OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llibre de cuina/Receptes/Pa amb tomàquet

El pa amb tomàquet és una preparació culinària de baix cost i gran qualitat, d'origen català i molt popular i conegut.

## Ingredients

* 2 llesques de pa de pagès, d'un centímetre de gruix com a molt
* 2 tomàquets ben madurs i vermells a l'interior
* oli d'oliva
* sal

## Preparació

Talleu els tomàquets per la meitat. Han de ser ben madurs i no àcids. Fregueu amb l'interior del tomàquet tota la superfície de cada llesca de pa, per les dues bandes i tant a la molla com per fora. Feu servir tants tomàquets com calgui perquè tota la superfície de la llesca quedi envermellida. Poseu les dues llesques, una al costat de l'altra, en un plat, i regueu-les amb un setrill ple d'un bon oli d'oliva. Espolseu una mica de sal pel damunt.

### Notes

* Cal menjar-lo de seguida perquè no s'estovi.

## Variants

També es pot fer amb baguet.
* S'utilitza molt sovint a Catalunya per al pa que s'empra per a fer entrepans, en comptes de mantega o altres coses amb què s'unta aquest en altres cuines. En aquest cas, el pa pot ser de pagès, de barra o fins i tot de motlle.
* S'acostuma a acompanyar amb pernil.

## Referències

* ↑ Lladonosa i Giró, Josep. Pa amb tomàquet. Grup 62, 2005, p. 96-97. ISBN 978-84-664-0666-6.
* ↑ Gastroteca de Catalunya

## Vegeu també

* Pa amb oli
# Llibre de cuina/Receptes/Pa de fetge 1
### Ingredients

* Fetge.
* All.
* Pebre
* Carn.
* Julivert.
* Sal.

### Preparació

Passeu la carn per la trinxadora i afegiu-hi l'all, el julivert, la sal i el pebre, i salpebreu la massa. Poseu-ho tot en un motlle que ficareu al forn a foc lent. Abans de treure'l del forn punxeu amb una agulla per saber si ja ha quedat cuit.
# Llibre de cuina/Receptes/Pa de pessic de Vic
### Ingredients

* 6 ous petits.
* 125 g de sucre fi.
* 125 g de farina.
* 1 cullereta de llevat en pols.

### Preparació

Se separen els rovells de les clares. Es posen els rovells i el sucre fi en un bol i es baten una bona estona fins que quedin amb una consistència de mantega i sembli que hagin doblat el volum. D’això se’n diu emblanquinar-los, ja que els rovells perden color. Tot seguit, s’hi afegiran la farina i el llevat en pols, tamisats, i es remenarà bé. Quedarà una pasta espessa que aclarirem tot seguit amb les clares que haurem muntat a punt de neu. Per fer-ho, les embolcallarem suaument. Es posarà tot plegat en una safata de forn prèviament folrada, d’uns 20/22 cm, a 170ºC, durant uns 17 minuts. Si us sembla que es crema de dalt, simplement, baixeu-lo una miqueta. Per estar segurs que està cuit, s’hi enfonsa un escuradents i es comprova que surti ben sec. Es treu del forn i no es separarà del paper fins que s’hagi refredat i tenint cura que segueixi fàcilment.
# Llibre de cuina/Receptes/Pa de pessic de xocolata

Aquesta recepta de pa de pessic de xocolata és una opció llaminera per a berenars i celebracions de preparació senzilla, a partir de pa de pessic combinat amb xocolata fondant.

## Ingredients

* 225 grams de xocolata fondant
* 175 grams de mantega
* 225 grams de sucre
* 4 cullerades de farina
* 6 ous

## Preparació

En primer lloc, separeu les clares dels rovells d'ou. Munteu les clares a punt de neu, i un cop les tingueu afegiu-hi el sucre, la farina i els rovells.
Paral·lelament, foneu la xocolata al microones a baixa potència, i després barregeu la mantega fins que quedi ben fosa.
En segon lloc, afegiu mica en mica la mescla de les clares d'ou a la barreja de la xocolata amb mantega. Ha de quedar tot ben incorporat sense barrejar massa fort. Quan acabeu, poseu-ho en un motlle i enforneu-ho durant 35 minuts. Us pot semblar que no està prou cuit, però deixeu-ho refredar.
Addicionalment, podeu tallar-lo per la meitat i afegir-hi melmelada o mantega, o bé cobrir-lo amb xocolata desfeta.
# Llibre de cuina/Receptes/Paella de l'Empordà

La paella de l'Empordà és un arròs sec de pollastre amb bull negre i albergínia bonica. Acompanyant amb escarola, all fregit i salsa balsàmica amb cruixents d’albergínia.

## Ingredients

* Arròs de Pals (2 grapats per persona)
* 1 Albergínia bonica
* 1 Ceba de Figueres
* 4 Cuixes de pollastre de l'Empordà
* 1 Tomàquet de la pera
* 300 grams de bull negre
* Escarola
* 4 grans d'all
* Vi negre de l'Empordà
* Brou de pollastre

## Preparació

Tallem el pollastre i el bull negre a mirepoix. Saltem el pollastre i el bull negre, tot reduint-ho amb una mica de vi de l'Empordà. Apart, fem un sofregit amb ceba de Figueres, tomàquet de la pera i albergínia a daus. Hi afegim el pollastre i el bull, seguidament l'arròs. Ho barregem bé i afegim brou de pollastre fins a cobrir l'arròs i el deixem coure a foc lent uns 20 minuts. Ho deixem reposar. Fem un cruixent amb l'albergínia i fregim l'all a làmines. Finalment emplatem segons la foto.

## Estris necessaris

Els estris que calen són una paella, una espàtula, una olla i una safata.

## Referències

Vargas, Christian. «Concurs "Fem bullir l'olla 2015"». Consell Comarcal del Baix Empordà, 2015.
# Matemàtiques (nivell ESO)/Mètode de reducció/Exemples resolts
## Exemple 1

$\left\{{\begin{array}{c}4x+3y=2\\3x+5y=-4\end{array}}\right.$
Multipliquem la primera equació per 3 i la segona per 4:
$\left\{{\begin{array}{c}12x+9y=6\\12x+20y=-16\end{array}}\right.$
Canviem el signe a la segona equació:
       $\left\{{\begin{array}{c}12x+9y=6\\-12x-20y=+16\end{array}}\right.$
Sumem les dues equacions i obtenim:
       $-11y=22$
Per tant, $y=-2$
Subtituim el valor de y a la primera equació:
       $4x+3\cdot (-2)=2$
D'on deduim que $x=2$
En conclusió, la solució del sistema és $(x=2,y=-2)$

## Exemple 2

$\left\{{\begin{array}{c}x+y=-2\\3x+2y=0\end{array}}\right.$
Multiplicam la primera equació per 3:
       $\left\{{\begin{array}{c}3x+3y=-6\\3x+2y=0\end{array}}\right.$
Canviam el signe a la segona equació:
       $\left\{{\begin{array}{c}3x+3y=-6\\-3x-2y=0\end{array}}\right.$
Sumam les dues equacions i obtenim:
       $+1y=-6$
Per tant, $y=-6$
Subtituim el valor de y a la primera equació:
       $x+(-6)=-2$
D'on deduim que $x=4$
En conclusió, la solució del sistema és $(x=-6,y=4)$

## Exemple 3

$\left\{{\begin{array}{c}12x+6y=1\\-3x+4y=-3\end{array}}\right.$
Multiplicam la segona equació per 4:
       $\left\{{\begin{array}{c}12x+6y=1\\-12x+16y=-12\end{array}}\right.$
Sumam les dues equacions i obtenim:
       $+22y=-11$
Per tant, $y=-{\frac {-1}{2}}$
Subtituim el valor de y a la primera equació:
       $12x+6\cdot \left({\frac {-1}{2}}\right)=1$
D'on deduim que $x={\frac {1}{3}}$
En conclusió, la solució del sistema és $(x={\frac {1}{3}},y={\frac {-1}{2}})$

## Exemple 4

$\left\{{\begin{array}{c}3x+y=3\\-3x+6y=4\end{array}}\right.$

## Exemple 5

$\left\{{\begin{array}{c}2x+3y=13\\-4x+y=-5\end{array}}\right.$

## Exemple 6

$\left\{{\begin{array}{c}4x+3y=-6\\3x-2y=4\end{array}}\right.$
# Matemàtiques (nivell ESO)/Mediana

La mediana és una mesura estadística descriptiva de tendència central que resumeix un conjunt de nombres ordenats $x_{1}<x_{2}<...<x_{n}$, en un únic nombre $m$ tal que el nombre de dades que queda per sota de $m$ és igual al nombre de dades que queda per sobre de $m$.

## Propietats

Si les dades tenen una distribució bastant simètrica respecte a la seva mitjana, llavors la mediana i la mitjana tenen valors molt semblants, que seran iguals si la distribució és perfectament simètrica. En canvi, si la distribució de valors presenta valors molt allunyats de la mitjana en valors grans o en valors petits, llavors la mediana i la mitjana diferiran apreciablement. La mediana d'un conjunt de dades és única i el seu valor no és sensible a la presència de dades extremes.

## Exemples

Siguin les dades $\left\{1,2,3,4,5,6,7,8,9\right\}$; la mediana $m$ pren el valor 5, car per darrere d'aquest valor tenim el mateix nombre de dades que per davant. Simbòlicament: $\left\{\left\{1,2,3,4\right\}5\left\{6,7,8,9\right\}\right\}$. La mitjana també val 5, car tenim simetria de valors. En efecte, les distàncies entre cada valor i la mitjana són simètrics, i valen $\left\{4,3,2,1,0,1,2,3,4\right\}$. En la seqüència $\left\{0,1,1,2,3,3,4,4,27\right\}$ la mediana val 3 i la mitjana continua valent 5; la diferència ve de la asimetria de la distribució, car les distàncies entre cada valor i la mitjana són $\left\{2,1,1,0,0,1,1,1,24\right\}$.
# Matemàtiques (nivell ESO)/Mètode de reducció

El mètode de reducció consisteix a multiplicar o dividir cada equació per un nombre diferent, de manera que quan se sumin o es restin, en el resultat desaparegui (es reduesqui) una variable. Les passes del mètode són les següents:
* Multiplicam cada una de les equacions per un nombre "adequat".
    Aquest nombre adequat, que és diferent per a cada equació, ha de fer que quan sumem o restem les dues equacions, una de les incògnites desaparegui. Aquest nombre pot ser perfectament el coeficient que tengui dins l'altra equació la lletra que volem reduir.
* Sumem o restem les dues equacions transformades per reduir una incògnita.
* Resolem la nova equació.
* S'introdueix el valor trobat dins alguna de les equacions inicials.

## Aprèn el mètode
### Pas 1

Considera el sistema d'equacions
$\left\{{\begin{matrix}x-42y=12\\3x+y=3\end{matrix}}\right.$
Suma les dues equacions i observa què passa.

### Pas 2

Considera el sistema d'equacions
$\left\{{\begin{matrix}7x+3y=6\\x+2y=6\end{matrix}}\right.$
Canvia el signe a una de les equacions i després suma-les. Observa què passa.

### Pas 3

En el sistema següent
$\left\{{\begin{matrix}3x+2y=59\\2x-y=6\end{matrix}}\right.$
Multiplica la segona equació per 2 i procedeix com als exercicis anteriors.

### Pas 4

En el sistema següent
$\left\{{\begin{matrix}3x+2y=10\\5x-2y=6\end{matrix}}\right.$
Multiplica la primera equació per -2x i la segona equació per 3. Després procedeix com als exercicis anteriors. Resultats 1, 3 udi

## Exemple

$\left\{{\begin{matrix}x+2y=5\\3x+4y=13\end{matrix}}\right.$
S'igualen els coeficients d'una incògnita però han de ser oposats. Per això es multipliquen les equacions pel nombre adequat (en aquest cas $-3$)
$\left\{{\begin{matrix}\cdot -3)x+2y=5=>-3x-6y=-15\\3x+4y=13\end{matrix}}\right.$
Se sumen les dues equacions per a eliminar la incògnita de coeficients iguals: (exemple)
    $-3x-6y=-15\,$
    $3x+4y=13\,$
    $-2y=-2\,$
Es resol l'equació que en resulta: (exemple)
    $y={\frac {-2}{-2}}=1$
Se substitueix el valor obtingut a una de les equacions inicials: (exemple)
    $x=5-2\cdot 1=3\,$
Més exemples resolts

## Recursos

* Vídeo de Youtube
* Vídeo de Youtube
* Un PDF que ho explica
# Matemàtiques (nivell ESO)/Mètode de substitució

El mètode de substitució consisteix a substituir una variable d'una de les equacions per una expressió algèbrica que s'obté a partir de l'altra equació. Les passes del mètode són les següents
* Aïllam una incògnita a una de les equacions.
* Es substitueix l'expressió obtenguda dins l'altra equació.
* Resolem la nova equació.
* S'introdueix el valor trobat dins l'expressió obtenguda abans.

## Recursos

* Vídeo de Youtube
* Un exemple d'aplicació del mètode de substitució
# Matemàtiques (nivell ESO)/Matemàtiques interdisciplinars/Observem l'univers
## Els planetes del Sistema Solar
### Activitat

Obre la pàgina de dades del Sistema Solar i en relació a les dades dels 8 planetes principals fes el següent:
* Ordena els planetes segons el seu radi mitjà.
* Ordena els planetes segons el seu radi mitjà en relació a la Terra.
* Ordena els planetes segons la seva densitat.
* Arrodoneix als milions la distància mitjana de cada planeta al Sol.

### Activitat

Representa sobre una recta, les densitats de cada planeta.

## Moviment dels planetes
### Activitat

Obre la pàgina de dades del Sistema Solar i en relació a les dades dels 8 planetes principals fes el següent:
* Converteix els períodes de rotació a la forma complexa dies, hores, minuts i segons.

### Activitat

A partir d'aquestes dades dels planetes i considerant els valors arrodonits a les untiats:
* Suposem que Júpiter i Urà estiguessin alineats. Quants anys haurien de passar perquè tornassin a estar alineats?
* Suposem que Júpiter i Neptú estassin alineats. Quants anys haurien de passar perquè tornassin a estar alineats?
* Suposem que Júpiter, Saturn i Urà estassin alineats. Quants anys haurien de passar perquè tornassin a estar alineats?
* Suposem que Júpiter, Neptú i Plutó estassin alineats. Quants anys haurien de passar perquè tornassin a estar alineats?

## Distàncies astronòmiques
### Activitat

Quants de metres són 1 any llum?
Expressa el resultat en notació científica.

## Moviments periòdics
### Activitat

Avui hem fotografiat la Lluna i ha estat Lluna plena. Si la fotografiam cada 10 dies, quan la tornarem a veure Plena?
# Matemàtiques (nivell ESO)/Mètode d'igualació

El mètode d'igualació consisteix a aïllar una mateixa variable de les dues equacions d'un sistema i igualar-les. Les passes del mètode són les següents:
* Aïllem una mateixa incògnita a les dues equacions.
* Igualem les dues expressions obtengudes.
* Resolem la nova equació.
* S'introdueix el valor trobat dins una de les expressions obtengudes abans.

## Exemple

$\left\{{\begin{matrix}1x+2y=5\\3x+4y=13\end{matrix}}\right.$
S'aïlla la mateixa incògnita a les dues equacions (pas 1). En aquest cas s'aïlla x.
$\left\{{\begin{matrix}x=5-2y\\x={\frac {13-4y}{3}}\end{matrix}}\right.$
S'igualen els dos membres (pas 2)
    $5-2y={\frac {13-4y}{3}}$
Es resol l'equació (pas 3)
    $15-6y=13-4y\,$
    $-6y+4y=13-15\,$
    $-2y=-2\,$
    $y={\frac {-2}{-2}}=1\,$
Se substitueix el valor obtengut a una de les expressions aïllades abans (pas 4):
    $x=5-2\cdot 1=3\,$

## Recursos

* Vídeo de Youtube
* Un exemple d'aplicació del mètode d'igualació
# Matemàtiques (nivell ESO)/Naturals
## Operacions amb nombres naturals
### La suma

Sumar és unir, afuntar, afegir.
Propietats de la suma
* Propietat commutativa: la suma no varia en canviar l'ordre dels seus sumands.
       a + b = b + a
* Propietat associativa: el resultat de la suma és independent de la forma en què s'agrupen els sumands.
       (a + b) + c = a + (b + c)

### La resta

Restar és llevar o suprimir, és a dir, calcular la diferència.
No te cap propietat.

### La multiplicació (o producte)

Multiplicar és una forma abreujada de realitzar una suma repetitiva de sumands iguals.
       a + a + a + a + a + a = 6 · a
Propietats del producte
* Propietat commutativa: el producte no varia en canviar l'ordre dels factors.
       a · b = b · a
* Propietat associativa: el resultat del producte és independent de la forma en què s'agrupen els factors.
       (a · b) · c = a · (b · c)

### La divisió

Dividir és repartir a parts iguals o també partir en parts una quantitat.
No te cap propietat.

### Ordre de les operacions

* Parèntesis.
* Multiplicació i divisió.
* Suma i resta.

## Màxim comú divisor (m.c.d)

Tornar a l'ídex
# Matemàtiques (nivell ESO)/Mitjana aritmètica
## Definició

La mitjana aritmètica d'una quantitat finita de nombres és la suma de tots ells dividit entre el nombre de sumands. Pot dir-se que aquest paràmetre estadístic és el resultat d'ajuntar tots els elements corresponents a cadascun dels individus que els posseeixen i repartir-los a parts iguals entre tots ells.
Si ho escrivim de manera formal, la mitjana aritmètica de a$_1$,a$_2$, ... , a$_n$ es denota per ${\bar {x}}$ i és igual a:
    ${\bar {x}}={1 \over n}\sum _{i=1}^{n}{a_{i}}=(a_{1}+\cdots +a_{n})/n$
El símbol µ (mu) s'utilitza per a la mitjana aritmètica d'una població, mentre que per a la mitjana d'una mostra s'usarà ${\overline {X}}$.

## Definició alternativa

Suposem que tenim una sèrie de valors que apareixen repetits, de manera que els valors diferents siguin $a_{1},a_{2},a_{3}...a_{n}$ i que apareguin un nombre de vegades igual a $f_{1},f_{2},f_{3}...f_{n}$, respectivament, aleshores la mitjana aritmètica també es pot calcular com:
    ${\bar {x}}={1 \over n}\sum _{i=1}^{n}{f_{i}\cdot a_{i}}$

## Exemple

Per exemple, la mitjana aritmètica de 8, 5 i -1 és igual a (8 + 5 + (-1)) / 3 = 4.
# Matemàtiques (nivell ESO)/Moda

La moda és qualsevol dels valors de màxima freqüència en una mostra de mesures.
Una distribució de freqüències pot tenir diverses modes (plurimodal) quan té diverses freqüències màximes iguals.
Es tracta d'un estadígraf amb poca aplicació en l'estadística inductiva.

## Exemple

Per a fer un estudi sobre l'alçada dels nens d'una determinada edat, es va prendre la mesura a una mostra de 100 nens d'aquesta edat. La distribució de les alçades recollides pot veure's en la taula següent:
Distribució de freqüències :
| Alçades (en metres) | Freqüències |
| 1,52 | 2 |
| 1,54 | 5 |
| 1,56 | 12 |
| 1,58 | 23 |
| 1,60 | 25 |
| 1,62 | 18 |
| 1,64 | 10 |
| 1,66 | 3 |
El valor de màxima freqüència és, en aquest cas, el de 1,60 metres, que es repeteix en 25 mesures. Per tant, la moda de la mostra de les alçades recollida és 1,60 metres.
# Noms/O

| ARTICLE/NOM | GÈNERE | VARIANTS | ORIGEN | SIGNIFICAT |
| Ona | Femení | | | |
# Noms/B

| ARTICLE/NOM | GÈNERE | VARIANTS | ORIGEN | SIGNIFICAT |
| Baldomer | Masculí | Baldomera / Baldomero | Germànic | Audaç / Lluitador |
| Baltasar | Masculí | --- | Caldeu / Assiri | Protegit per Déu / Protector del tresor |
| Barack | Masculí | --- | Africà | Beneït |
| Bàrbara | Femení | Bárbara / Barbarah / Babette | Grec | Estrangera |
| Bartolomé | Indistint | --- | Hebreu | Vell / Que atura l'aigua |
| Batista | Masculí | Bautista | Grec | Bategant |
| Beatriu | Femení | Bea / Beatriz | Llatí | Benaurat / Que porta felicitat |
# Noms/J

| ARTICLE/NOM | GÈNERE | ORIGEN |
| Jacob | Masculí | Hebreu |
| Jaume | Masculí | |
| Joan | Masculí | |
| Joel | Masculí | |
| Jordi | Masculí | |
| Josep | Masculí | |
| Júlia | Femení | |
# Noms/M

| ARTICLE/NOM | GÈNERE | ORIGEN | SIGNIFICAT |
| Manel | Masculí | | |
| Maria | Femení | Hebreu | |
| Marc | Masculí | | |
| Marta | Femení | Hebreu | Dona |
| Miquel | Masculí | | |
| Moisès | Masculí | | |
# Noms i cognoms

El Viquillibre Noms i cognoms és un llibre ideat per oferir un munt de noms propis i cognoms per fer-ne qualsevol ús (ja sigui escollir el nom d'un nadó, saber-ne el significat, les seves variants en altres idiomes...)
Tota aquesta informació està recollida i organitzada per ordre alfabètic a continuació, per tal de facilitar-ne l'accés.

## Noms ordenats alfabèticament

* A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K | L | M | N | O | P | Q | R | S | T | U | V | W | X
* Y | Z

## Cognoms ordenats alfabèticament

* A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K | L | M | N | O | P | Q | R | S | T | U | V | W | X
* Y | Z

## Vegeu també

* Noms amb el seu origen i significat (en castellà)
# Transformada de Laplace

La Transformada de Laplace és una eina que ens permet solucionar equacions diferencials ordinàries lineals. El principal avantatge és que la transformada de Laplace converteix l'equació diferencial en una equació algebraica en s. És possible manipular l'equació algebraica a partir de regles matemàtiques simples per a obtenir la solució en el domini s. La solució en el domini t s'obté fent la transformada inversa.
Definició de Transformada de Laplace (L)
Donada la funció real f(t) que satisfà la condició
Fitxer:TransformadaLaplace.jpg
Per algun σ real finit, la transformada de Laplace f(t) es defineix com:
Fitxer:TransfoLaplace2.jpg
També, F(s)= Transformada de Laplace de f(t)=L[f(t)]

## Teorema Valor Final

Relaciona el comportament en estat estable de f(t) amb el comportament de s.F(s)al voltant de s=0. Sempre que només interessi la resposta del sistema quan el temps és molt gran, en farem prou en conèixer aquest límit. El teorema només és vàlid si s.F(s) no té cap pol en el semipla dret del pla s.

## Teorema Valor Inicial

Proporciona el valor f(t) no en t=0 sino en un temps lleugerament major que zero f(0+)= lim
Aquests dos teoremes proporcionen una verificació convenient en la solució de problemes de control, donat que permeten predir el comportament del sistema en el domini del temps sense transformar les funcions en s de retorn a les funcions de temps.
# Tutorial de bots/Llibreries a pywikipediabot

Pywikipedia conté diversos mòduls amb llibreries que es poden carregar als programes escrits en python per tal de facilitar la manipulació dels continguts de Viquièdia i d'altres wikis.
Per tal de poder-les fer servir primer cal importar-les amb la instrucció:
Vegeu el capítol sobre ús de mòduls en Python per a més detalls.
Els principals mòduls són:

## wikipedia.py

En aquest mòdul es troben les classes page (pàgina) i site (lloc mediawik)
per manipular una pàgina primer cal crear un objecte de tipus pàgina amb la instrucció
El que fa aquesta instrucció és crear l'objecte de tipus pàgina i emmagatzemar-lo a la variable pagina, el paràmetre lloc ha de ser un objecte de tipus lloc mediawiki que es pot haver creat abans amb una instrucció site emmagatzemant-la en una variable o es pot crear en la mateixa instrucció. Per exemple aquests dos codis creen el mateix objecte:
Fa el mateix que:
En el dos casos es crea un objecte que permet manipular la pàgina de la Viquipèdia que té per títol "peu".
Fixeu-vos que la sintaxis de la instrucció per crear el lloc mediawiki requereix passar-li dos paràmetres: el codi de la llengua i el nom del projecte.
Un cop es té un objecte corresponent a una pàgina se li poden aplicar els mètodes que proporciona el mòdul pywikipedia.

### Mètodes get i put

Els mètodes més habituals són get i put
Observeu el següent programa:
Primer es crea un objecte que correspon a la pàgina de proves de la Viquipèdia en català. Llavors es llegeix aquesta pàgina i el seu contingut s'emmagatzema en la variable text_actual_de_la_pagina_de_proves. El contingut d'una pàgina és una cadena i per tant es pot manipular com qualsevol cadena. Per això la següent instrucció crea una nova cadena empalmant "prova d'edició amb bot" al començament del contingut de la pàgina de proves. Per acabar el mètode put de l'objecte pàgina de proves permet gravar aquest nou contingut. Si observeu ara la pàgina de proves vuereu que s'ha fet una modificació afegint la cadena "prova d'edició amb bot" al començament de tot i que el comentari d'edició és: "Proves de programació d'un bot".

### Altres mètodes de la classe pàgina

A demés dels mètodes get i put la classe pàgina ofereix altres mètodes útils:
* Per reanomenar la pàgina
* Per obtenir informacions de la pàgina
* Per saber quin tipus de pàgina és. Retornen una variable booleana veritat o fals.
* Per llegir versions antigues de la pàgina

### Altres funcions del mòdul wikipedia.py

El mòdul pywikipedia conté també altres funciona que són pràctiques a l'hora de manipular textos procedents de pàgines de Viquipèdia. Les pàgines de Viquipèdia fan servir caràcters unicode per tal de poder codificar les lletres de tots els alfabets del món, però moltes instruccions de Python donen problemes en manipular aquest tipus de cadenes per exemple la instrucció print avorta en trobar-se un caràcter que no és ASCII.
Com que les funcions estan dins del mòdul wikipedia cal cridar-les escrivint wikipedia.nom_de_la_funcio</codi>.
# Tutorial de bots

El Viquillibre Tutorial de bots pretén explicar què és un bot, i com fer-ne i utilitzar-ne a través del projecte pywikipedia. L'objectiu del tutorial és capacitar als usuaris en el terreny dels bots per realitzar edicions automàtiques en gran quantitat. Es dóna per suposat un domini de l'interfície de Mediawiki i de les seves convencions. Si necessites ajuda en aquest sentit, consulta el Manual de Mediawiki i el Llibre d'estil abans de començar el tutorial.

## Continguts

* ...A aquest llibre li falten capítols. Si us veieu amb cor d'editar més seccions o afegir-ne de necessàries, endavant!
* Què és un bot?
* Característiques de pywikipedia
* Descarregar el bot
* user-config.py
* Ús en wikis fora de Wikimedia
* Utilitzar pywikipediabot
* Llibreries a pywikipediabot
* Scripts
* Desenvolupament
* Comunicació amb els desenvolupadors
# Flora del Pirineu català/Sempervivum arachnoideum

El matafoc aracnoide és una herba perenne de la família de les crassulàcies que es fa a replans de roques sobre substrats silícics a alta muntanya. Es troba de manera freqüent en els estatges subalpí i alpí de tota la serralada pirinenca fins als 2.700 m.
| Detall de la flor | Fulles amb pèls que formen teranyines per sobre de les rosetes foliars |
TORNAR a l'índex