OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Matemàtiques (nivell ESO)/Probabilitats en experiències amb instruments irregulars
## Llei dels grans nombres

Amb la regla de Laplace, podem calcular la probabilitat d'un esdeveniment en experiments regulars, però si l'experiència és irregular o si no sabem la probabilitat de cadascun dels resultats possibles, aleshores hem d'acudir a l'experimentació.
La freqüència absoluta d'un esdeveniment és el nombre de vegades que apareix quan es repeteix un experiment aleatori, i la freqüència relativa és la freqüència absoluta dividida pel nombre de vegades, n, que es repeteix l'experiment aleatori. Quan aquest nombre n és molt gran, la freqüència relativa amb què apareix un esdeveniment tendeix a estabilitzar-se cap a un valor fix. Aquest resultat, conegut com llei dels grans nombres, permet definir la probabilitat d'un esdeveniment com aquest nombre cap al qual s'aproxima la freqüència relativa en repetir l'experiment moltes vegades.
$p(A)=\lim _{n\to \infty }{\dfrac {freq(A)}{n}}$

### Exemple 1

Quina és la probabilitat que surti un 3 quan llançam un dau de sis cares?
Llençam el dau 10 vegades, 100, 1000 i 10000 vegades. Comptam les vegades que surt un 3 i ho anotam a la taula.
| Tirades | Freqüència del 3 | Freqüència relativa |
| 10 | 2 | 0.2 |
| 100 | 15 | 0.15 |
| 1000 | 170 | 0.17 |
| 10000 | 1685 | 0.1685 |
A l'exemple s'observa que a mesura que augmenta el nombre de llançaments, la freqüència relativa es va acostant més a la probabilitat teòrica ${\frac {1}{6}}=0.1666\ldots$
En aquest exemple, la probabilitat empírica de treure un 6 ha estat de 0.1685.

### Exemple 2

Volem saber si un dau de sis cares està esbiaixat, perquè sospitam que té tendència a sortir el 3.
Com abans, llençam el dau 10 vegades, 100, 1000 i 10000 vegades. Comptam les vegades que surt un 3 i ho anotam a la taula.
| Tirades | Freqüència del 3 | Freqüència relativa |
| 10 | 3 | 0.3 |
| 100 | 35 | 0.35 |
| 1000 | 329 | 0.329 |
| 10000 | 3337 | 0.3337 |
A mesura que augmenten el nombre de llançaments, la freqüència relativa s'allunya de la probabilitat teòrica ${\frac {1}{6}}=0.1666\ldots$. De fet, aquesta freqüència sembla aproximar-se a ${\dfrac {1}{3}}=0.333\ldots$. Per tant, es confirma que el dau està esbiaixat.
# Matemàtiques (nivell ESO)/Progressions aritmètiques
## Definició

Una progressió aritmètica és una successió en què obtenim cada terme (excepte el primer) a partir de l'anterior més un nombre fix, anomenat ${\begin{matrix}d\end{matrix}}$, que representa la diferència de la progressió.
En totes les progressions aritmètiques ${\begin{matrix}a_{2}\end{matrix}}$ - ${\begin{matrix}a_{1}\end{matrix}}$ = ${\begin{matrix}a_{3}\end{matrix}}$ - ${\begin{matrix}a_{2}\end{matrix}}$ = ... = ${\begin{matrix}a_{9}\end{matrix}}$ - ${\begin{matrix}a_{8}\end{matrix}}$ = ... = ${\begin{matrix}d\end{matrix}}$
* Exemple:
Aquestes successions són progressions aritmètiques?
a) 3, 6, 9, 12, 15, 18 ...
${\begin{matrix}a_{2}\end{matrix}}$ - ${\begin{matrix}a_{1}\end{matrix}}$ = ${\begin{matrix}a_{3}\end{matrix}}$ - ${\begin{matrix}a_{2}\end{matrix}}$ = ${\begin{matrix}a_{4}\end{matrix}}$ - ${\begin{matrix}a_{3}\end{matrix}}$ = ${\begin{matrix}a_{5}\end{matrix}}$ - ${\begin{matrix}a_{4}\end{matrix}}$ = ... = ${\begin{matrix}d\end{matrix}}$
6 - 3 = 9 - 6 = 12 - 9 = 15 - 12 = ... = ${\begin{matrix}3\end{matrix}}$
· És una progressió aritmètica ja que compleix les igualtats, i ${\begin{matrix}d\end{matrix}}$ = 3.
b) 6, 12, 18, 24, 29 ...
${\begin{matrix}a_{2}\end{matrix}}$ - ${\begin{matrix}a_{1}\end{matrix}}$ = ${\begin{matrix}a_{3}\end{matrix}}$ - ${\begin{matrix}a_{2}\end{matrix}}$ = ${\begin{matrix}a_{4}\end{matrix}}$ - ${\begin{matrix}a_{3}\end{matrix}}$ = ${\begin{matrix}a_{5}\end{matrix}}$ - ${\begin{matrix}a_{4}\end{matrix}}$ = ... = ${\begin{matrix}d\end{matrix}}$
12 - 6 = 18 - 12 = 24 - 12 ~~ 29 - 24 = ... = X
# Matemàtiques (nivell ESO)/Propietats de la probabilitat

Considerem A i B dos esdeveniments d'un espai mostral. Aleshores es compleixen les propietats següents:
* La probabilitat d'un esdeveniment és un nombre comprès entre 0 i 1.
* La probabilitat de l’esdeveniment segur és 1 i la de l'impossible, 0.
* La probabilitat de la unió de dos esdeveniments incompatibles A i B és $p(A\cup B)=p(A)+p(B)$.
D'aquestes propietats es dedueix que:
* La probabilitat del contrari és $p({\bar {A}})=1-p(A)$
* La probabilitat de la unió de dos esdeveniments compatibles és $p(A\cup B)=p(A)+p(B)-p(A\cap B)$
# Matemàtiques (nivell ESO)/Progressions geomètriques

En matemàtiques una progressió geomètrica és una successió de nombres que compleix que el quocient entre dos membres successius de la successió és una constant anomenada raó comuna o factor de progressió de la successió.
A vegades es pot utilitzar com a concepte abstracte. Normalment es fa servir com a contrapunt a progressió aritmètica de manera que s'indica que la geomètrica té un creixement ràpid i l'aritmètica, un de no tant ràpid.
Com a exemples de progressions geomètriques podem escriure:
* $1,2,4,8,16,32...\,$ La raó és 2
* $729,486,324,216,144...\,$ La raó és 2/3
* $3,-3,3,-3,3,-3,3,-3,3,-3...\,$ La raó és -1

## Terme general

El terme general d'una progressió geomètrica és ${\begin{matrix}a_{n}\end{matrix}}$ = ${\begin{matrix}a_{1}\end{matrix}}$ · $r^{n-1}\,$
on r ≠ 0 és el factor de progressió i "${\begin{matrix}a_{1}\end{matrix}}$" és el nombre inicial.
# Matemàtiques (nivell ESO)/Funcions quadràtiques

Les funcions quadràtiques són funcions que corresponen a un polinomi de grau 2, és a dir, tenen la forma
$f(x)=ax^{2}+bx+c$
La representació gràfica d'una funció quadràtica correspon a una paràbola.

## Dependència dels paràmetres

Els paràmetres de la funció quadràtica determinen la posició, la forma i l'orientació de la paràbola que representa.
Les funcions quadràtiques també es poden escriure de la forma $f(x)=a(x+b)^{2}+c$. Aquesta altra activitat permet veure com canvia la paràbola quan variam aquests paràmetres:

## Activitats

* Paràboles amb Clic.
# Matemàtiques (nivell ESO)/Girs. Girs successius
## Definicions

Una rotació és una transformació geomètrica al pla o a l'espai que descriu el moviment d'un sòlid rígid al voltant d'un eix. Per exemple, el moviment que fan les busques del rellotge són rotacions al voltant del centre.
Una rotació es diferencia d'una translació, la qual desplaça tots els punts del sòlid per igual i no manté punts fixos, i d'una reflexió, que tomben el sòlid creant-ne una imatge especular. Les tres transformacions descrites deixen inalterades les distancies entre parelles de punts: són isometries.

## Elements invariants

* Les rotacions al pla deixen fix un únic punt, que s'anomena centre.
* Les circumferències centrades al centre de la rotació romanan invariants després de la transformació.
# Quart d'ESO opció A
## Sessió 1
## Sessió 2

* Valor absolut
* Suma de nombres enters
* Suma de nombres racionals amb signe
* Multiplicació de dos nombres enters
# Tercer d'ESO
## Sessió 3

* Significat de les fraccions
* Representació de fraccions sobre una recta
* Fraccions equivalents
* Fraccionòmetre
* Nombres mixts
* Ordenació de fraccions
* Puzzle de fraccions equivalents
# Matemàtiques (nivell ESO)/Imatges i antiimatges
## Imatges

Recordem que una funció transforma cada objecte d'un cert conjunt anomenat domini en un altre objecte d'un altre conjunt anomenat codomini i a més aquest objecte transformat és únic. Aleshores a aquest únic objecte se l'anomena imatge. D'aquesta manera, podem dir que tots els objectes del domini tenen una única imatge.
Per extensió, també s'anomena imatge al conjunt format per tots els objectes que són transformats d'algun objecte del domini. És a dir, la imatge com a conjunt estaria formada per totes les imatges d'elements individuals.
# Matemàtiques (nivell ESO)/La funció lineal (y=mx)

Les funcions lineals s'escriuen en la forma ${\begin{matrix}y\end{matrix}}$ = ${\begin{matrix}m\end{matrix}}$ · ${\begin{matrix}x\end{matrix}}$, on ${\begin{matrix}m\end{matrix}}$ és un nombre real,anomenat pendent.
La gràfica d'una funció recta sempre passa pel punt (0,0).
És creixent si ${\begin{matrix}m\end{matrix}}$ és superior a 0 i decreixent si ${\begin{matrix}m\end{matrix}}$ és inferior a 0.
El preu d'un quilo de cigrons és 3€. Representa en forma d'equació la relació entre el preu i els quilograms.
y: quantitat a pagar ( € )
x: quantitat comprada ( kg )
EXPLICACIÓ: Quan augmentem la m (constant de proporcionalitat) la recta s'inclina més, té més pendent.
# Matemàtiques (nivell ESO)/Funcions parells i imparells (simetria)

Qualsevol funció pot presentar dues formes de simetria, la parell i la senar, o simplement no ser simètrica de cap tipus.

## Simetria parell

Una funció és simètrica parell quan l'eix vertical de coordenades separa les dues regions com si fossin imatges especulars. Per exemple, la funció $f(x)=x^{2}$ és simètrica parell. Agafem el valor que agafem, per exemple $x=4$, el valor que està a l'altre costat de l'eix vertical, en aquest cas $x=-4$, tendrà la mateixa imatge ($f(4)=16=f(-4)$.

## Simetria senar

Una funció és simètria senar quan l'origen de coordenades actua com a centre de simetria. Per exemple, la funció $f(x)=x^{3}$ és simètrica senar. Si agafem qualsevol valor, com ara $x=-2$, que té imatge $f(-2)=-8$, té el seu simètric a $x=2$ amb $f(2)=+8$
# Primer d'ESO
## Sessió 1

* Números egipcis
* Números romans
* Àbac
* Àbac 2
# Matemàtiques (nivell ESO)/Identitats notables

Es defineix com a identitat aquella igualtat entre dues expressions matemàtiques que es compleix per a qualsevol valor de les seves variables. S'anomenen identitats notables aquelles identitats àmpliament utilitzades per operar. La seva aplicació ens permet un estalvi de temps quan es realitzen algunes operacions.
Les identitats notables que ens interessen són:
* $(a+b)^{2}=a^{2}+b^{2}+2ab\$
* $(a-b)^{2}=a^{2}+b^{2}-2ab\$
* $(a+b)(a-b)=a^{2}-b^{2}\$

## Demostració geomètrica

* $(a+b)^{2}=a^{2}+2ab+b^{2}$
* $(a-b)^{2}=a^{2}-2ab+b^{2}$
* $(a+b)(a-b)=a^{2}-b^{2}$

## Demostració analítica

Les identitats notables més freqüents i més fàcils d'obtenir analíticament, són el quadrat i el cub d'una suma i una diferència i el producte d'una suma per una diferència, que tot seguit es demostren alguna cosa que no sabem:
* $(a+b)^{2}=(a+b)\cdot (a+b)=a\cdot a+a\cdot b+b\cdot a+b\cdot b=a^{2}+2ab+b^{2}$
* $(a-b)^{2}=(a-b)\cdot (a-b)=a\cdot a-a\cdot b-b\cdot a+b\cdot b=a^{2}-2ab+b^{2}$
* $(a+b)\cdot (a-b)=a\cdot a-a\cdot b+b\cdot a-b\cdot b=a^{2}-b^{2}$
* ${\begin{aligned}&(a+b)^{3}=(a+b)^{2}\cdot (a+b)=(a^{2}+2ab+b^{2})\cdot (a+b)=a^{2}\cdot a+a^{2}\cdot b+2ab\cdot a+2ab\cdot b+b^{2}\cdot a+b^{2}\cdot b=\\&=a^{3}+a^{2}b+2a^{2}b+2ab^{2}+b^{2}a+b^{3}=a^{3}+3a^{2}b+3ab^{2}+b^{3}\\\end{aligned}}$
* ${\begin{aligned}&(a-b)^{3}=(a-b)^{2}\cdot (a-b)=(a^{2}-2ab+b^{2})\cdot (a-b)=a^{2}\cdot a-a^{2}\cdot b-2ab\cdot a-2ab\cdot \left(-b\right)+b^{2}\cdot a+b^{2}\cdot \left(-b\right)=\\&=a^{3}-a^{2}b-2a^{2}b+2ab^{2}+b^{2}a-^{3}=a^{3}-3a^{2}b+3ab^{2}-b^{3}\\\end{aligned}}$

## Exemple

* $49x^{2}+14x+1$
Aquesta expressio és exactament igual a la següent:
* $(7x+1)^{2}$
Es pot demostrar:(Aplicant el quadrat d'una suma o sigui):
* $(a+b)^{2}=a^{2}+2ab+b^{2}$
* Substituint quedaria $(7x+1)^{2}=(7x)^{2}+2(7x)(1)+1^{2}$
* Al final seria $49x^{2}+14x+1$

## Activitats

* Cuadrado de la suma (castellà)
* Cuadrado de la diferencia (castellà)
* Suma por diferencia (castellà)

## Enllaços

* Binomio al cuadrado - ejemplo 01
* Suma por la diferencia - ejemplo 01
# Allium sativum (Liliaceae) all

* Visió general
* Visió del bulb
* Detall d'una cabeça d'all
# Abies alba (Pinaceae) Avet

* Bosc d'avets
* Visió general
* Detall d'una branca
* Detall de les fulles
# Aesculus hippocastanum (Hippocastanaceae) pavia, castanyer d'Índies

* Visió general
* Detall de la fulla
* Detall de la inflorescència
* Detall del fruit
# Agrimonia eupatoria (Rosaceae) serverola, agrimònia

* Visió general
* Detall de la flor
* Detall de les fulles
# Gambas

Benvinguts al Viquillibre en català sobre GAMBAS.

## Continguts
### Començant

* Prefaci
* Introducció
* Instal·lació
* Primers Passos
* D'ajuda
* Comentaris
* Assignaments
* Hola món

### Aplicacions

* Matemàtiques
* Estadístiques
* Gràfics en Gambas
* Colors
* Programant el ratolí
* Output
* Text en Gambas
* Clipboard
* Hora i data
* So en Gambas
* La caixa d'eines de Gambas
* Gridview
* Standard dialogues
* Comments on the Gambas built in Examples
* Fent un senzill editor de textos

### Coding

* Variable declarations, Dimensioning
* Branches: If then , Select case
* Loops: For to , For each , do until
* Arrays
* Text file string search and replace
* Checks and returns True or False if a File or Dir exists

### Supplements

* Predefined Constants in Gambas
* List of Gambas Commands
* Add new Components to Gambas
* Differences between Gambas and VB
* Error Messages
* Difficulties learning Gambas
* Questions
* Links to Gambas
# Aconitum napellus (Ranunculaceae) Tora blava, acònit

* Visió genereal
* Detall de la inflorescència
* Detall de la flor
* Detall de les fulles
# Adonis vernalis (Ranunculaceae) Adonis

* Visió general
* Detall de la flor
# Ananas comosus (Bromeliaceae) pinya

* Visió general
* Detall del fruit
# Arnica montana (Asteraceae) àrnica

* Visió general
* Detall de la flor
* Detall del fruit
# Flora del Pirineu català/Genista anglica

L'argelaga és una mata espinosa caducifòlia de la família de les lleguminoses o papilionàcies molt rara a la serralada pirinenca. Es fa en landes acidòfiles de l'estatge montà i subalpí (menys habitualment de l'estatge alpí) entre els 600 i els 2.400 m d'altitud, als Pirineus orientals. En català també s'anomena ginestell anglès i ginestola ànglica.
| Aspecte general | Detall de la planta (fulles i inflorescència) |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Genista balansae

El bàlec és una arbust perenne de la família de les lleguminoses o papilionàcies força comú a la serralada pirinenca. Creix a landes i matollars silicícoles de l'estatge subalpí (montà i alpí amb menor freqüència) entre els 1.000 i els 2.600 m d'altitud. En català també s'anomena escoba, ginesta i ginesta borda.
| Detall de la inflorescència (laxa i llarga) | Detall de la flor de color groc viu |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Delphinium montanum

L'esperó de muntanya és una herba perenne de la família de les ranunculàcies que es fa en tarteres i prats molt pedregosos dels estatges subalpí i alpí sempre sobre terreny calcari. És molt rara i només hi ha algunes poblacions a la Serra del Cadí i una altra al Ripollès. És una planta tòxica.
| Detall de la planta | Detall de la inflorescència |
| Flor en visió frontal amb els pètals de color negrós | Detall de l'esperó arrugat |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Erinacea anthyllis

L'eriçó és una mata perenne amb poques fulles (subafil·la) de la família de les lleguminoses (també anomenada de les papilionàcies) rara a la serralada pirinenca. Espècie estrictament protegida a l'espai del Pla d'Espais d'Interès Natural (Catàleg de Flora amenaçada de Catalunya), es pot trobar en carenes ventoses i costers àrids (en terrenys calcícoles) de l'estatge montà fins als 2.000 m d'altitud. En català té altres noms populars: argelaga marina, cadireta de pastor, coixí de frare, coixí de monja, coixí de senyora, coixinets, cuixa de monja, cuixa de senyora, eriçons, gratacul...
| A la carena de Sant Mamet (Montsec) | Hàbitat a l'Alzina d'Alinyà (Alt Urgell), sota el Puig de Galliner | Inflorescència. A l'Alzina d'Alinyà |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Fragaria viridis

La fraga borda és una herba perenne de la família de les rosàcies molt rara a la serralada pirinenca. El seu hàbitat és la vorada dels boscos caducifolis humits de l'estatge montà situats als Prepirineus centrals fins als 1.500 m d'altitud. En català s'anomena també fragues bordes, fraulera borda i maduixera borda.
| Aspecte general | Detall de la flor |
| Detall de la fulla | Fruit (eteri) |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Genista hispanica

L'argelagó és una mata espinosa perenne de la família de les lleguminoses o papilionàcies rara a la serralada pirinenca. El seu hàbitat són les pastures i els boscs clars basòfils de l'estatge montà fins als 1.800 m d'altitud. En català també s'anomena argelaga menuda, argelagueta, cascaula, ginesta i ginestell hispànic.
* Aspecte genera de la planta en flor
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Delphinium peregrinum

La banyeta o esperó és una herba anual de la família de les ranunculàcies que és present en erms i rostolls de l'estatge montà plujós fins als 1300 m per bona part del nostre Pirineu.
| Inflorescencia. A Torà (Segarra). Sobre terreny margós | A Torà (Segarra). A les guixeres | Detall de la planta, en un rostoll. A Torà (Segarra) |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Dryas octopetala

La dríada és una planta herbàcia perenne de la família de les rosàcies que es fa rara i exclusivament a carenes pedregoses calcàries i ventejades de l'estatge alpí de la serralada pirinenca, entre els 2.000 i els 3.100 m d'altitud. En català també rep el nom de dries i rosa de roca.
| Detall de la flor | Llavors: núcules plumoses |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Filipendula ulmaria

La reina dels prats és una herba perenne de la família de les rosàcies present i comuna en sòls molt humits, sovint al marge del bosc, de l'estatge montà de tota la serralada pirinenca. Es pot trobar fins als 2.000 m d'altitud. En català es coneix també com a ulmària.
| Visió general | Inflorescències cimoses corimbiformes |
| Fulles pinnaticompostes | Fruits |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Fragaria vesca

La maduixera és una herba pilosa i perenne de la família de les rosàcies habitual en la serralada pirinenca. Es pròpia de vorades i clarianes dels boscos de l'estatge montà fins als 2.000 m d'altitud. En català s'anomena també araca, fraga, fraguera, fraulera, maduixer, maduixer bord, maduixera boscana i maduixera de bosc entre d'altres noms populars. El seu fruit és comestible.
| Aspecte general | Detall de la flor |
| Detall de la fulla | Fruit (eteri) |
TORNAR a l'índex
# Llibre de cuina/Receptes/Menuts de pollastre rostits
### Ingredients

* 12 fetges de pollastre.
* 12 morelles tendres de pollastre.
* 8 potes (no cuixes) de pollastre rostides i pelades.
* 12 colls de pollastre.
* 2 alls picats.
* Julivert fresc.
* 1 cullerada grossa plena de pa ratllat.
* 8 ametlles torrades.
* 1 tassa d'esmorzar plena de salsa all-i-oli.
* 80 grs. de llard.
* Sal.
* Aigua.

### Preparació

Netejats els menuts, els posarem sal i els daurarem a la cassola, al foc, amb el llard. Picarem al morter els alls juntament amb el julivert trinxat, el pa ratllat i les ametlles, ho diluirem amb una mica d'aigua i hi incorporarem els menuts, que s'aniran fent lentament, fins que estiguin ben cuits. Els servirem recoberts amb la salsa all-i-oli que hi serà abocada just al moment de presentar-los a taula.
# Llibre de cuina/Receptes/Milasú de poma

El milasú de pomes o milasú dolç és una mena de truita o torteta senzilla que es menja calenta per berenar o per postres i que pertany a la cuina tradicional occitana. També existeix una versió salada que es fa amb patata.
Són unes postres sense sucre, aptes doncs per a diabètics.

## Ingredients

Per a 4 persones:
* 4 ous
* 4 cullerades de farina o de maizena
* 4 culleradetes de llet
* 1 poma

## Preparació

Talleu la poma a quarts, traieu les pepites i peleu-la. Ratlleu-la. Barregeu-la amb la resta d'ingredients que, si voleu, podeu batre prèviament amb la batedora. Poseu una paella petita (com la que utilitzeu per a fer una truita d'ous) antiadherent al foc i, quan estigui calenta, tireu-hi un quart de massa. Coeu sense remenar primer d'un costat i després, girant-la amb cura, de l'altra. Feu les altres tres de la mateixa manera.

## Variants

Tot i que la recepta tradicional en principi no en porta, es pot afegir un polsim de canyella en pols a la massa. Es pot afegir també un polsim de sucre, bé a la massa o bé espolporejada sl final. Es pot decorar afegint tres o quatre panses a la massa de cada torteta.
Existeixen versions noves, dolces i salades, amb moniato o carbassa en comptes de poma. Les versions dolces modernes es perfumen amb una mica de ratlladura de llimona, amb canyella, amb essència de flor de taronger, una mica d'aiguardent de fruites, etc.
La farina es pot substituir sense problemes per farina de blat de moro (maizena) o farina d'arròs, d'aquesta manera no conté gluten. També es pot substituir per nou, avellana o ametlla pulveritzada.
Es pot fer una gran, per a les quatre persones, en una paella més gran; o bé fer-ne quatre de petites.
# Llibre de cuina/Receptes/Molls a la catalana
### Ingredients

* 4 molls grossos.
* 2 alls.
* Julivert fresc.
* 2 tomàquets mitjans.
* 20 grs. de pa del dia
* Sal.
* Pebre blanc en pols.
* 1 got d'aigua ple d'oli.

### Preparació

Un cop netejats i buidats amb la punta d'un ganivet farem als molls unes incisions al llom a distàcies regulars i els posarem en una plata que aguanti el foc. Escamparem al seu damunt una picada feta amb els alls, el julivert, els tomàquets sense pell ni llavors i molla de pa del dia. Ho cobrirem amb l'oli i, sense oblidar-nos d la sal i una mica de pebre, ho ficarem al forn fins que estigui ben fet (de 25 a 30 minuts amb escalfor per sobre i per sota).
# Llibre de cuina/Receptes/Menjablanc

El menjablanc (al diccionari, menjar blanc; si bé es diu d'un sol cop amb una sola síl·laba tònica) és una crema d'ametlles que normalment es menja per a postres. Típic del Baix Camp (Camp de Tarragona), de les Terres de l'Ebre i de l'Alguer. S'elabora principalment amb ametlla, sucre, midó de blat de moro o d'arròs, (a les Terres de l'Ebre acostuma a usar-se habitualment el midó d'arròs), pell de llimona i canyella.
Deriva d'una antiga recepta medieval que apareix en diversos punts d'Europa. El menjablanc en els seus orígens, també era un brou a base de gallina que es cuinava de moltes maneres diferents en funció dels costums gastronòmics de cada zona.
Actualment el menjablanc és concebut com unes postres tot i que també es consumeix com a berenar o ressopó. L'aparença és una crema blanca (més espessa que el iogurt), gust dolç i suau. En el present, es continúa elaborant a les confiteries de la ciutat de Reus que l'ofereixen en determinades festes, com Pasqua, avui dia el seu consum ha disminuït però es pot trobar amb facilitat en les dates assenyalades.

## Ingredients

* ½ litres de llet
* Ametlla
* 4 cullerades soperes de sucre
* 6 cullerades soperes de farina
* Un tros de canyella en branca
* La pell d’una llimona ratllada
* Canyella en pols

## Preparació

Per a la seva elaboració, cal que poseu a bullir la llet. Quan està a punt de bullir s’afegeix la branqueta de canyella, la pell de la llimona ratllada i el sucre, i es deixa escalfar fins que arranqui el bull. Un cop ha arrencat el bull, s’afegeixen les 6 cullerades de farina i es va remenant sense parar, uns 10 minuts. Un cop pasta aquest temps es deixa uns 5 minuts abans d’emplatar. Una vegada passats els 5 minuts es posa en plats de terra o de fang i s’empolsa per damunt amb canyella amb pols, i es deixa refredar. Un cop fred ja es pot menjar.
Plantilla:Cuina catalana