OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llibre de cuina/Receptes/Quadrat empordanès

La recepta quadrat empordanès és una quadrat de fideus amb gamba originària de Palamós, amb una fina cobertura de salsa de gamba.

## Ingredients

* 320g Fideus
* 1 Ou
* 100mL crema de llet
* Gamba de Palamós
* Salsa de Gamba de Palamós
* Julivert picat
* Sal

## Preparació

Fer les gambes ja pelades a la planxa. Coure els fideus a l'estil rissoto i anar afegint l'aigua necessària a poc a poc . Batre un ou i afegir-hi la crema de llet. Tot seguit barrejar la crema amb els fideus. Pintar el motllo amb mantega. Afegir-hi la barreja de crema i fideus tot alternant les gambes. Posar el motllo al forn durant 20-30min aproximadament. I un cop fred, desmotllar i enplatar. I finalment afegir la salsa de gamba i decorar amb un polsim de julivert picat.

## Referències

Marín, Guillem; Bernués, Gemma. «Concurs "Fem bullir l'olla 2015"». Consell Comarcal del Baix Empordà, 2015.
# Llibre de cuina/Receptes/Provoletes

recepta fàcil

## CONSELLS

* Podem coure'l més o menys en funció dels gusts de cadascú
* S'ha d'acompanyar de pa de barra tallat en rodanxes
* Aquest plat és perfecte com entremès, amb vi blanc jove i suau
# Llibre de cuina/Receptes/Préssec en almívar
### Ingredients

* Préssecs.
* Sucre (per l'interior de la fruita)

### Preparació

Peleu i netegeu les llavors dels préssecs i talleu peces de fruita a bocins. Poseu-los en una cassola al foc amb el sucre i aneu-ho remenant tota l'estona, fins que es començi a agafar. Conserveu-ho en recipients de vidre, hermètics i bullits al bany maria.
# Llibre de cuina/Receptes/Primetes de Panoli

Les primetes de panoli és un dolç típic de les festes majors dels diferents pobles de les terres de l'Ebre.
Per a la seva elaboració necessiteu els ingredients següents:
* 250 ml. d'oli de gira-sol o d'oliva,
* ratlladura de mitjana llimona,
* 200 gr. de sucre, 3 cullerades de matafaluga
* i farina fins que la pasta estigui dura (1/2Kg. aprox.)

## Elaboració

En primer lloc barrejar l’oli i el sucre. Després afegir la ratlladura de la llimona i la matafaluga i farina fins que la massa estigui ben dura, seguidament passar el corró sobre la massa fent que quedi d’1 cm de gruix. Un cop fet tallar a trossos la pasta en funció de la mida de les croquetes, aleshores donar-li forma a la croqueta i fer un pessic (formant una muntanyeta).Posar al forn durant uns 20 minuts i un cop cuites,ensucrar-les.
# Glossari

Xarxa social
Estructura social composta per individus (o organitzacions) anomenats "nodes" que estan lligats (connectats) per un o més tipus d'interdependència.
Llicència
Estipulacions dels drets d’una obra que determinen què es pot fer o no amb ella. Al món del contingut, tenim llicències com les Creative Commons o la Peer Production License (PPL); al del programari, tenim llicències lliures com la GLP o l’AGPL.
Programari Lliure
Programa informàtic que respecta quatre llibertats considerades fonamentals: usar, estudiar, modificar i distribuir el seu codi, i les variacions que se’n facin. La llibertat d’un programa i, per tant, la de les seves usuàries, queda garantida sota llicències lliures.
GAFAM
Acrònim per les corporacions Google, Apple, Facebook, Amazon i Microsoft, màxims exponents del capitalisme cognitiu.
Capitalisme cognitiu
Apropiació i explotació, per part de grans corporacions tecnològiques i governs, del valor generat per les dades de les usuàries del món digital que usen serveis de programari privatius.
FEDIVERSE
Contracció de “FEDeration uniVERSE”. Xarxa de xarxes lliures, ètiques i distribuïdes que connecten entre si gràcies a protocols d’interoperabilitat entre servidors, com ActivityPub.
Protocol
Llenguatge consensuat que permet la intercomunicació de diferents servidors i aplicacions.
ActivityPub
Protocol de comunicació per a xarxes socials lliures, obertes i descentralitzades. Té una API que permet la federació de servidor a servidor.
API
Acrònim de ‘Application Programming Interface’. Conjunt de regles i especificacions que les aplicacions poden seguir per comunicar-se entre elles.
Servidor
Ordinador que té instal·lats programes que permeten oferir serveis. És desitjable que sempre estigui connectat per tal de no interrompre els serveis que dóna.
Node o instància
Servidor concret que té instal·lat el programari necessari (Pleroma, per exemple), per tal que les seves usuàries puguin registrar-se al servei i interactuar.
Administradora
Persona que gestiona un node federat, instal·lant els programes necessaris per fer-lo operatiu i mantenint-lo en un servidor.
Trol
Persona o programa que causa molèstia a una o diverses usuàries. De vegades, els trols no són persones, són bots.
Bot
Programa informàtic dissenyat per comportar-se com una persona humana. En funció de qui el programi, servirà per a uns propòsits o uns altres.
Usuària remota
Compte de la FEDIVERSE a qui, potencialment, podem seguir i interactuar. No pertany a la nostra xarxa local i no es mostrarà la nostra xarxa coneguda si no la seguim.
Xarxa local
Línia de temps que permet visualitzar el contingut generat per les usuàries d’un mateix node federat.
Xarxa coneguda
Línia de temps que permet visualitzar el contingut generat per les usuàries a qui seguim a l’Univers Federat, siguin o no del nostre node o pertanyin o no a la mateixa xarxa social.
# Local, coneguda i desconeguda

A les xarxes lliures, hi ha diferents línies de temps o “timelines”, i per això es parla de la xarxa local, la xarxa coneguda i la xarxa desconeguda. Aquesta diferenciació, facilita que es generin comunitats íntimes però obertes al món.
La xarxa local ens mostra el contingut generat per les usuàries del node (Santsenques, per exemple). La xarxa coneguda, permet visualitzar el contingut publicat per les usuàries a qui seguim (siguin o no del nostre node) i la xarxa desconeguda, és el contingut publicat per la resta d’usuàries remotes de la federació.
# Lliure vs. Privatiu

A dia d'avui (novembre del 2018), els programes que executem a les nostres màquines (ordinadors, telèfons o tauletes) són creats per persones. I si no som nosaltres els que hem creat un programa és que ho ha fet algú altre. Un programa és com qualsevol obra i té una llicència on s'especifica què podem fer o no amb aquesta obra.
En el cas del programari, la seva llibertat defineix la nostra pròpia, com a usuàries d'aquella tecnologia en concret. Si un programa té una llicència privativa, serà com una caixa negra de la que no podem veure el contingut. Si utilitzem programari lliure, ens assegurem quatre llibertats fonamentals:
0) Utilitzar el programa com vulguem 1) Llegir-ne el codi per poder estudiar-lo i adaptar-ne versions a les nostres necessitats 2) Distribuir còpies del programa a qui ho necessiti 3) Distribuir còpies de les versions del programa a qui ho necessiti
Posem que anem a un restaurant i demanem la recepta d'un plat. Potser no ens la donen, argumentant que els podríem fer la competència muntant un restaurant també. Seria una recepta privativa perquè ens priva d'utilitzar-la, modificar-la i compartir-la.
Si anem a casa de l'àvia, segur que ens donarà la recepta, posem d'una truita de patates. I de la seva recepta, l'original, probablement en farem alguna adaptació: un dia que no tinguem patates, la podrem fer amb espàrrecs, adaptant-la així a les nostres necessitats o gustos. A més, la nostra àvia no s'enfadarà si compartim la seva recepta amb els nostres amics. La recepta de l'àvia, doncs, és lliure perquè la podem usar, modificar i compartir, tan l'original com les modificacions.
# Xarxes socials lliures i ètiques

Aquesta guia està pensada per entendre i conèixer les xarxes socials lliures i ètiques conegudes com a fediverse. Mot sorgit de la unió dels conceptes federation i universe.
La base d'aquest manual es el text elaborat col·laborativament entre les veïnes de Lleialtec. Lleialtec és la comissió de tecnologia de la Coordinadora d'Entitats per la Lleialtat Santsenca (CELS) que ha nascut amb l'objectiu de vetllar per l'apoderament digital de les persones, col·lectius i entitats del barri.
Viquillibres permet mantenir el manual viu i obert a les aportacions de tothom. Aquest no és el "nostre" manual. Així que aprofiteu-lo i enriquiu-lo!
* Conceptes bàsics
** Xarxa vs. Servei
** Lliure vs. Privatiu
** Descentralització vs. Centralització
** Principis vs. Control
** Valor vs. Preu
* Apodera’t!
** A cada barri, un bastió
** Local, coneguda i desconeguda
** @lleialtec@santsenques.cat
** Tria el teu node
** Trobades Fediversals
** Orgull de veïnes
** Un protocol per a federar-les a totes
** Res és perfecte
* Bibliografia
* Glossari
* Enllaços d’interès

### Referències

* ↑ «Fediverse: xarxes socials lliures i ètiques» (en català). Lleialtec, comissió de tecnologia de La Lleialtat Santsenca, gener, 2019. [Consulta: 12 de febrer de 2019].
# @lleialtec@santsenques.cat

A la FEDIVERSE, el nom de les usuàries s’assemblen a adreces de correu electrònic. Diguem, que a un servei de xarxa social privativa, tothom que hi participa té el mateix cognom i està sotmès a la mateixa llei familiar. En canvi, a les xarxes lliures, podem triar el nostre cognom en funció de si volem participar d’una família o d’una altra.
A la comissió tecnològica de La Lleialtat hem creat un compte al nostre lleial-node (@lleiatec@santsenques.cat). La primera part (lleiatec) és el nom d’usuària i la segona (santsenques.cat) és el cognom o nom del node del que participem. L’arroba de l’inici del nom seria per mencionar: si un compte amb el nom “Borinots” resideix al node “santsenques.cat”, el seu nom complet d’usuari seria “@borinots@santsenques.cat”.
# Bibliografia

«Xarxa social». Definició a la Viquipèdia
«Software libre». Vídeo divulgatiu en forma d’animació i analogia
«“I Was Devastated”: Tim Berners-Lee, the Man Who Created the World Wide Web, Has Some Regrets». Article sobre Tim Berners-Lee i la re-descentralització d’Internet, a Vanity Fair
«Decentralization: The Future of Online Social Networking». Paper en defensa de les xarxes socials descentralitzades, al W3C
«La polémica por la manipulación emocional de Facebook». Article de la BBC
«Silicon Valley fuera de control». Programa de ràdio “Autodefensa Informática” a Radio Almaina
«Facebook and Twitter are being used to manipulate public opinion – report». Article a The Guardian
«Capitalismo cognitivo, propiedad intelectual y creación colectiva». Llibre publicat per Traficantes de sueños
Web de la FEDIVERSE: la xarxa de xarxes socials lliures i ètiques
# A cada barri, un bastió

Des del Lleialtec, comissió tecnològica de la Lleialtat Santsenca, volem impulsar l’ús de xarxes socials lliures i ètiques als espais culturals, cooperativistes i d’acció comunitària. Pensem que, a cada ciutat del món, hi hauria d’haver, com a mínim, un node federat per barri. I és per això que hem creat un node de Pleroma, una de les moltes xarxes existents a la federació (així com Mastodon, GNUsocial, etc.).
El node de la Lleialtat es diu Santsenques i neix amb la intenció de fer visibles les xarxes socials lliures dins l’ecosistema de la CELS, la Coordinadora d’Entitats per la Lleialtat Santsenca, i del barri de Sants de Barcelona. El nostre desig és que totes les persones i iniciatives vinculades a CELS participin de l’univers federat des d’un compte al node Santsenques.
Més enllà de la Lleialtat, però, també volem convidar al nostre node a totes aquelles persones i col·lectius del barri que, tot i no formar part de la CELS, compateixen els seus principals eixos: cooperativisme, acció veïnal i cultures populars.
El nostre node, doncs, vol ser un node limitat a un espai geogràfic per tal de generar afinitats entre persones que participen al barri de Sants i enfortir el teixit social digital amb eines lliures i ètiques. Igualment, però, un cop participem d’un node, podem seguir i comunicar-nos amb qualsevol usuària, persona o bot, que tingui un compte a qualsevol node de qualsevol xarxa federada, i que són les anomenades “usuàries remotes”.
# Descentralització vs. Centralització

Les empreses GAFAM (Google, Amazon, Facebook, Apple, Microsoft), a més crear i fer-nos utilitzar programari privatiu, es basen en models arquitectònics centralitzats. Tot el que aboquem en aquests serveis (imatges, converses, etc.), queda a disposició de l'empresa en qüestió que emmagatzema les nostres vides als seus servidors. Anomenades «el petroli del segle XXI», les nostres dades són utilitzades de diverses maneres lucratives i, sovint, poc ètiques: les venen a altres empreses, fan experiments socials, vigilen a la població de forma massiva o intenten manipular l'opinió pública.
Una característica que tenen en comú els serveis privatius centralitzats és la unilateralitat de la seva governança ja que són serveis controlats per empreses capitalistes, on la presa de decisions no és horitzontal ni transparent. La usuària usa el servei, però les seves dades són propietat de l'empresa, amb el que la usuària acaba sent usada per l'empresa que proporciona el servei. És per això que es parla de capitalisme cognitiu.
Als serveis de xarxes digitals centralitzades hem d'obrir un compte a cada xarxa específica per poder contactar amb les persones que són allà dins perquè les usuàries d'una xarxa privativa no es poden posar en contacte amb les usuàries d'una altra xarxa privativa: des de Twitter no pots seguir gent a Facebook ni a la inversa. Tecnològicament és possible, però aquestes empreses posen més ganes en escombrar cap a casa i guanyar diners que no pas en connectar les persones.
En canvi, la FEDIVERSE (FEDeration unIVERSE) és una xarxa de xarxes socials lliures on les usuàries poden contactar entre elles independentment de la xarxa que facin servir (GNUsocial, Mastodon, Pleroma, Diaspora*, Hubzilla, Friendica, etc). L'objectiu de la FEDIVERSE és connectar les persones i, per això, la seva estructura es basa en un model descentralitzat que funciona gràcies a protocols d'interconnexió, donatius i a la bona voluntat de les seves administradores.
La totalitat de la FEDIVERSE està distribuïda entre els nodes que la conformen. Cap node té una còpia completa de la FEDIVERSE i, de fet, qualsevol node només en conté una petita part, com si fos un organisme pluricel·lular. La FEDIVERSE és un univers descentralitzat on els nodes de les xarxes no trafiquen amb les dades de les seves usuàries. Per això, a més de lliures i federades, són ètiques.
# Enllaços d'interès

Sobirania tecnològica i ètica digital
* Congrés de Sobirania Tecnològica
* “Xarxes lliures, descentralització i federació”. Article de Surt del cercle a l’àgora de la Confederac.io
* “Redes sociales vs. Redes sociales Libres”. Article a Cyb3rspace
* “La era del despotismo tecnificado: Claves para pensar las nuevas formas de control de la revolución digital”. Article a Cybermedios
* Descentralizemos internet ahora que podemos. Presentació realitzada per Ondiz Zarraga.
Altres vergonyes del programari asocial de vigilància massiva
* “No participes en redes sociales virtuales privativas como Facebook / WhatsApp y demás”. Article a Miscelánea natural
* “Redes sociales privadas y panoptismo”. Article de PuppetMaster a El Binario
* “Reasons not to use Facebook”. Article de Richard Stallman
* Campanya anti-GAFAM. Conjunt d’articles i cartells de La Quadrature du net sobre la vulneració dels drets de les usuàries dels serveis privatius de Google, Apple, Facebook, Amazon i Microsoft.
* “Google Deceptively Tracks Students’ Internet Browsing, EFF Says in FTC Complaint”. Article de la Electronic Frontier Foundation
* “¿Qué es PRISM? Todas las claves del programa de vigilancia de EEUU”. Article a Hipertextual
* “El software de Microsoft es malware”. Article de Richard Stallman
* “‘Rekognition’, de Amazon, un dilema entre seguridad e invasión a la privacidad”. Article a Expansión Mexico.
* “Get your loved ones off Facebook”. Article de Salim Virani
# GNU/LINUX per usuaris

* GNU/LINUX per usuaris
* (basat en KNOPPIX 3.3)
* Knoppix (Linux)
* GNU/LINUX per usuaris
* Crèdits de la versió original
* Universitat Autònoma de Barcelona
* Departament d'Enginyeria de la Informació i de les Comunicacions
* Versió inicial per a Viquillibres basada en la de febrer 2004 - versió 1.0 del Departament d'Enginyeria de la Informació i de les Comunicacions
* Avís legal
* Agraïments
* Correccions, comentaris i altres
* Presentació
* Introducció
* Primers passos
* Comandes bàsiques
Annexos
* Instal·lació de KNOPPIX
* Exercicis d’OpenOfﬁce
* GNU Free Documentation License
* Terminal
# GNU/LINUX per usuaris/Comandes bàsiques

* Introducció
* Usuaris i grups
* El sistema de ﬁtxers
* Els processos
* Altres comandes útils
* Operacions amb comandes
* Connexions remotes
# GNU/LINUX per usuaris/Avís legal
## Avís legal

Es garanteix permís per copiar, distribuir i modiﬁcar aquest document segons els termes de la GNU Free Documentation License, versió 1.2 o qualsevol posterior publicada per la Free Software Foundation. Es disposa d’una còpia d’aquesta llicència a l’apèndix C i la mateixa o posteriors a .
# GNU/LINUX per usuaris/Agraïments
## Agraïments de la versió original del text

Al Roger Baig, per les seves excel lents correccions i pels seus consells i ànims. A la Mayte, per la seva estima i alegria encomanadissa i per la seva paciència i comprensió. I a tots als familiars i amics, per aguantar-me ;-).
S’agraeix al departament de Matemàtiques de la UAB i a la Fundació per la Universitat Oberta de Catalunya part de la ﬁnanciació de la primera edició d’aquesta obra.
# Rutes a peu pels Països Catalans

La intenció d'aquest llibre és crear un compendi de caminades, per compartir entre tot(e)s les excursions que hàgim fet. Tingueu en compte que això és un llibre cooperatiu, així que la informació l'anirem posant entre tot(e)s i de mica en mica.
Per buscar una ruta, guia't per les següents ordenacions:
* Per zones
* Per durada (properament!)
* Per dificultat (properament!)
* Per nom (properament!)
* Per grau de desenvolupament (properament!)
Si vols crear una nova ruta, t'agrairem que facis un cop d'ull al llibret d'estil
# Les quatre operacions bàsiques
## Taula de continguts

* La suma
* La resta
* La multiplicació
* La divisió
# Les quatre operacions bàsiques/Resta
## La resta
### Resta de dos nombres grans

La resta és la operació inversa a la suma, per tal de sumar dos nombres grans els disposem com en la suma:
En aquest cas volem restar 1673 a un conjunt de 2594 elements, per tal de poder realitzar una resta natural el primer element ha de ser més gran que el segon element.
Per cada columna restem l'element inferior al superior, de dreta a esquerra:
Si es dóna el cas que el nombre de la columna superior és més petit que el de la columna inferior podem afegir 10 a aquesta xifra, tot restant 1 a la de més a l'esquerra. En aquest exemple afegirem 10 a la xifra 5, i restarem 1 a la xifra 2, la xifra 5 passa a ser 15 i la xifra 2 es converteix en un 1.
Continuar fins a finalitzar la operació.
Es fàcil de veure que 921+1673=2594!

#### Exercicis

* a) 492 - 156 =
* b) 425 - 221 =
* c) 307 - 306 =
* d) 431 - 34 =
* e) 6671 - 1277 =
* f) 342 - 166 =
* g) 4352 - 2292 =
* h) 9064 - 2605 =

#### Solucions

* a) 336
* b) 204
* c) 1
* d) 397
* e) 5394
* f) 176
* g) 2060
* h) 6459
# Les matemàtiques de Numbers/Capitol 8

Alguns continguts matemàtics relacionats amb el capítol són:
* Funció exponencial
* Creixement exponencial
* Successió
* Progressió aritmètica
* Progressió geomètrica
* La funció exponencial (pròpiament dita) és una funció matemàtica, que apareix més en moltes equacions de la física. Aquesta funció exponencial es caracteritza pel fet que els valors de la derivada d'aquesta funció són iguals al valor de la pròpia funció (essent la funció exponencial l'única funció amb aquesta propietat). A més la funció exponencial és la funció inversa del logaritme natural.
* en el cas d'un creixement exponencial d'una determinada magnitud, el temps necessari per què es dupliqui la magnitud és constant. Se'n parla de temps de duplicació.
Quan tingues temps pots demostrar la relació següent, que dóna el temps de duplicació ... Es parla de creixement exponencial quan una magnitud creix a un percentatge fix per any (o per dia, per minut, etc
* Una successió matemàtica és una aplicació definida sobre els nombres naturals. És costum emprar les lletres u, v, w. .. per a designar, en comptes de f, g, h. .. que serveixen per a les funcions. De la mateixa manera, la variable es nota usualment n (per natural) en lloc de x, habitual per les variables reals
* En matemàtiques, una progressió aritmètica és una sèrie de nombres tals que la diferència de dos termes successius qualssevol de la seqüència és una constant, quantitat anomenada diferència de la progressió o simplement diferència. Per exemple, la successió 3, 5, 7, 9, 11, ... és una progressió aritmètica de constant (o diferència comuna) 2.
* En matemàtiques una progressió geomètrica és una successió de noms que compleix que el quocient entre qualsevol dos membres successius de la successió és una constant anomenada raó comuna o factor de progressió de la successió.
A vegades, es pot utilitzar com a concepte abstracte, normalment es fa servir com a contrapunt a progressió aritmètica, indicant la geomètrica un creixement ràpid i l'aritmètica un de no tant ràpid.
# Les quatre operacions bàsiques/Multiplicació
## La multiplicació

Podem veure la multiplicació com a resultat d'un cas particular de la suma, és a dir sumar un nombre determinat de vegades un nombre.
Per exemple: 3x4 = 4x3 = 4+4+4 = 3+3+3+3 = 12
Com es pot observar la multiplicació és una operació commutativa, és a dir, l'ordre dels element no varia el resultat.
La taula de la multiplicació ens dona els resultats per a cada parell de nombres de rang de 0 a 10:
Taula de multiplicació :
| $\times$ | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1 | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
| 2 | 0 | 2 | 4 | 6 | 8 | 10 | 12 | 14 | 16 | 18 | 20 |
| 3 | 0 | 3 | 6 | 9 | 12 | 15 | 18 | 21 | 24 | 27 | 30 |
| 4 | 0 | 4 | 8 | 12 | 16 | 20 | 24 | 28 | 32 | 36 | 40 |
| 5 | 0 | 5 | 10 | 15 | 20 | 25 | 30 | 35 | 40 | 45 | 50 |
| 6 | 0 | 6 | 12 | 18 | 24 | 30 | 36 | 42 | 48 | 54 | 60 |
| 7 | 0 | 7 | 14 | 21 | 28 | 35 | 42 | 49 | 56 | 63 | 70 |
| 8 | 0 | 8 | 16 | 24 | 32 | 40 | 48 | 56 | 64 | 72 | 80 |
| 9 | 0 | 9 | 18 | 27 | 36 | 45 | 54 | 63 | 72 | 81 | 90 |
| 10 | 0 | 10 | 20 | 30 | 40 | 50 | 60 | 70 | 80 | 90 | 100 |

### Multiplicació de nombres grans

Per tal de multiplicar dos nombres de més de una xifra preparem la operació:
Per cada xifra de el nombre inferior, de dreta esquerra comencem a multiplicar-lo per el nombre superior:
Es prossegueix per el següent element, en cas de ser un resultat superior a 9, es guarda la xifra més alta:
Anàlogament seguim amb els altres nombres, posant atenció de desplaçar la fila següent una casella:
I finalment sumem els tres elements, obtenint el resultat de la multiplicació:
Per sumar tres elements, podem sumar primer els dos primers i tot seguit el resultat de la primera suma i el tercer element.

#### Exercicis

* a) 156 x 492 =
* b) 636 x 814 =
* c) 37 x 37 =
* d) 945 x 54 =
* e) 961 x 415 =
* f) 560 x 768 =
* g) 43 x 76 =
* h) 5000 x 1234 =

#### Solucions

* a) 76752
* b) 517704
* c) 1368
* d) 51030
* e) 398815
* f) 4300800
* g) 3268
* h) 6170000
# Llatí

* Article a la Viquipèdia
# Les quatre operacions bàsiques/Suma
## La suma
### Suma de dos nombres naturals

Per sumar manualment dos nombres tals com 134+938, primer escriu els nombres en columna
134 +938
Suma la columna més a la dreta. 4 + 8 = 12. Si el resultat té dues xifres, la primera xifra se situa damunt de la següent columna.
1  134 +938  2
Ara suma la següent columna
 1  134 +938  72
Suma les altres columnes de la mateixa manera.  1 1  134 +938 1072
Així 134+938=1072

#### Exercicis

* a) 156 + 492 =
* b) 636 + 814 =
* c) 307 + 37 =
* d) 945 + 54 =
* e) 961 + 415 =
* f) 560 + 768 =
* g) 43 + 796 =
* h) 506 + 635 =

#### Solucions

* a) 648
* b) 1450
* c) 344
* d) 999
* e) 1376
* f) 1328
* g) 839
* h) 1141