OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Flora del Pirineu català/Aquilegia viscosa

L'Aquilegia viscosa és una herba perenne de la família de les ranunculàcies que es fa a pedrusques i roques dels Prepirineus en l'estatge montà i subalpí des dels 1200 als 2200 m. És una planta poc freqüent.

### Enllaç extern

* Detall de la planta sencera
| Visió general | Inflorescènsia |
TORNAR a l'índex
# El Sistema Internacional d'Unitats

El Sistema Internacional d'Unitats, abreujat SI és el sistema d'unitats de mesura mes utilitzat.

## Unitats de longitud

El metre (m) és la unitat de longitud del Sistema Internacional de pesos i mesures.
Múltiples
Es poden utilitzar prefixos per anomenar múltiples o subdivisions del metre. Per exemple:
* quilòmetre (km) = 1000 m = $10^{3}$ m.
* hectòmetre (hm)= 100 m = $10^{2}$ m.
* decàmetre (dam) = 10 m
* metre (m)= 1m
* decímetre (dm) = 1/10 m = 0.1 = 1·$10^{-1}$ m.
* centímetre (cm) = 1/100 m = 0.01 = 1·$10^{-2}$ m.
* mil·límetre (mm) = 1/1000 m

## Unitats de massa

El quilogram és la unitat base de massa en el Sistema Internacional (SI). Els múltiples o submúltiples del quilogram més usats són,
* tona = 1000 kg.
* gram (g) = 1/1000 kg.
* mil·ligram (mg) = 1/1000 g.

## Unitats de volum

El volum (V), és la magnitud física que expressa l'espai que ocupa un cos. La unitat de mesura de volum en el Sistema Internacional es el metre cúbic ($m^{3}$), tot i que el litre (l) i el mil·lilitre (ml) són molt utilitzats.
* 1 metre cúbic equival a 1000 litres.
* Un litre és un decímetre cúbic (dm$^{3}$)
* 1 litre equival a 1000 mililitres. Un mililitre és un centímetre cúbic (cm$^{3}$)

## Factors de conversió

En principi hem d'utilitzar les unitats del Sistema Internacional (SI), però moltes vegades n'utilitzem altres. Així, quan fem referència a la densitat d'un cos normalment ho fem en grams per centímetre cúbic en lloc d'utilitzar els quilograms per metre cúbic del Sistema Internacional. Per això es fa necessari la utilització dels factors de conversió.
# El protocol de recerca clínica/Annex: Exemple de taxonomies

Es presenten dos exemples de taxonomies utilitzades per classificar el contingut dels antecedents del protocol d'investigació científica (revisió bibliogràfica).

## Estudi sobre d'els efectes sobre la salut d'un contaminant químic

* Característiques
* Principals fonts
** Contaminació ambiental
** Contaminació en humans
* Efectes sobre la salut
** Porfíries
** Glàndula tiroides
** Càncer
** Trastorns reproductius
** Neurotoxicitat
** Immnunotoxicitat

## Epidemiologia dels addictes a l'heroïna a Barcelona

* Prevalença
* Incidència
* Evolució temporal del consum
* Característiques de la població
* Història natural del consum
# Guia Ubuntu/Què és el Kubuntu

Una distribució GNU/Linux (també anomenada distro) és una recopilació de programes i eines conjuntament amb el nucli Linux. Es troben empaquetades d'una determinada manera amb utilitats que facilitaran la configuració del sistema.
Kubuntu (http://kubuntu.com) és una distribució GNU/Linux basada en Debian fàcil d'usar i orientada tant a l'usuari d'escriptori com al servidor. Es manté a través d'una comunitat de desenvolupadors que reben el suport de l'empresa Canonical, la qual ven serveis relacionats amb la distribució. La seva filosofia es basa en el Manifest Ubuntu, que promou que el programari ha d'estar disponible sense cap cost i amb la possibilitat d'adaptar-lo a les necessitats de cada usuari.
D'aquesta manera, kubuntu estarà a l'abast de moltes persones.
Actualment, Ubuntu dóna suport a les arquitectures: Intel x86 (IBM-COMPATIBLE PC), AMD64 (Hammer).
A la distribució, s'inclouen més de 35000 paquets que van des del nucli Linux fins al entorn d'escriptori KDE, aportant totes les aplicacions necessàries per a l'escriptori, accés a Internet, programació i serveis. Al Capítol Desè trobareu informació de què són els paquets de programari.
Com a curiositat, la paraula Ubuntu ve de l'Àfrica i significa “Ser humanitari/generós amb els altres”, encaixant així amb l'esperit del programari lliure. Aleshores, Kubuntu bé d'Ubuntu més la lletra k de KDE. (Http://cat.kde.org)
La primera versió del kubuntu té com a número de versió 4.10, segons la data de creació, any i mes de lliurament. En aquest cas, la data de lliurament va ser l'octubre de 2004, és a dir, mes 10 de l'any 2004. Si combinem aquests números, ens surt 4.10, les successives versions segueixen el mateix procediment.
Cada versió també té un nom en clau. En alguns àmbits se'n podria dir nom de fàbrica. Per aquest nom s'utilitza un nom animal (o ésser) amb un adjectiu graciós. Per exemple, l'actual versió, Precise Pangolin vol dir Pangolí Precís.
Algunes versions anteriors: Intrepid Ibex, cabra montesa intrèpida; Hardy Heron, Garsa robusta; Dapper Drake, Drac pulcre.
A continuació teniu una taula amb totes les versions indicant fins quina data tenen suport per part de Canonical.
Patrocinat per l'empresa Canonical (http://canonical.com), Kubuntu és un derivat d'Ubuntu com ho són altres distribucions: Lubuntu, Xubuntu, etc. . Tot i que Canonical ja anunciat retirar el seu patrocini amb Kubuntu després de la versió 12.04. La decisió de Canonical sembla que ha estat per la manca d'acolida en el món laboral i comercial. A partir d'aquest moment, Kubuntu tindrà el mateix tractament que altres versions com Lubuntu, o sigui, nomès rebrà ajuda amb la infraestrcutura. Per sort, Kubuntu podrà gaudir de la comunitat del KDE que té molts bons colaboradors.
Un altre objectiu primordial del KUbuntu és aconseguir una distribució fàcil d'utilitzar amb un escriptori consistent i integrat. De tal manera que, per la seva fiabilitat, es va optar per potenciar concretament l'escriptori Kde. També és possible instaŀlar-hi el Gnome o altres escriptoris des del Kubuntu; al capítol instaŀlació d'aquesta guia se'n parla.
# Guia Ubuntu/Què us ofereix l'Ubuntu 13.04 edició Gnome clàssic

Ubuntu és un sistema operatiu complet que us proporciona tot allò que podeu trobar amb Windows o Macintosh, però sense limitacions o restriccions imposades pel programari privatiu. És molt simple d'usar, tot i que també ofereix característiques sofisticades per als usuaris més avançats.
Voleu navegar per Internet? Firefox us ho posarà molt fàcil. Aquest serà el mateix Firefox que potser heu utilitzat amb Windows. Voleu connectar amb els amics igual que amb el Messenger? Gwibber, Empathy, Pidgin, tenen la solució. Us cal redactar algun document, un full de càlcul, una presentació? Libre Office us farà la feina. GIMP us ajudarà amb l'edició d'imatges, mentre que Rhythmbox s'encarregarà de la reproducció de música. Amb Shotwell podreu endreçar i visualitzar les vostres fotos de manera molt fàcil i atractiva.
Tots aquests programes venen instaŀlats per defecte i amb el vostre idioma preferit. No són extres i són de franc, perquè tothom en pugui gaudir, fins i tot els que tinguin recursos econòmics més ajustats; donat que, l'Ubuntu, a més de ser de franc, té l'avantatge de funcionar perfectament en ordinadors de maquinari limitat els quals altres sistemes operatius com el Windows ni tan sol s'iniciarien. Més encara si li afegiu escriptoris més lleugers que el Unity, com ho són el LXDE o Gnome.
# Guia Ubuntu/Què us ofereix l'Ubuntu 14.04

Ubuntu és un sistema operatiu complet que us proporciona tot allò que podeu trobar amb Windows o Macintosh, però sense limitacions o restriccions imposades pel programari privatiu. És molt simple d'usar, tot i que també ofereix característiques sofisticades per als usuaris més avançats.
Voleu navegar per Internet? Firefox us ho posarà molt fàcil. Aquest serà el mateix Firefox que potser heu utilitzat amb Windows. Voleu connectar amb els amics igual que amb el Messenger? Gwibber, Empathy, Pidgin, tenen la solució. Us cal redactar algun document, un full de càlcul, una presentació? Libre Office us farà la feina. GIMP us ajudarà amb l'edició d'imatges, mentre que Rhythmbox s'encarregarà de la reproducció de música. Amb Shotwell podreu endreçar i visualitzar les vostres fotos de manera molt fàcil i atractiva.
Tots aquests programes venen instaŀlats per defecte i amb el vostre idioma preferit. No són extres i són de franc, perquè tothom en pugui gaudir, fins i tot els que tinguin recursos econòmics més ajustats; donat que, l'Ubuntu, a més de ser de franc, té l'avantatge de funcionar perfectament en ordinadors de maquinari limitat els quals altres sistemes operatius com el Windows ni tan sol s'iniciarien.
# Guia Ubuntu/Què us ofereix l'Ubuntu 16.04

Ubuntu és un sistema operatiu complet que us proporciona tot allò que podeu trobar amb Windows o Macintosh, però sense limitacions o restriccions imposades pel programari privatiu. És molt simple d'usar, tot i que també ofereix característiques sofisticades per als usuaris més avançats.
Voleu navegar per Internet? Firefox us ho posarà molt fàcil. Aquest serà el mateix Firefox que potser heu utilitzat amb Windows. Voleu connectar amb els amics igual que amb el Messenger? Gwibber, Empathy, Pidgin, tenen la solució. Us cal redactar algun document, un full de càlcul, una presentació? Libre Office us farà la feina. GIMP us ajudarà amb l'edició d'imatges, mentre que Rhythmbox s'encarregarà de la reproducció de música. Amb Shotwell podreu endreçar i visualitzar les vostres fotos de manera molt fàcil i atractiva.
Tots aquests programes venen instaŀlats per defecte i amb el vostre idioma preferit. No són extres i són de franc, perquè tothom en pugui gaudir, fins i tot els que tinguin recursos econòmics més ajustats; donat que, l'Ubuntu, a més de ser de franc, té l'avantatge de funcionar perfectament en ordinadors de maquinari limitat els quals altres sistemes operatius com el Windows ni tan sol s'iniciarien.
# Guia Ubuntu/GNU

GNU és un acrònim recursiu de l'anglès GNU's Not Unix (GNU no és Unix). Va ser iniciat per Richard Stallman amb l'objectiu de crear un sistema operatiu lliure: el sistema GNU. El 27 de setembre de 1983 es va anunciar públicament el projecte per primera vegada. A l'anunci general, van seguir diversos escrits de Richard Stallman, com el Manifest GNU, que van establir les seves motivacions per realitzar el projecte GNU, entre les quals destaca retornar a l'esperit de cooperació que hi havia als temps inicials a la comunitat d'usuaris d'ordinadors.
Stallman suggereix que GNU es pronunciï en anglès, com guh-noo (podem veure que el logo és un nyu) per evitar la confusió amb new (nou). UNIX és un sistema operatiu molt popular, perquè està basat amb una arquitectura que ha demostrat ser tècnicament estable. El sistema GNU va ser dissenyat per a ser completament compatible amb UNIX. El fet de ser compatible amb l'arquitectura UNIX implicà que GNU estigui compost de petites peces individuals de programari, moltes de les quals ja estaven disponibles, com el sistema d'edició de texts Tex i el sistema gràfic X Window, que van poder ser adaptats i reutilitzats; altres, en canvi es van haver de tornar a escriure.
Per assegurar que el programari de GNU fos sempre lliure perquè tots els usuaris el poguessin executar, copiar, modificar i distribuir, el projecte havia de ser llançat sota una llicència dissenyada per a garantir aquests drets i que evités les restriccions posteriors dels mateixos. La idea en anglès es coneix com a copyleft (en clara oposició al copyright), i està contingut a la llicència GPL.
# Guia Ubuntu/Gestor Finances GnuCash

Gnucash és un sistema de finances personal en programari lliure que utilitza la doble entrada. Gnucash forma part del projecte GNU i funciona amb moltes plataformes: amb GNU/Linux (baix GNOME), i també amb Windows (Windows 2000 o superior), OS X, FreeBSD, Solaris i altres plataformes UNIX.
El programa serveix tant per a portar una comptabilitat personal o familiar com de petites empreses. És fàcilment configurable, utilitza el sistema de comptabilitat per partida doble o de doble entrada, permet la creació i modificació d'un pla comptable jerarquitzat, i incorpora un mòdul de facturació i de gestió de les relacions amb clients/deutors i amb proveïdors/creditors. Els diferents estats per a la presentació de resultats comptables es poden preparar en forma d'informes, que poden acompanyar-se amb gràfics. És fàcil l'adaptació als règims d'impostos de diferents països. O sigui, ben complert i senzill d'ús.
El podreu instaŀlar amb El Centre de Programari cercant GnuCash.
# Guia Ubuntu/Gnome/Actualització del sistema

Actualització del sistema
Com amb qualsevol sistema operatiu, cal que actualitzeu l'Ubuntu regularment. Això assegurarà que gaudiu del programari més recent lliure d'errors i forats que podrien fer insegur el vostre ordinador davant d'atacs o programes maliciosos.
L'Ubuntu actualitza el sistema automàticament amb un programa anomenat Gestor d'actualitzacions. Per defecte i automàticament, revisa si hi ha noves actualitzacions diàriament. En el cas de tenir noves actualitzacions disponibles, us avisarà amb una finestra quelcom semblant la següent captura. Si ho desitgeu, també podeu iniciar el Gestor d'actualitzacions prement: Aplicacions - Eines del sistema - Administració - Gestor d'actualitzacions.
Si feu clic a Instaŀla-ho ara les actualitzacions, per defecte, s'instaŀlaran totes. Si ho preferiu, també podeu seleccionar-ne només les que us interessin. Teniu en compte que només es pot tenir una aplicació d'intaŀlació de programari oberta en cada moment. És a dir, si teniu en marxa el Synaptic o altres aplicacions semblants, les haureu de tancar abans.
La periodicitat de comprovació d'actualitzacions i altres paràmetres es poden modificar a la pestanya Paràmetres.
La següent captura pertany a la pestanya de Paràmetres.
També es pot actualitzar el sistema utilitzant el Terminal. En aquest cas, per a actualitzar el sistema i els paquets de programari caldrà executar les següents ordres:
$ sudo apt‐get update
$ sudo apt‐get upgrade
Actualització d'Ubuntu a una versió superior
Actualitzar Ubuntu d'una versió a una altra de superior és ben senzill. Si, per exemple, teniu la versió 12.10, i voleu actualitzar-la a la 13.04 heu de seguir les següents passes:
1. Obriu: Aplicacions - Eines del sistema - Administració - Gestor d'actualitzacions.
2. Premeu "Comprova" per veure si hi ha disponibles actualitzacions de la versió que teniu instałlada, en cas afirmatiu, instałleu-les. Premeu un segon cop "Comprova" per tal de verificar que les heu instałlat totes. Després, premeu "Actualitza" al costat on diu Nova Versió d'Ubuntu.
3. Una nova finestra us informarà de la nova versió disponible. Premeu "actualitza" i la resta és tan sols esperar que acabi.
Us recordem que, si teniu cap problema, aquí trobareu suport: http://www.ubuntu.cat/
A la pestanya "Assistència" hi ha: Llistes de correu, pàgines d'ajuda, fòrum, etc.
Actualitzar Ubuntu a una versió que encara no ha sortit
És ben fàcil. Obriu un Terminal i executeu la següent ordre: update-manager -d
La resta és bufar i fer ampolles.
Aquesta opció és millor només per a usuaris avançats que, en cas de tindre problemes amb la versió de prova, puguin resoldre'ls satisfactòriament.
# Guia Ubuntu/Frets on Fire

Toca la guitarra amb el teclat.
Aquest joc que s'ha fet tan popular per a grans com per a menuts el teniu disponible al Centre de programari de l'Ubuntu.
Mes informació, http://fretsonfire.sourceforge.net
# Guia Ubuntu/Frozen Bubble

Aquest es un joc també per a grans com per a petits. Frozen Bubble treballa amb llicencia GPL per la qual cosa és totalment lliure i el teniu disponible per a GNU/Linux. A Ubuntu es pot instaŀlar amb Centre de programari de l'Ubuntu.
Per iniciar el joc Aplicacions – Jocs – Frozen Bubble.
Per a un jugador es juga amb les fletxes. Per al segon jugador les tecles X, C i V.
# Viquipèdia/Contraportada

La Viquipèdia va néixer de la mà d’en Jimmy Wales el gener de 2001, amb l’esbojarrada idea que hi hauria uns quants despistats que l’ajudarien a recopilar tot el coneixement de la humanitat per fer-lo accessible i de franc a tothom. Un dels primers despistats que es varen afegir al projecte va ser l’andorrà José Daniel, que signava amb el malnom de Cdani i li va demanar de fer-ho també en català. El 16 de març de 2001 en Jimmy anunciava la creació de la Viquipèdia en idiomes diferents de l’anglès; tot fent broma deia que era perquè en CDani li havia promès que si s’engegava el projecte en català deixaria de castigar-los amb el seu terrible anglès. El 17 de març de 2001 en Cdani va escriure el primer article en llengua no anglesa de la Viquipèdia, l'article Àbac.
Per poder promocionar la Viquipèdia i els projectes germans a les terres on la llengua pròpia és el català, es va fundar Amical Viquipèdia, que des de la seva fundació ha promogut que les entitats que tenen continguts de valor els alliberin per tal de poder-los emprar a la Viquipèdia o als projectes germans.
Els viquipedistes actius en la nostra llengua han passat de 1.100 a 1.700 i ja som la desena llengua en ritme de creixement. Això ens fa ser optimistes i veure que normalitzar mínimament la Viquipèdia en la nostra llengua, posant-la al mateix nivell que la francesa, la italiana o l’espanyola, és difícil però factible. Amb aquest objectiu us oferim aquest llibre que és una guia per entendre, fer servir i editar la Viquipèdia. És una traducció actualitzada i adaptada del llibre Wikipédia. Découvrir, utiliser, contribuer publicat per l’associació francesa, però aquí hi hem afegit el capítol de “la Viquipèdia a classe”; pensem que, com que la gran majoria dels estudiants fan servir habitualment la Viquipèdia, és molt important que aprenguin a fer-la servir bé.
Voldríem animar tothom que s’atreveixi a començar a col·laborar. La Viquipèdia no es fa sola ni la paga cap govern, l’hem de fer entre tots. Tots hi podem contribuir, encara que només sigui traduint d’altres versions lingüístiques o fent petites millores quan la llegim. Esperem que amb l’ajuda d’aquest llibre, de l’associació Amical Viquipèdia i dels viquipedistes amb experiència, molta més gent s’atreveixi i comenci a escriure. El primer valor que promou la Viquipèdia és: Sigueu valents!
# Flora del Pirineu català/Potentilla argentea

La potentil·la argentina és una planta herbàcia perenne de la família de les rosàcies rara a la serralada pirinenca. El seu hàbitat són les pastures seques (acidòfiles) de l'estatge montà fins als 2000 m d'altitud. En català s'anomena també argentina, agram de porc i maduixera borda.
| Aspecte general | Detall de la flor |
| Detall del revers de la fulla | Detall de la tija |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Oxytropis campestris

L’oxítrop campestre és una herba perenne, acaule i lleugerament pilosa de la família de les lleguminoses rara a la serralada pirinenca. Es pot trobar en pastures calcícoles de l'alta muntanya entre els 1.500 i els 2.900 m d’altitud.
| Aspecte general de la planta | Detall de la flor |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Oxytropis halleri

L’oxítrop de Haller és una herba perenne i acaule de la família de les lleguminoses poc freqüent a la serralada pirinenca. El seu hàbitat el formen les pastures de llocs basòfils ventejats de l’estatge alpí (de vegades subalpí) entre els 1.900 i els 2.800 m d’altitud. En català també s'anomena oxítrop hallerià.

### Enllaç extern

* Herbari Virtual del Mediterrani Occidental, aspecte general de la planta
TORNAR a l’índex
# Flora del Pirineu català/Oxytropis neglecta

L’oxítrop pirinenc és una herba perenne i pilosa de la família de les lleguminoses força rara a la serralada pirinenca. El nom d'oxítrop pirinenc fa referència a la subespècie pyrenaica.
L'Oxytropis neglecta es pot trobar als Pirineus centrals en pastures calcícoles de l’estatge alpí (de vegades subalpí) entre els 1.900 i els 2.700 m d’altitud. Consta en el Decret 172/2008, de 26 d’agost, en el que es va crear el Catàleg de flora amenaçada de Catalunya, com a espècie estrictament protegida a l'espai del PEIN que comprèn les Serres del Cadí-el Moixeró.

### Enllaç extern

* Web de Flora catalana, aspecte de la planta
TORNAR a l’índex
# Flora del Pirineu català/Nigella gallica

L'aranya o flor d'aranya és una planta herbàcia anual de la família de les ranunculàcies de sembrats de l'estatge montà submediterrani distribuïda per bona part de la serralada pirinenca (fins a només els 1000 m d'altitud) tot i que és molt més rara a la part occidental.
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Parnassia palustris

La fetgera blanca és una herba perenne de la família de les saxifragàcies. Molt rara i pròpia de molleres i prats humits de l'estatge montà i l'alta muntanya pirinenca, es pot trobar fins als 2.400 m d'altitud. En català també es coneix amb els noms d'hepàtica blanca i herba blanca.
| Aspecte general de la planta | Detall de la flor |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Potentilla aurea

La pota de lleó és una planta herbàcia perenne de la família de les rosàcies raríssima a la serralada pirinenca. Es pot trobar en pastures silicícoles de l'alta muntanya, però només als Pirineus orientals, entre els 1800 i els 2000 m d'altitud.
| Aspecte general | Flors (detall) |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Oxytropis lapponica

L’Oxytropis lapponica és una herba perenne de la família de les lleguminoses molt rara a la serralada pirinenca. Només es troba als Pirineus centrals en prats calcícoles de l’estatge alpí entre els 2.200 i els 2.400 m d’altitud. Consta en el Decret 172/2008, de 26 d’agost, en el que es va crear el Catàleg de flora amenaçada de Catalunya com a espècie protegida als espais del PEIN, concretament a Aigüestortes.

### Enllaç extern

* NaturGate, Finland Nature species, aspecte de la planta
TORNAR a l’índex
# Flora del Pirineu català/Paeonia officinalis

La peònia de muntanya és una herba perenne de la família de les peoniàcies pròpia de clarianes de rouredes i matollars de l'estatge montà de la serralada pirinenca fins als 1.500 m. És una planta bastant rara però de floració molt vistosa. En català també rep els noms de peònia, ampoina, ampoinera, llampoina, peronya, piorna, piürna, rosa d'ase i rosa montesca.
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Potentilla alchemilloides

El peucrist és una planta herbàcia perenne de la família de les rosàcies rara a la serralada pirinenca. Es fa en fissures de les roques (calcícoles) de l'estatge subalpí i alpí, entre els 1300 i els 2700 m d'altitud. En català s'anomena també peu de Crist o mà de Crist.
TORNAR a l'índex
# Introducció a la ciència

Aquest llibre està pensat per presentar el món científic a aquelles persones que mai s'hi han interessat. Ha de permetre a qualsevol lector interessat tenir una petita visió de conjunt de la ciència experimental i les seves principals disciplines.
* El perquè de la ciència -
* El mètode científic - De la hipòtesi a la teoria
* Els límits del coneixement científic - Els límits del que podem conèixer
* La comunitat científica - Legitimitat de la ciència
* Breu història de la ciència - Evolució de la ment científica
* Introducció a les disciplines actuals - Camp de treball i objectius
* Ciència i societat - La societat humana vista amb ulls de ciència