OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Matemàtiques (nivell ESO)/Fracció generatriu

La fracció generatriu s'utilitza per expressar un nombre decimal en forma de fracció. Segons el tipus de decimal hem de canviar el mètode que s'utilitza.

## Exemples

* Decimal exacte: 6,85
** Desplaçam la coma fins que el nombre passi a ser enter i, aquest, el col·loquem com a numerador: 685/
** Al denominador hi escrivim el nombre 1 seguit de tants zeros com llocs hàgim desplaçat la coma: 685/100
** Si és necessari, simplificam: 685/100= 137/20
** Finalment comprovam el resultat fent la divisió: 137/20= 6,85
* Decimal periòdic pur: 3,6666...
** Desplaçam la coma fins que el nombre passi a ser enter, al resultat hi restem la part entera del decimal en qüestió, posem el resultat final com a numerador: 36-3=33/
** Al denominador hi col·loquem tants nous com nombres té la part entera del decimal: 33/9
** Si es necessari simplificam: 33/9= 11/3
** Finalment comprovam el resultat fent la divisió: 11/3= 3,6...
* Decimal periòdic mixt: 2,45666.... (el 6 es el període)
* Desplaçam la coma fins que el nombre passi a ser enter, al resultat hi restem la part que no és periòdica, posem el resultat final com a numerador: 2456-245= 2211/
* Al denominador hi col·loquem tants nous com nombres té el període del decimal i tants zeros com té l'anteperíode: 2211/900
* si és necessari, simplifiquem:2211/900= 737/300
* Finalment comprovem el resultat:737/300= 2,4566...

## Quadre resum

| Tipus de decimal | Al numerador, hi col·loquem... | Al denominador, hi col·loquem... |
| Decimal exacte | El número enter una vegada s'ha desplaçat la coma cap a la dreta | Un 1 seguit de tants de zeros com llocs s'hagi desplaçat la coma |
| Decimal periòdic pur | El número enter una vegada s'ha desplaçat la coma cap a la dreta i hi restam la part entera del número decimal inicial | Tants de 9 com llocs s'hagi desplaçat la coma |
| Decimal periòdic mixt | El número enter una vegada s'ha desplaçat la coma cap a la dreta i hi restam la part no periòdica del número decimal inicial | Tants de 9 com posicions tengui la part periòdica i a continuació tants de 0 com posicions tengui la part no periòdica |
# Matemàtiques (nivell ESO)/Equacions de segon grau

Una equació de segon grau, anomenada també equació quadràtica és una equació polinòmica on el grau més alt dels diversos monomis que la integren és 2. La seva expressió general és:
    $ax^{2}+bx+c=0\$
on a ≠ 0.
Les equacions de segon grau es resolen mitjançant la fórmula:
    $x_{1,2}={\frac {-b\pm {\sqrt {b^{2}-4ac}}}{2a}}$,
que proporciona fins a dues solucions reals.
L'expressió que està sota el signe radical, $b^{2}-4ac$, s'anomena discriminant de l'equació i serveix per determinar el nombre de solucions que té l'equació.
Si:

## Solució gràfica

Si representam gràficament l'expressió algèbrica que forma l'equació de segon grau, obtenim una paràbola. Els punts de tall d'aquesta paràbola amb l'eix horitzontal corresponen a les solucions de l'equació.

## Enllaços externs

* Text: Un examen resolt d'equacions de segon grau.
* Vídeo: Equacions de segon grau
* Vídeo: Vídeo que exemplifica com es resol una equació de segon grau emprant la fórmula (castellà).
* Activitats Clic: Ecuaciones de primer y segundo grado (castellà)
# Matemàtiques (nivell ESO)/Espai mostral

S'anomena espai mostral o també univers al conjunt de tots els resultats possibles que es poden obtenir en el transcurs d'un experiment aleatori. Quan s'enumeren els elements del conjunt, l'ordre de la llista és indiferent. Se sol indicar amb la lletra grega $\Omega$ o amb la lletra $U$

## Exemples
### Exemple 1

Si es llança una moneda, es tenen dos resultats possibles: creu o cara. l'experiment aleatori considerat és llavors: «1 llançament de la moneda». Es pot definir l'univers associat a aquest experiment, que agrupa tots els resultats possibles:
       $\Omega \equiv \{creu,cara\}$
o bé
       $U\equiv \{creu,cara\}$

### Exemple 2

Per a una experiment de llançament d'un dau de 6 cares, s'escull l'univers
       $\Omega \equiv \{1,2,3,4,5,6\}$
o bé
       $U\equiv \{1,2,3,4,5,6\}$

### Exemple 3

Per a l'experiment de treure una bolla d'una bossa amb les bolles verda, vermella i negra, l'univers és
       $\Omega \equiv \{verda,vermella,negra\}$
o bé
       $U\equiv \{verda,vermella,negra\}$

### A continuació

Esdeveniments aleatoris
# Matemàtiques (nivell ESO)/Expressions algebraiques

Una expressió algebraica és un conjunt de lletres i nombres relacionats per signes d'operacions aritmètiques. Per exemple $x^{2}+3y-xz$. O també: 'expressió 8 · y + 2 ens indica que s'ha de multiplicar per 8 el valor desconegut de y i sumar 2 al resultat.

## Alguns usos

Les expressions algebraiques apareixen a:
* Les equacions, com ara $x+25=0$, a la qual $x$ és una incògnita que cal esbrinar.
* El terme general de les successions. Per exemple, la successió de números imparells 1,3,5,7,9,11,13.. la podem indicar, generalment, amb 2n-1.
* Conjunts de nombres que compleixen una propietat determinada.
* Relacions numèriques en general. Per exemple, l'expressió $(a+b)^{2}$, que indica el quadrat de la suma de dos nombres qualssevol.

## Operacions
### Suma

Per efectuar una suma de monomis, han de ser semblats. A l'hora de fer la suma, extraiem factor comú a la part literal.
Exemples: $3x^{5}+9x^{5}$ =(3+9)$x^{5}$ = $12x^{5}$
$4x^{2}y-6x^{2}y-x^{2}y$=(4-6-1)$x^{2}y$= $-3x^{2}y$
$2x^{5}+6x^{3}$ no es pot efectuar.
Quan sumem monomis, en sumem o restem els coericients i deixem igual la part literal. La suma de polinomis consisteix a agrupar i redui els termes semblants de tots els sumands.
Exemple: $(5x^{4}+3x^{2}-7x+6)$ + $(x^{4}-2x^{3}+8x^{2}-4x+1)$ $5x^{4}+x^{4}-2x^{3}+3x^{2}+8x^{2}-7x-4x+6+1$ = $6x^{4}-2x^{3}+11x^{2}-11x+7$
També podem disposar la suma de polinomis d'aquesta manera:
$5x^{4}+0+3x^{2}-7x+6$
$+x^{4}-2x^{3}+8x^{2}-4x+1$
__________________________
$6x^{4}-2X^{3}+11x^{2}-11x+7$
La suma de polinomis commutativa i associativa. L'element que no altera la suma és el polinomi 0, els termes del qual són tots iguals a 0.

### Resta

Per restar dos polinomis, primer es sumen el primer amb l'oposat del segon. És a dir, canviam el segon de signe. Exemple: $(5x^{4}+3x^{2}-7x+6)-(x^{4}-2x^{3}+8x^{2}-4x+1)$=$(5x^{4}+3x^{2}-7x+6)+(-x^{4}+2x^{3}-8x^{2}+4x-1)$=$4x^{4}+2x^{3}-5x^{2}-3x+5$

### Producte

Per efectuar el producte de dos monomis, es multipliquen:
* D'una banda els coeficients, respectant les relges dels signes.
* D'una altre, les perts literals, aplicant les propietats de les potències.
El grau del producte és igual a la suma dels graus dels factors.
Exemples: $2x^{5}$·$7x^{4}$= ( 2 · 7) ($x^{5}$$x^{4}$) = $14x^{5}+4$= $14x^{9}$
Per multiplicar un monomi per un polinomi, apliquem la propietat distributiva, multiplicant cada terme d'un per tots els termes de l'altre.
Exemple: $4x^{2}$·($7x^{2}$+ 5x - 2)=$4x^{2}$·$7x^{2}+4x^{2}$ · 5x -$4x^{2}$ · 2 =$20x^{4}+20x^{3}-8x^{2}$

### Producte de dos polinomis

per efectuar el producte de dos polinomis, apliquem la propietat distributiva, multiplicant cada terme d'un per tots els termes de l'altre. Si apareixen termes semblants, es sumen.
Exemple: ($8x^{2}$+ 5) · ($2x^{2}$- 3) = $8x^{2}$· $2x^{2}-8x^{2}$· 3 + 5 · $2x^{2}$ - 5· 3 = $15x^{4}-24x^{2}+10x^{2}-15$=$16x^{4}-14x^{2}$- 15
# Biblioteques virtuals/L'evolució del concepte

L’entorn digital i en xarxa predominant avui dia, obliga el professional bibliotecari a treballar-hi amb naturalitat i a desenvolupar els serveis adients per a la comunitat a la qual s’adreça tenint en compte les necessitats d’accés ràpid, complet, segur i eficient al document.
Aquest primer mòdul de l’assignatura Biblioteques virtuals pretén fer un repàs a l’evolució del concepte de biblioteca en els darrers 10 anys i a les definicions del models principals existents, d’acord amb la incorporació més o menys aprofundida de l’ús de les tecnologies de la informació i les comunicacions (TIC).
# Biologia general/Nocions sobre la matèria

       AVÍS: aquest capítol dóna per suposades certes nocions sobre química. Si us costa de seguir, doneu un cop d'ull a explicacions més bàsiques com el viquillibre El canvi de la matèria.

## L'enllaç químic

    Per a més informació, vegeu : w:enllaç químic

### Enllaç metàl·lic

    Per a més informació, vegeu : w:Enllaç metàl·lic

### Enllaç iònic

    Per a més informació, vegeu : w:Enllaç iònic

### Enllaç covalent

    Per a més informació, vegeu : w:Enllaç covalent

## Les molècules
### Enllaços febles

    Per a més informació, vegeu : w:Enllaç d'hidrogen i w:Força de van der Waals

## Soluts i solvents

    Per a més informació, vegeu : w:Solució química, w:dissolvent, i w:solut

### Difusió

    Per a més informació, vegeu : w:dissolvent

## La reacció química

    Per a més informació, vegeu : w:Reacció química
# Biologia i diversitat de vertebrats/Introducció al grup vertebrats/Classificació actual

La classificació cladística acceptada actualment és la següent:
| Chordata | Urochordata ____ Cephalochordata Vertebrata Myxini ______ Cephalaspidomorphi Gnathostomata Chondrichthyes Elasmobranchia Holocephali Teleostomi Actinopterygii __________ Sarcopterygii Tetrapoda Amphibia Amniota Synapsida Mammalia Sauropsida Anapsida Testudines Diapsida Lepidosauria Archosauria Crocodilia Aves |
Sovint, però, es parla de diferents grups sense rang cladístic per facilitar l'estudi comparat. Els més utilitzats són els següents:
* Ostracoderms: s'utilitza per agrupar els agnats fòssils amb exoesquelet. Es considera parafilètic o polifilètic.
* Rèptils: Nom popular que engloba tots els sauròpsids a excepció de les aus. És un conjunt parafilètic
* Amfibis: Hi ha qui el considera parafilètic, al no incloure els amniotes.
* Anamniotes: S'utilitza per agrupar tots els vertebrats no amniotes. És un conjunt parafilètic.
Segons el registre fòssil, s'ha deduït una filogènia dels vertebrats relativament sòlida. Tot i això hi ha diversos buits i inconnexions que romanen a l'espera de nous estudis.
Segons Janvier (1978), el clade principal seria el següent:
| Craniats | Vertebrats Ciclostomats Gnatostomats Hyperotreti (mixinoïdeus) |

## Referències

* ↑ Tree Of Life web project
# Biologia i diversitat de vertebrats

Benvinguts al Viquillibre Biologia i diversitat de vertebrats, que pretén ser una publicació avançada sobre la biologia i diversitat del grup animal vertebrats. Requerirà ben sovint el coneixement per part del lector de nocions avançades de biologia. La intenció és que sigui comprensible en base a altres viquillibres introductoris, els quals encara no són creats.

## Continguts

* ...A aquest llibre li falten capítols. Si us veieu amb cor d'editar més seccions o afegir-ne de necessàries, endavant!
* PART I: Introducció al grup vertebrats - Introducció general
** Història del grup -
** Classificació actual -
** Trets sinapomòrfics i plesiomòrfics -
* PART II: Morfologia del grup - Morfologia i anatomia comparada
** Sistema integumentari -
** Sistema esquelètic -
** Sistema digestiu -
** Sistema respiratori -
** Sistema circulatori -
** Sistema nerviós -
** Sistema urogenital -
** Especialitzacions sensorials
* PART III: Classificació - Caràcters sinapomòrfics i taxonomia dels grups
** Anamniotes
** Amniotes -
* PART IV: Diversitat - Diversitat vivent i fòssil del grup
** Peixos
** Amfibis
** Sauròpsids (Excepte Aus)
** Aus
** Sinàpsids

## Bibliografia

L'esquema i gran part del contingut està estructurat en base a les classes impartides a la UAB pel doctor Jesús Matallanas, especialment per l'assignatura de Vertebrats del curs 2007/08. Tot i que l'esbós del llibre serà en base a aquests apunts universitaris, el llibre no estarà ben acabat fins que no estigui totalment referenciat. La bibliografia general utilitzada fins al moment serà llistada aquí:
* KARDONG, K. (2006). Vertebrates, Comparative Anatomy, Function, Evolution, Fourth Edition
* PIRLOT, P. Morfología evolutiva de los cordados. Omega (1976). ISBN 84-282-0430-6
* Encyclopedia Of Life
* Tree Of Life web project
# Biblioteques virtuals/La Biblioteca Virtual i el seu paper en l’ensenyament a distància
## Presentació

Aquest segon mòdul del llibre Biblioteques virtuals aprofundeix en el concepte de Biblioteca Virtual i en el seu paper en l’ensenyament a distància. Examina els elements especialment destacats com la personalitzatzació, els serveis operatius les 24 hores, la creació de documents i les eines de difusió telemàtiques. Posa en relleu els canvis en el paper del professional de la informació i de la documentació que implica la creació i gestió de les biblioteques virtuals.

## Objectius

* Conèixer què s’entén per biblioteca virtual i el seu paper en l’ensenyament a distància.
* Identificar els elements que constitueixen una biblioteca digital.
* Veure com evoluciona el paper del bibliotecari-documentalista en la nova era de les biblioteques virtuals.

## Continguts

El mòdul insisteix en el concepte de biblioteca virtual com aquella que ofereix l’accés en línia a un conjunt de publicacions i recursos d’informació sense limitacions d’horaris ni desplaçaments de l’usuari. Sobre aquest nucli s’hi afegeix l’oferta de serveis de difusió, de formació i d’intermediació, que poden ser personalitzats individualment o per grups d’interès.
Elements de la biblioteca virtual:
* Eines informàtiques i telemàtiques: plataformes, aplicatius i connexions.
* Col·leccions: recursos gestionats localment, recursos remots i col·laboracions.
* Serveis: accés al document, referència virtual, formació d’usuaris i serveis d’alerta.
Es remarca la necessitat de definir acuradament la comunitat d’usuaris a la qual ha de servir la biblioteca virtual i d’identificar-ne els diferents grups o perfils per tal de poder negociar l’adquisició d’accés a col·leccions comercials de documents en les millors condicions, per dimensionar adequadament les eines informàtiques i les col·leccions que es gestionen localment i per poder oferir la personalització de determinats serveis.
Elements de la identificació de l’usuari:
* Autenticació: sistema per assegurar que qui accedeix a un recurs, és realment qui se suposa que és.
* Autorització: sistema per garantir que un recurs és accedit únicament per qui hi té dret.
Per acabar es fa un repàs als coneixements i habilitats que requereixen els professionals de la informació en l’entorn de la biblioteca virtual:
* Expertesa per a proporcionar accés als recursos digitals.
* Expertesa en la descripció i anàlisi de recursos d’informació.
* Coneixements de formats i estàndards.
* Coneixements en gestió de bases de dades.
* Coneixements de programaris que s’hagin d’aplicar a la biblioteca virtual.
* Coneixements i expertesa en algunes tecnologies de digitalització.
* Domini de la tecnologia web i dels llenguatges relacionats.
* Nocions de legislació bàsica sobre drets d’autor i propietat intel·lectual.
* Habilitats en formació.
* Habilitats en gestió i presentació de resultats.
# Biologia general

Viquillibre enfocat a adults amb intenció d'estudiar les bases d'aquesta disciplina.
Esquema:
* Fonaments
** Introducció
** Nocions sobre la matèria
** Els constituents de la matèria viva
** Història i orígens de la vida
* La cèl·lula
** Què és una cèl·lula?
** L'estructura cel·lular bàsica
** La membrana
** Comunicació entre cèl·lules
** Energia i metabolisme
** La respiració
** La fotosíntesi
** La divisió cel·lular
** La reproducció sexual
* Genètica
** Les lleis de l'heretabilitat
** L'ADN com a material genètic
** Expressió gènica
** Regulació gènica
** Variació gènica
* Taxonomia
** Els sistemes taxonòmics
** Els dominis de la vida
** Virus, viroids i prions
** Els procariotes
** Els eucariotes
*** Protistes
*** Metazous (animals)
*** Embriòfits (plantes)
*** Fongs
* Evolució
** Evolució de la vida
** Evolució dels eubacteris
** Evolució dels arqueus
** Evolució dels eucariotes
*** Evolució dels embriòfits
*** Evolució dels metazous
**** Evolució dels artròpodes
**** Evolució dels vertebrats
* L'organització en organismes
** L'organització unicel·lular
** L'organització colonial
*** L'organització pluricel·lular
*** L'organització en teixits
**** Els teixits vegetals
**** Els teixits animals
***** El teixit epitelial
***** El teixit connectiu
***** El teixit muscular
***** El teixit nerviós
*** L'organització en òrgans
**** Els òrgans vegetals
**** Els òrgans animals
*** L'organització en sistemes
**** Els sistemes vegetals
**** Els sistemes animals
***** El concepte d'homeostàsia
***** El concepte d'al·lostàsia
***** Els sistemes dels mamífers
****** El sistema digestiu
****** El sistema circulatori
****** El sistema respiratori
****** El sistema nerviós
****** El sistema limfàtic
****** El sistema endocrí
****** Els sistemes sensorials
* La relació amb l'entorn: el comportament
** Comportament dels organismes unicel·lulars
** Comportament dels fongs
** Comportament de les plantes
** Comportament dels animals
* L'organització entre individus
** L'Organització en poblacions
** Les relacions entre poblacions
** Les relacions entre espècies
** Els ecosistemes
** La hipòtesi Gaia
* Història de la biologia
# Bibliografia/Introducció

La bibliografia és l'estudi de referència de textos. La bibliografia enumerativa, descriptiva, i textual, constitueixen unes classes de bibliografia de referència mitjançant sistemes de signes cap als textos (embranquen amb els camps de la senyalètica i de la semiòtica). La bibliografia analítica, tanmateix, forma una clase diferent de referència, que té més a veure amb la interpretació dels documents i els seus conceptes que amb el fet de llistar-los. Dins aquesta última, trobem la bibliografia històrica i la bibliografia sociològica.
De fet, canvis recents de la teoria de la bibliografia, la relacionen amb altres teories relacionades amb la gramàtica, com la lingüística, la semiòtica, i la psicologia de lectura i escriptura, amb la teoria de la informació i estudis de comunicacions, amb l'estat dels textos i les formes de llur transmissió. Tot això representa un desafiament formidable a la pràctica tradicional, i que pot també donar al principi bibliogràfic una posició central força nova quant a objecte de ser i la seva funció. Així doncs, i segons això, una definició menys tradicional i més actual de bibliografia podria ser la d'una disciplina que estudia textos sota formes de coneixement registrades, i llurs processos de transmissió, incloent-hi la seva producció i recepció.
En un sentit més clàssic i més restrictiu, la bibliografia s'estén com una visió de conjunt de totes (o una quantitat considerable) les publicacions en alguna categoria:
* obres d'algun autor,
* publicacions sobre algun tema específic,
* publicacions editades en algun país específic,
* publicacions editades en algun període específic, i
* publicacions esmentades o relacionades amb una obra particular (una bibliografia d'aquest tipus, de vegades anomenada llista de referència hauria d'aparèixer normalment al final de qualsevol article en la literatura científica).
Una bibliografia prova de donar una visió de conjunt completa de la (important) literatura en la seva categoria. És un concepte oposat a un catàleg de biblioteca, que només llista elements trobables en la biblioteca. Tanmateix, els catàlegs d'algunes biblioteques nacionals també serveixen de bibliografies nacionals, ja que (gairebé) totes les publicacions d'aquell país són continguts als catàlegs.
Les bibliografies es poden ordenar d'unes quantes maneres, similars a catàlegs de biblioteca.
Les bibliografies anotades donen descripcions aproximades de com pot ser d'útil cada font per un autor construint un protocol o argument. Creant aquestes anotacions, normalment unes quantes frases, s'estableix un resum que expressa la pertinència de cada font abans d'escriure.
# Biblioteques virtuals

El Viquillibre Biblioteques virtuals pretén mostrar els diferents aspectes i característiques de les Biblioteques Virtuals, que avui dia suposen un avanç considerablement important en l'entorn d'aprenentatge a la xarxa.

## Continguts

* /L'evolució del concepte
* /La Biblioteca Virtual i el seu paper en l’ensenyament a distància
* /Gestió de col·leccions digitals
* ...A aquest llibre li falten capítols. Si us veieu amb cor d'editar més seccions o afegir-ne de necessàries, endavant!
# Els serveis socials a Catalunya/Serveis Socials per a persones infectades pel VIH

Els serveis socials per a persones infectades pel VIH són serveis socials especialitzats que s'encarreguen de les persones afectades pel virus VIH o que són malaltes de SIDA. Aquests es troben recollits a la Cartera de serveis socials de Catalunya i es subdivideixen en servei de prevenció i servei de reinserció.
* Serveis de prevenció: L'objectiu és facilitar informació i ampliar coneixements de la SIDA per incrementar estratègies de protecció i reduir les repercussions del contagi i de retruc aconseguir el màxim nivell de reinserció comunitària de les persones afectades.
* Serveis de reinserció: Són serveis destinats a persones afectades per la desestabilització de la malaltia o quadres associats i necessiten suport professional a part de patir exclusió social. Solen provenir derivats dels serveis de salut.

## Referències

* ↑ decret 151/2008, de 29 de juliol, pel qual s’aprova la Cartera de Serveis Socials.
* ↑ Departament d'Acció Social i Ciutadania
* ↑ Protegeix-te contra la Sida... Utilitza el Preservatiu
# Els serveis socials a Catalunya/Pla de drogodependències de la Generalitat de Catalunya

El Els serveis socials a Catalunya/Pla de drogodependències de la Generalitat de Catalunya constitueix un conjunt de propostes coordinades entre les diverses administracions de Catalunya per prevenir el fenomen, donar assistència i rehabilitar persones afectades. s'engloba dins de la política de serveis socials marcada pel la llei 12/2007.
Fruit del desplegament de la Llei de prevenció i assistència en matèria de substàncies que poden generar dependència, l'any 1986 es crea la Comissió de Coordinació i de Lluita contra les Dependències de Drogues. Aquell mateix any, també es crea el Consell director i l'Òrgan Tècnic de Drogodependències (OTD) que exercia tasques de planificació i programació de les actuacions referides a llei 20/1985 fins que fou derogat per l'entrada en vigència del decret 219/2005 de reestructuració del Departament de Salut.
L'any 1987, la OTD rep l'encàrrec de dissenyar un pla d0actuacions que fou aprovat pel consell executiu i presentat al Parlament de Catalunya.
Amb el pas del temps el Pla ha anat englobant altres àmbits d'actuació com la reducció de danys, la docència i investigació sobre la matèria, la planificació i coordinació amb altres departaments i organismes, etc. Per exemple es coordina amb el Pla Nacional sobre Drogues del govern d'Espanya.
En la actualitat s'engloba dins del Pla de Salut de Catalunya.

## Referències

* ↑ Pla de Salut de Catalunya