutorial utilitza el model de persona simple del tutorial previ. Si no l'has fet, necessitaràs fer-lo abans.
Si el teu model no apareix sòlid, llavors es troba dibuixat en mode Wireframe. Per aquest tutorial utilitzarem la visió en sòlid. Prem ZKEY per veure el model en mode sòlid.

## Superfícies

Ja hauries de trobar-te en Edit Mode. Si no hi ets, amb la persona simple seleccionada, prem TAB per ficar-te al Edit Mode. (Per cert, utilitza RMB per seleccionar el cos o el cap.)
A la finestra Buttons, troba el panell Editing (tal com es mostra a la dreta) i clica'l (o prem F9). A Macintosh OS X, utilitza la tecla "Apple" F9 per evitar posar en marxa els efectes de Exposar finestra.
Ara hauries de ser capaç de veure els botons Subsurf (Subsuperfície) a la finestra "Mesh", tal com es mostra a la dreta. Clica el botó "Sub Surf". Hauries de veure els canvis immediatament. Si no veus el botó "Sub Surf" clica a la finestra "Modifiers" sobre "Add Modifier" i selecciona "Subsurf".
Que ha passat? Cada cara ha sigut dividida en quatre cares més petites que s'han xamflanat progressivament, la qual cosa ha fet que les arestes del model es suavitzin. Clica el botó "Subdiv" i canvia el valor a '2'. El model canviarà una altra vegada perquè cada cara original ara es divideix en 16 cares. Si canvies a 3 es dividirà en 64 cares, però no ho facis si no tens un ordinador prou potent. Has vist l'altre botó amb un nombre al damunt? Controla quantes subdivisions es faran quan es renderitzi, mentre que el valor que hem canviat ara controla les subdivisions mentre treballem dins Blender. Abans de continuar, fica un valor de 2 a les primeres subdivisions, i 3 per les subdivisions de renderització. Una manera fàcil de fer-ho és deixar pressionat LMB i moure el ratolí a dreta o esquerra per damunt del nombre.
Amb el botó subsurf hi ha un altre botó anomenat "Optimal". Clica el botó i veuràs que els vértexs i les arestes es dibuixen a on es troba la subsuperfície.
* Fixa't que aquests dos botons, "Subdiv" i "Optimal", igual que els altres buttons alineats del mateix color, es poden activar o desactivar. Els seus efectes poden ser desfets en qualsevol moment simplement clicant en ells però no poden ser desfets amb l'ordre undo

## Suavitzar Superfícies

Sub superfícies fa una bona feina suavitzant objectes i creant bones superfícies corbades. Tot i així, les subsuperfícies no fan el model completament suau. Sempre hi ha un cert esglaonament.
Al Edit Mode, prem AKEY una o dues vegades, de manera que tots els vèrtexs estiguin seleccionats. Troba el botó que diu "Set Smooth" (el botó de damunt a la dreta dins de la finestra "Links and Materials") i clica'l. Veuràs com Blender suavitza les arestes. Ara clica el botó "Set Solid". Veuràs com la persona simple torna al rederitzat solid. Com que es veu millor suavitzat, clica "Set Smooth" una altra vegada.
# Blender 3D: novell a professional/Modelatge ràpid

El teu primer model és fàcil.
(Re-)obre Blender.
Assumint que no has canviat les preferències d'usuari, l'arxiu per defecte de Blender vindrà amb el seu primer model! Hauries de veure un quadrat al 3D Viewport (si rota la vista, veuràs que de fet és un cub). Clicant el RMB (Cmd+LMB a Mac) sobre un objecte selecciona l'objecte i el seu contorn es torna rosa. El cub ja hauria d'estar seleccionat per defecte.
Ara mateix et trobes en allò que es coneix com a Object Mode. En Object Mode pots moure't al voltant de l'entorn 3D en relació a altres objectes. Amb el cub seleccionat, presiona TAB. Això et possarà en Edit Mode. Al Edit Mode, pots canviar l'aspecte i les dimensions del cub. Podries transformar el cub en un gosset de peluix, o almenys hi haurà un dia en que seràs capaç de fer-ho ;)
Ara que et trobes en Edit Mode, tens accés als vèrtexs individuals. Els vèrtexs són uns punts roses quan no estàn seleccionats, i uns punts grocs quan estan seleccionats. Els vèrtexs són punts de control que pots connectar per crear cares i arestes. Les arestes connecten dos vèrtexs, i les cares connecten tres o cuatre vèrtexs. Clica RMB (Command+LMB en Mac) sobre un dels vèrtexs i veuràs que canvia al color groc, la qual cosa significa que està seleccionat (si tot allò que pots veure és un gran punt blau, intenta rotar la vista per veure que passa).
Si veus un cercle amb fletxes apuntant a ell, has activat el 3D Transform Widgets, i no et trobes preparat per això! Per desactivar-lo, clica al botó de la capçalera que té una ma al damunt .
Amb el vèrtex seleccionat, apreta TECLA_G i mou el ratolí al voltant, hauries de veure com el vèrtex el segueix! Recorda, TECLA_G et permet agafar i moure una selecció. Escolleix una nova uvicació pel vertex i apreta LMB, ENTER o SPACE per deixar el vèrtex a aquest punt (ESC o RMB cancela el moviment). Rota la vista per veure l'increible impacte que ha tingut el teu petit canvi.
# Guia Ubuntu/Requeriments mínims per Xubuntu

Es necessiten 512 MB de RAM per executar el Live CD o per instal·lar Xubuntu a l'ordinador.
Per instal·lar Xubuntu al vostre PC us caldran 7,5 GB d'espai lliure al disc dur per la versió 18.04 i 8 GB per la 20.04
Un cop instaŀlat, es pot executar Xubuntu amb només 512 MB de RAM, però treballareu amb més fluïdesa amb 1 GB de RAM. Amb un equip nou amb més de 4 GB el funcionament és espectacular.
# Guia Ubuntu/Rekonq

Rekonq és un navegador web lleuger basat en QtWebKit per a KDE. La seva integració amb KDE inclou: descàrregues d'arxius a través del gestor de descàrregues del KDE, compartició de favorits amb Konqueror, suport per a KIO, administració de contrasenyes amb KWallet, etc.
El codi estava inicialment basat en QtDemoBrowser de Qt Software i actualment està sent desenvolupat en Gitorious. El maig del 2010 es va anunciar que rekonq serà el navegador per defecte en la distribució Kubuntu GNU / Linux a partir de la versió 10.10, deixant de banda el conegut navegador Konqueror. Al poc temps es va anunciar que rekonq suportarà les extensions de Google Chrome i les de Mozilla Firefox desenvolupades amb Mozilla Jetpack.1
El navegador es caracteritza per ser molt ràpid, lleuger i de poc consum de memòria. En la prova Acid3, Rekonq obté una puntuació de 100/100. Tot i que encara és propens a fallades i errors continua inclòs al Kubuntu com a navegador predeterminat, per la qual cosa ha rebut diverses crítiques per part de la comunitat.
Rekonq inclou navegació per pestanyes, marcadors, bloquejador de finestres emergents, dreceres del teclat del KDE, suport per a motors de cerca com Wikipedia o Google, barra d'adreces i cercador única, suport per a proxy, etc. D'altra banda encara no suporta Java ni per a extensions.
El trobareu al Menú - Aplicacions - Internet.
# Guia Ubuntu/Richard Stallman

Richard Matthew Stallman (de nom en clau RMS) és un conegut activista del programari lliure.
Les seves obres més importants com a programador inclouen l'editor de text Emacs, el compilador Gcc|GCC i el depurador GDB, sota el Projecte GNU. Però la seva influència és major en un marc moral, polític i legal pel moviment del programari lliure, com una alternativa al desenvolupament i distribució del programari privatiu. També és l'inventor del concepte Copyleft (tot i que no és ell qui li va posar nom), un mètode per llicenciar el programari perquè sigui sempre de lliure ús i modificació.
Aquesta informació ha estat obtinguda del Viquipèdia, si voleu saber-ne més aneu a aquest enllaç: http://ca.wikipedia.org/wiki/Richard_Matthew_Stallman
# Guia Ubuntu/Requeriments mínims de maquinari (Ubuntu Studio)

Donat que Ubuntu Studio només té la versió alternate CD, el podreu instaŀlar amb menys de 254 MB; quantitat de memòria RAM fàcilment assumible. Qualsevol dis dur que tingui més de 5 GB ja estarà bé, i per la resta no us heu de preocupar, que avui dia qualsevol PC compleix perfectament els requeriments per a Ubuntu i derivats.
# Guia Ubuntu/Sistema Fitxers GNU/Linux
## El sistema de fitxers a GNU/Linux.

Cal saber que: GNU/Linux (en endavant GL) és compatible amb molts sistemes de fitxers de diferents sistemes operatius. De fet pot llegir les dades emmagatzemades en sistemes que no són els seus propis i fins i tot escriure-hi (com ara el cas de FAT32, un dels sistemes de fitxers propi de Windows). Les darreres distribucions fins i tot poden escriure a particions NTFS pròpies de Windows 8 i 10.
L'organització de carpetes i fitxers dels sistema és molt diferent a la que presenten altres sistemes i ,per exemple, no trobareu directoris coneguts per l'usuari Windows com ara: "Arxius de programa", "Documents and Settings" i per suposat "Windows".
Tampoc trobareu unitats de disc designades amb una lletra, oblideu-vos de que el disc dur és C: o que el lector de DVD sigui E:. En aquest cas les unitats de disc dur i les seves particions estan organitzades segons el següent criteri:
sda1: primera partició del primer disc dur (mestre del primer IDE)
sda2: segona partició del primer disc dur
sdb1: primera partició del segon disc dur (esclau del primer IDE, en el cas que en tingueu més d'un)
sdb2: segona partició del segon disc dur
Tan si són claus usb, discs externs usb, discs SCSI o SATA, continuaríem parlant de sda1, sda2, sdb, sdc, etc.
Un exemple pràctic. Si tinguéssiu un PC amb Windows amb 1 disc dur amb 2 particions anomenades C: i D:, s'anomenaria de la següent forma:
1 lector CD's anomenat E:
1 usb inserit, reconegut com F:
Al mateix maquinari, al Linux s'anomenaria de la següent forma:
1 disc dur amb 2 particions anomenades sda1 i sda2 (al sistema de fitxers s'ubicarien a dev/sda1 i dev/sda2
1 lector de CD's anomenat Unitat CD (al sistema de fitxers s'ubicaria a media/cdrom0)
1 usb inserit, reconegut com sdb1
Com veieu, cadascuna d'aquestes unitats tindria la seva equivalència en un fitxer del sistema d'arxius. Aquesta és una peculiaritat pròpia de GL: tot és un arxiu.
Els sistemes d'arxius predominants a GL són ext2, ext3 i ext4 i amb aquest sistema se'ls dona format.
A continuació alguns dels directoris de GL que fins hi tot un usuari novell hi pot fer una ullada sense massa perill de malmetre el sistema:
/home Directoris dels usuaris. (Dins de cada usuari hi trobareu els documents del usuari en qüestió)
/media Arxius de dispositius. Com heu vist abans, aquí trobareu els discs durs i claus usb.
/mnt/cdrom Directori a on es munta el CD-ROM. També el trobareu a media/cdrom
/usr Programes, documentació, fonts,...compartits por tot el sistema
# Guia Ubuntu/Requeriments mínims de maquinari
## DISC DUR

L'espai mínim necessari de disc dur per l'actual versió és de 10 GB. Tot i que, per a afegir programari i documents, probablement us caldrà bastant més espai; es recomana uns 25 GB.

## PROCESSADOR

2 GHz dual core processor

## MEMÒRIA RAM

Per poder fer un ús confortable a quasi totes les distribucions d'Ubuntu necessitareu uns 4 GB de memòria de treball, tot i que potser amb 2 GB en tindreu suficient per un ús bàsic.
Si aneu justets de maquinari llavor us recomanem Xubuntu o Lubuntu que amb només 512 MB (mig Giga) ja poden funcionar.
Si en teniu 8 o més doncs us semblarà que l'ordinador vola.
# L'electricitat/corrent continu

﻿Es denomina corrent continu (CC en català, en anglès DC, de Direct Current) al flux de càrregues elèctriques que no canvia de sentit amb el temps. El corrent elèctric a través d'un material s'estableix entre dos punts de diferent potencial. Quan hi ha corrent continu, els terminals de potencial major i menor no s'intercanvien entre si.
És errònia la identificació del corrent continu amb el corrent constant (cap no ho és, ni tan sols la subministrada per una bateria). És continu tot corrent el sentit de circulació del qual és sempre el mateix, independentment del seu valor absolut.

# Resistència
## Associació sèrie de resistències

Descripció:
Un circuit en sèrie és un terme que s'utilitza en electricitat per referir-se a un circuit elèctric on els components (resistències, condensadors, fonts, ...) són a la mateixa branca, posats l'un darrere l'altre.
Anàlisi:
A un circuit en sèrie, el mateix corrent passa a través de cada component elèctric. La intensitat del corrent és la mateixa a tots els punts del circuit.
Resistències
Per un circuit amb resistències en sèrie:
La resistència equivalent (total) del circuit és igual a :
Aquesta equació pot ser demostrada basant-se a les propietats del circuit:
Utilitzant la llei d'Ohm i els dos enunciats anteriors:
Inductors
Per a un circuit amb inductors (també anomenats bobines) connectats en sèrie:
La inductància total és igual a:
Condensadors
Per a un circuit amb condensadors connectats en sèrie:
La capacitat total és igual a:
Quan la sortida de la primera resistència s’uneix a l’entrada de la següent. La resistència equivalent serà la suma de totes les que s’han unit, és a dir des de la primera fins a l’ultima.
En un circuit sèrie només hi ha un camí per al corrent. La caiguda de tensió és el producte de la intensitat pel valor de la resistència corresponent, i la suma de les caigudes de tensió parcials és igual a la tensió del generador.
Enllaços:

## Associació paral·lel de resistències
# Referències

* Convertidors
# Introducció

Short, introductory pages on each topic, establishing what you need to run LMMS and understand this document.
Requirements Installing LMMS Compiling LMMS (advanced users/developers)
* Terms and Conventions

# Tutorials

Step-by-step task-oriented guides to achieving particular goals in LMMS.
Getting Started - a brief walk-through for the impatient Your First Song with LMMS - a more step-by-step tutorial Making Triple-Oscillator patches - Guidelines for creating useful triple-oscillator patches

# Els components de l'LMMS

A thematic description of how the various tools/elements in LMMS work.
Working with Instruments
Working with Samples Composing in the Piano Roll Editor Composing Bass Lines and Drum Sequences Putting the song together Working with Automation Working with LADSPA effects Working with Controllers Working with Effects and the Mixer Working with VSTs Using MIDI Exporting the Song

# Referències

A reference style description of the functions of each menu item and tool, including how it fits in with the tasks in the Using LMMS section.
* Main Menu Bar
* Tool Bar
* Side Bar
* Plugins
* Song Editor
* Piano Roll Editor
* Beat + Bassline Editor
* Automation Editor
* FX Mixer
* Project Notes
* LMMS Settings
* Key Mappings

# Apèndixs

Glossary License Roadmap
This is a contents page only - all actual articles are supposed to be linked from here. The rationale behind the structure of this page can be found at the Wikipedia article on Software Documentation.
# LMMS/0.4:Primers passos
## La interfície

El primer que et trobaràs en utilitzar el programa és el següent:
Advertència: la interfície canviarà lleugerament segons la versió del programa que utilitzis i del sistema operatiu on estigui instal·lada.
La interfície de l'LMMS es pot dividir en diferents elements (parts): la barra de meú principal a dalt de tot, la barra d'eines just sota el menú principal, i la '0'barra lateral'0' a l'extrem esquerre. La major part de la interície està ocupada per les diverses finestres que, de fet, són les que s'utilitzen per editar la música.
Secció en preparació...

## Breu introducció

En preparació...

## Les eines: mostres i predefinicions

En preparació...

## Creant una pista

En preparació...
# La Web 2.0 i les tecnologies que la fan possible
## Taula de continguts

La Web 2.0, un concepte diferent
Internet, la xarxa de xarxes
Llenguatges de marcatge
Disseny web, tractament d'imatges i CSS
JavaScript, donant dinamisme a la pàgina
Llenguatges de servidor, PHP i Ruby
AJaX
Flash i ActionScript
# LMMS

L'LMMS és una plataforma lliure d'edició de so digital. Provisionalment, aquesta pàgina es basarà en la wiki original del programa.
(Per a més informació visita la pàgina oficial de l'LMMS)
| Documentació Primers passos Manual de la sèrie 0.4 PMF Consell del dia Base de dades dels VST Recursos útils Guides Requisits Installation Solució de problemes Com avisar d'un error de programari | Community Desenvolupadors Editors de la wiki Artistes Contacte Novetats a la wiki 08-10 Updated to MediaWiki 1.16.0 and enabled file uploads 07-01: new article Translating an Article 06-23: major translations clean-up 01-25: updated Main Page 01-20: new article Creating a Theme |
# La Llagosta, els morts a la Guerra Civil

Sabem que els següents llagostencs van perdre la vida com a conseqüència de la Guerra: En Josep Redón Galve, mecànic, natural de Barcelona i regidor de la CNT. Va morir als pocs dies d’incorporar-se a files al front d’Aragó, el 8/11/37. Feia tres dies que havia complert els 27 anys. Va ser el primer membre del Consistori mort al front de guerra i la notícia es va rebre amb una gran consternació.
En Pere Villaronga Pi, un noi de 19 anys, pagès de Can Badó que trobaria la mort al Front de l’Ebre al 1938 . En Josep Toll Mundó, de 37 anys, que mor a Centelles, on s’havia refugiat per fugir de la guerra. Serà descobert i afusellat per desertor. Estava casat i era forner de cal Forner.
Més tard, al 1939, trobarien la mort en la retirada de guerra cap a Franca en Ramon Bartalot Pagès i en Pere Folguera Villaronga. Tots dos van morir a Santa Coloma de Farners. En Ramon Bartalot Pagès també havia estat regidor de l’Ajuntament per part de la Unió de Rabassaires, tenia 38 anys, estava casat i era pagès de Can Refet . En Pere Folguera Villaronga era cosí d’en Pere Villaronga, era solter i feia de pagès a Can Generós. Al moment de la seva mort comptava amb 27 anys.
En Ramon Sariol Castellà era un pagès de 36 anys, encara solter quan va ser cridat per incorporar-se a la Guerra amb la lleva de 1923. Al final de la guerra va aconseguir passar la frontera i va lluitar amb la resistència francesa, però va ser capturat i traslladat al camp d’extermini nazi de Mauthausen on va ingressar al gener de 1941 com a presoner polític espanyol amb el nombre de presoner 6549. Moriria l’any següent al camp de Gusen, l’1 de gener de 1942, amb 39 anys. La seva mare, la Rita Castella que vivia al Mas de La Llagosta (Can Xiquet) rebria la noticia de la seva mort deguda a “Asma bronquial i insuficiència cardíaca”