OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llibre de cuina/Receptes/Pastís basc

El etxeko biskotxa ("pastís de casa", en basc), biskotx o pastís basc és una tarta densa amb ametlles que pot estar farcida de crema o de fruites. Actualment n'hi ha moltes variants, tapada o destapada, amb fruita fresca o seca (orellons, prunes), amb dos dits de gruix de melmelada o només amb una capa fina, que el que fa és entrar a la massa base, etc.

## Ingredients

* 250g de farina
* 200g de mantega
* 150g de sucre
* 100g d'ametlla pulveritzada
* 1 ou
* 1 sobre de llevat
* 1 rovell d'ou
* 1 polsim de sal
* crema catalana per a quatre persones, o bé albercocs, melmelada, etc.

## Preparació

Barregeu en un bol la farina, el sucre, l'ametlla, el llevat i la sal. Feu un volcà i afegiu al mig la mantega estovada, però no fosa, i l'ou. Mescleu fins a obtenir una massa homogènia. Envoliqueu-la en paper transparent de cuina i guardeu-la a la nevera durant almenys una hora o millor tota una nit. Podeu aprofitar per fer la crema catalana. Amb la meitat d'aquesta pasta cobriu el fons i les parets d'un motllo per a tartes o d'una llauna de forn, prèviament cobert amb un paper sulfuritzat. Apreteu bé la massa amb les palmes de les mans. Afegiu la crema catalana refredada. Estireu la resta de massa i cobriu amb ella la crema, unint-la amb la part del fons. Retalleu els trossos que sobresurtin. Amb aquests trossos podeu retallar una figura per posar-la sobre la tarta, com decoració. Ratlleu una mica, amb molta cura, la superfície de la tarta amb una forquilla, han de quedar petites ratlles curtes i rectes en totes direccions, no massa marcades, per donar-li un aire rústic. bateu el rovell d'ou i pinteu amb ell la superfície perquè quedi brillant. Coeu la tarta al forn pre-escalfat a uns 200ºC durant 3/4 d'hora aproximadament. Si veieu que comença a estar massa daurat, tapeu-lo amb una mica de paper de plata i continueu la cocció. Deixeu refredar almenys una hora abans de desmotllar-la.

## Variants i comentaris

Les proporcions dels ingredients de la massa poden canviar una mica, hi ha qui afegeix un o dos rovells d'ou, o qui posa menys mantega, per exemple, sovint hi ha petits trucs per a poder manipular la massa, que és molt tova, una mica més fàcilment. També podeu afegir un sobre de sucre vainillat a la massa, o un tap de rom.
Podeu farcir-lo amb melmelada (uns 300g) de maduixa, d'albercoc, de pruna, de cirera o del que més us agradi. Podeu fer-ne de petites individuals, de la mida de tartaletes, en comptes d'una de gran.
A la part francesa sovint no es compliquen i fan servir dues masses de pasta brisa comprades fetes però sense coure al supermercat, posen una al fons d'un motllo de tartes, afegeixen la farça i la tapen amb la segona pasta brisa. Llavors, el que solen fer és afegir l'ametlla (80g), i també una mica de vainilla, a la crema. S'ha de coure al forn a 180ºC-200ºc durant aproximadament una hora.
# Llibre de cuina/Receptes/Pastís d'espàrrecs

Pastís d'espàrrecs de la sogra;
* Tipus: Pastís de verdures
* Per a 4 persones
* Temps de preparació: 10 min + 30 min
* Dificultat: Molt fàcil

## Ingredients

* 1 ceba mitjana/petita
* 1 pot espàrrecs
* 5 bastonets cranc llargs
* 2 cullerades grans maionesa
* 2 ous
* 1 pot crema de llet

## Preparació

* Premsar els espàrrecs amb les mans, perquè quedin ben eixuts, si hi queda massa aigua, el pastís no s'aguantarà...
* Triturar tots els ingredients junts
* Untar un recipient amb mantega, perquè no s'enganxi el pastís
* Posar 30 minuts al forn a 180°C
* Deixar refredar i ja està
# Llibre de cuina/Receptes/Pastís de 3 xocolates amb maduixes

El pastís de 3 xocolates amb maduixes és una recepta dolça que no necessita d'enfornat i que es presenta com una preparació idònia per a celebracions i aniversaris.

## Ingredients

* 150 gr de xocolata blanca
* 150 gr de xocolata amb llet
* 150 gr de xocolata negra
* 1 L de nata
* 500 mL de llet sencera
* 3 sobres de quallada en pols
* 125 gr de sucre
* 1 paquet de galetes digestives
* 80 gr de mantega
* 8 maduixes

## Estris necessaris

Calen un motlle d'uns 20-25 cm, una batedora, una olla, cassons, bols, culleres i forquilles.

## Preparació

En primer lloc, piqueu o tritureu les galetes fins que quedin en pols, i després poseu-les amb mantega calenta (aquesta al fons del bol).
Per altra banda, barregeu la totalitat de nata i llet. D'aquesta mescla, 500 mL els separareu i posareu al foc uns 7-8 (sense deixar de remenar) juntament amb la xocolata blanca i dels sobres de quallada.
Passats els minuts, afegiu 500 mL de mescla de nata i llet, més la xocolata amb llet, 50 gr de sucre i un altre sobre de quallada. Seguiu remenant uns minuts més, i procediu a abocar els 500 mL restants, la xocolata negra, l'últim sobre de quallada i els 75 gr de sucre que quedaven.
En penúltima instància, poseu les galetes amb mantega al fons del motlle, ompliu amb la massa del pastís i deixeu refredar. En darrer lloc només caldrà tallar les maduixes i posar-les pel damunt.

## Referències

Valladares, Franc; Neguaz, Yassin. «Concurs "Fem bullir l'olla 2015"» (en castellà). Consell Comarcal del Baix Empordà, 2015.
# Llibre de cuina/Receptes/Pastís de formatge amb galetes

Aquesta recepta de pastís de formatge amb galetes és un perfecte acompanyant dolç del cafè de l'esmorzar o del berenar. La seva elaboració és d'un nivell intermedi i no sobrepassa l’hora de treball a la cuina; el seu contingut calòric és relativament elevat, per la qual cosa les porcions amb què s'ha de servir haurien de ser raonablement petites.

## Ingredients

* 12 galetes Maria (75 grams)
* 30 grams de mantega
* 350 grams de nata de cuina
* 40 grams de sucre
* 350 grams de formatge d'untar (de tipus Philadelphia)
* 5 grams de gelatina en pols
* 1 pot de melmelada de gerds
* Gerds

## Preparació

Esmicoleu les galetes, i deixeu alguns trossos sense picar a fi d'aconseguir una textura més cruixent. Afegiu la mantega desfeta i treballeu la barreja. Col·loqueu la mescla en un motlle i deixeu-la refredar 10 minuts a la nevera.
Per altra banda, poseu a bullir la nata, el sucre i el formatge d'untar. Aparteu-ho tot un cop sigui homogeni, coleu la mescla líquida i afegiu la gelatina després.
Introduïu aquesta barreja de nata, sucre i formatge en el motlle anterior (on prèviament hi havíem dipositat la galeta) i guardeu-ho tot plegat a la nevera durant 6 hores abans de poder servir.
Un cop transcorregut aquest temps, opcionalment, cobriu el pastís amb melmelada i decoreu-lo amb els gerds.

## Referències

«Tarta de queso Philadelphia» (en castellà). Mondeléz International. [Consulta: 31 març 2015].
# Compres "on-line"/Introducció

Aquest petit estudi té l’objectiu d’observar quines són les opinions, les inquietuds i la utilitat que en fan del comerç “on-line” les persones de diferents edats i sexe. Partint de la informació que s’ha explicat fins ara, s’ha posat èmfasi en aquells aspectes que s’ha considerat que inquieten més als diferents usuaris d’aquest tipus de comerç. També s’ha volgut recollir dades diverses que poden oferir un perfil dels internautes que fan compres en línia.
# Compres "on-line"/Introducció al concepte de compres “on-line”

Després d’haver introduït totes les possibilitats que ofereix el comerç electrònic els punts que s’expliquen a continuació tenen l’objectiu de centrar-se en l’intercanvi comercial entre empreses i consumidors, ja que ha estat des dels inicis el més estès popularment i del que es poden trobar més representacions a la xarxa. Aquest tipus de comerç és conegut usualment com a compres “on-line”.
# Compres "on-line"/Desenvolupament històric

El significat del terme "comerç electrònic" ha canviat al llarg del temps. Originàriament, "comerç electrònic" significava la facilitació de transaccions comercials electrònicament, normalment utilitzant tecnologia com l’Electronic Data Interchange (EDI, presentada a finals dels anys 70) per enviar electrònicament documents com comandes de compra o factures, entre empreses. A partir d’aquest moment es considera el naixement del comerç electrònic.
Més tard va passar a incloure activitats més precisament denominades "Comerç a la xarxa" com la compra de béns i serveis a través de la World Wide Web via servidors segurs amb targetes de compra electrònica i amb serveis de pagament electrònic com autoritzacions per a targeta de crèdit.
# Compres "on-line"/Hipòtesi

A partir de tota la bibliografia consultada i tenint com a referència diversos estudis estadístics previs com el de “la Asociación Española de Comercio Electrónico” que data del 2003. S’han plantejat diverses hipòtesis que ajudarien a mostrar l’expansió d’aquest sistema de comerç a la societat actual i la manera en què es duu a terme.
Una primera hipòtesi general planteja que el percentatge de persones que no compren es superior al percentatge de persones que si utilitzen Internet com ha mitjà per a les seves compres. L’altre hipòtesi dins d’aquest àmbit es la relacionada amb quin dels gèneres compra més, així doncs s’ha plantejat que són les dones les que més compren a través de la xarxa.
Referent el tipus de persona que empren aquest sistema de comerç es planteja que són els joves el públic principal de les compres a través d’Internet.
Per una altra banda respecte els hàbits de compra en línia estesos en la nostra societat és destaca que la targeta de crèdit seria el mètode de pagament més emprat. I que els productes més comprats són els serveis digitals4 on s’inclouen la compra d’entrades per espectacles, la contractació de viatges, revelat de fotografies o el manteniment de la teva pròpia pàgina web entre d’altres. Relacionada amb la hipòtesi anterior el tipus de portal més popular a l’hora de comprar és del sector serveis, pàgines com Servicaixa.com, Atrapalo.com, etc.
Respecte a la freqüència en què els subjectes utilitzen Internet per realitzar alguna compra es planteja que ho fan un cop al més. El rang de diners que se sol gastar el subjecte cada vegada que fa una compra per internet s’estipula entre uns 20 i 50 euros tenint en compte els tipus de productes i serveis contractats, que en les hipòtesis anteriors s’han establert.
La major part de persones que no compren a través de la xarxa al•leguen que desconfien dels sistemes de pagament i la por a facilitar les seves dades personals.
# Compres "on-line"/Marxandatge

El marxandatge o merchandising és la part del màrqueting que té per objectiu augmentar la rendibilitat en el punt de venda. És el conjunt d'estudis i tècniques comercials que permeten presentar el producte o servei en les millors condicions al consumidor final. Es realitza una presentació del producte o servei utilitzant una àmplia varietat de mecanismes que ho fan més atractiu: col•locació, presentació, exhibició, etc.
Es poden definir dos punts de vista en relació al marxandatge:
* Des del punt de vista del fabricant és el conjunt d'activitats promocionals realitzades a nivell del client a fi d'incrementar al màxim l'atracció del producte.
* Des de la perspectiva del distribuïdor és el conjunt de mètodes utilitzats per maximitzar la rendibilitat de les diferents característiques del punt de venda.
A continuació s'enumeren alguns dels elements utilitzats en el marxandatge:
* Una ubicació preferent de producte Es tracta de situar el producte en llocs on augmenten les possibilitats de ser adquirit pel consumidor. En les pàgines web serien els productes destacats en la pàgina principal.
* Les piles i exposicions massives de producte donen sensació d'abundància i solen provocar un positiu efecte en els compradors (fig.4).
* La publicitat en el punt de venda com els banners2 de productes de caràcter permanent o temporal.
* Les demostracions i degustacions poden provocar importants increments de venda. Aquestes se realitzen per a productes digitals4 com per exemple cançons i programari.
* La disposició extensible a la pàgina web està destinada a fer sobresortir un producte de la resta. (fig.5)
* L’animació en el punt de venda és el conjunt d'accions promocionals que se celebren en un establiment durant un temps determinat amb motiu d'un esdeveniment particular. Per exemple: aniversari de la marca comercial, tornada a l’escola, diada de San Valentí, etc.
# Compres "on-line"/Factors clau per a l’èxit del comerç electrònic

Diversos factors han tingut un important paper en l'èxit de les empreses de comerç electrònic. Entre ells es troben:
# Compres "on-line"/Idoneïtat del producte

Alguns productes o serveis semblen més idonis per a la venda en línia; uns altres, són més idonis per a la venda física. Moltes companyies virtuals d'èxit treballen amb productes digitals4 com emmagatzematge, modificació i recuperació d'informació, música, cinema, formació, comunicació, educació, software, fotografia i transaccions financeres. Alguns exemples d'aquests tipus de companyies són: Google, eBay i PayPal11. Els comerciants virtuals poden vendre productes i serveis no digitals amb èxit. Aquests productes generalment tenen una alta ràtio de valor afegit, poden també implicar compres comprometedores o dirigir-se a gent situada en localitats llunyanes. Els productes que poden introduir-se en una bústia estàndard com CDs, DVDs i llibres (fig.1) són particularment adequats per al comerç virtual i fins i tot Amazon.com1 una de les poques companyies duradores en aquest mercat s'ha concentrat històricament en aquest camp. Tant els productes per a particulars (p.e. recanvis per a rentadores, etc.) com els productes d’equipament industrial (p.e. bombes d’aigua, etc.) també semblen ser bons candidats per a les vendes en línia. Els comerciants sovint necessiten demanar peces de forma específica, ja que no les emmagatzemen en els seus establiments. En aquests casos les solucions de comerç electrònic no competeixen amb botigues detallistes sinó amb altres sistemes de comandes. Un factor d'èxit en aquest nínxol de mercat pot consistir a proporcionar al consumidor informació exacta i fiable sobre quina peça idònia necessita la seva versió de producte, per exemple proporcionant llistes de peces amb un nombre de sèrie. Els compradors de pornografia i altres productes i serveis relacionats amb el sexe satisfan les necessitats tant dels compradors virtuals com de les compres comprometedores; no és sorprenent que la provisió d'aquests serveis ha arribat a ser el segment més beneficiós del comerç electrònic. Dintre dels productes no aptes per al comerç electrònic es troben els de baix valor afegit, els quals es deuen olorar, degustar o tocar, els quals necessiten ser provats - sobretot roba - i productes la integritat dels quals de colors sembla important. De qualsevol manera, Tesco.com ha tingut èxit servint verdures a Regne Unit si bé la majoria dels seus productes són de qualitat genèrica i les peces venudes a través d'internet són un gran negoci als Estats Units.
# Compres "on-line"/Definició de comerç electrònic

El comerç electrònic consisteix en la compra, venda, màrqueting i subministrament d'informació complementària per a productes o serveis a través de xarxes informàtiques. La indústria de la tecnologia de la informació podria veure'l com una aplicació informàtica dirigida a realitzar transaccions comercials. El comerç electrònic també inclou la transferència d'informació entre empreses.
# Activisme i ús de les TIC/Per a saber-ne més

Recull de material per aprofundir amb l'activisme i ús de les TIC:
* Guia d'autodefensa digital elaborada per Softcatalà (molt bàsica i per tant incompleta)
* Cibervigilància i alternatives lliures. Presentació a càrrec de Surtdelcercle.
* (castellà) Com es borren les metadades elaborat per Xnet.org
* (anglès) The leading nonprofit defending digital privacy, free speech, and innovation elaborat per la Electronic Frontier Foundation. Inclou diverses eines:
** Surveillance self defense
** El teu navegador és segur davant el rastrejament?
* (anglès) Privacytools.io, Coneixement i eines per protegir la teva privacitat contra la vigilància massiva i global.
* (castellà) Críptica.org, inclou diverses presentacions descarregables a Recursos
* (castellà) ¿Por qué me vigilan, si no soy nadie? de Marta Peirano pel TEDxMadrid
* (castellà) Llibre: Anonimato, Técnicas Anti-Forenses y Seguridad Informática. Pdf
* (castellà) Autodefensa digital, col·lecció d’enllaços i informació útil.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 «Seguretat i autodefensa informàtica». nestort@mastodont.cat.
# Activisme i ús de les TIC/Wire

Recomanem combinar l’ús de Wire com a app de missatgeria del CDR amb l’adopció de pseudònims, de manera que, al no estar el compte personal vinculat al número de mòbil, ni tenir accés a l’agenda de contactes del mateix, el nivell d’opacitat i protecció en cas d’un segrest del dispositiu seria molt important. Pel mateix motiu recomanem emprar temps determinats de destrucció de missatges, especialment en determinades circumstàncies (accions directes, etc.)No cal dir que heu d’acordar la temàtica dels pseudònims (personatges d’una pel·lícula, animals d’un ecosistema, etc.) per a no dispersar-vos en excés.

## Instal·lar i configurar un compte anònim de Wire al vostre Android

Bàsicament, la jugada consisteix en aprofitar que el Wire permet crear i verificar un compte a partir d’un correu electrònic (és a dir, sense facilitar cap num. de telèfon) per a fer-ho des d’un compte de correu temporal i utilitzant un pseudònim. Recomanem fer-ho amb un PC i un smartphone oberts i disponibles. Així,
* Amb el PC, entrar a https://www.mailinator.com/ i crear un compte de correu temporal.
* Descarregar Wire de la botiga d’apps. Instal·lar-lo. Per a crear un compte:
* a. Escollir l’opció de verificació a través d’email.
* b. Posar un nom –millor pseudònim- a la casella de “nom”
* c. Posar-hi el compte de mailinator.
* d. escriure la contrasenya que voldreu fer servir
* e. accepteu els termes d’ús i cliqueu a “crear compte”
* f. rebreu un codi a Mailinator. Verifiqueu el compte amb aquest codi. SIGUEU RÀPIDS.
* g. el compte ja està creat. Ara entrarem (LOGIN) a través de l’opció “email”.
* h. entrem l’adreça de mail i la contrasenya que hem apuntat al començament. LOGIN.
* i. Surt un missatge dient que és el primer cop que uses l’app i que blabla... OK.
* j. Pregunta si vols posar-hi una imatge o mantenir la que surt per defecte. KEEP THIS ONE, de moment; ja ho canviareu més endavant, si voleu.
* k. Quan pregunta si permets que Wire accedeixi als teus contactes, respons que NO, després d’haver marcat que “no pregunti mai més això”
Les persones amb un iPhone podeu obrir el compte de Mailinator i rebre el codi. Un company/a amb Android que ja tingui obert el seu compte pot obrir-ne un de nou (des de la pantalla del propi perfil, a sota de tot, “+ new team or account”), seguint el procediment i emprant el codi que s’ha rebut via mailinator a l’iPhone. Després, senzillament l’Android esborra el compte i aquest es manté només a l’iPhone.
# Activisme i ús de les TIC/Navegació privada
## Configurar el Firefox

Ens referim als complements relacionats amb la seguretat i la privacitat que el Firefox ens permet instal·lar. Us aconsellem aquests, però n’hi ha molts més, alguns d’ells tan bons o millors que els que us presentem. Us proposem aquests simplement perquè són els que a nosaltres ens funcionen, i suposem que us poden anar bé a tots/es vosaltres:
* COOKIE AUTODELETE Imprescindible. Elimina automàticament les cookies quan no són utilitzades per les pestanyes obertes del navegador. Elimina les galetes i la informació que s'utilitza per espiar-vos, i tanca les possibles sessions persistents.
* UBLOCK ORIGIN És un bloquejador de publicitat i de rastrejadors de codi obert. És d'ampli espectre, o sigui, molt eficient. No consumeix gaire memòria, i tot i que no és tant popular com l’AdBlock Plus, de fet pot carregar i aplicar més filtres bloquejants que aquest.
* PRIVACY BADGER Un altre bloquejador, una alternativa a l’UBlock Origin. En alguns aspectes és més interessant, com per exemple en el fet de que aprèn dels rastrejadors mentre navegues, i millora els filtres. Això sí: no considera Google Analytics un rastrejador... per això la meva aposta personal és UBlock Origin
* ANONYMOX Encara el tenim en fase de prova, però valdrà molt la pena si compleix el què promet de manera efectiva i privada. Serveix per a navegar a través d’un proxy privat, de manera gratuïta i molt intuïtiva (només prement un botó). Disposa d’algunes possibilitats de configuració que, òbviament, són majors i millors si optes per la versió de pagament.

## Neutralitzar el WebRTC

WebRTC és un protocol de comunicació, basat en JavaScript, que pot filtrar la teva IP a tercers, fins i tot en el cas que estiguis emprant una VPN. O sigui, si no deshabilitem el WebRTC, la nostra IP es pot filtrar malgrat que hagueu pres totes les precaucions que us hem aconsellat fins ara.
* Escriu about:config a la barra d’adreces del Firefox i prem la tecla Enter
* Clica el botó “Accepto el risc”
* Busca el comandament media.peerconnection.enabled
* Fés doble clic a l’entrada. La columna “Valor” deia true i ara hauria de dir false
* Ja està. Tanca el Firefox.
# Teoria del joc
## Índex

* Introducció
* Teoria de la tria racional
# Teoria del joc/Introducció

La teoria del joc és una branca aplicada de les matemàtiques que estudia interaccions en estructures formals incentivades. Aquestes interaccions s'anomenen "jocs". La teoria del joc es pot utilitzar per explicar fenòmens de diverses àrees, com ara economia, política teòrica, ciència evolutiva o estratègia militar per citar-ne algunes. Aquesta diversitat d'aplicacions es deu a una sèrie de semblances que totes les àrees comparteixen, i que analitzarem al llarg d'aquest llibre.

## Agents o jugadors

El primer que és necessari per un joc és que hi hagi almenys dos agents que puguin participar-hi (sovint anomenats jugadors). Aquests agents poden ser persones, grups, animals, programes informàtics o qualsevol altre entitat que pugui interactuar. Cada agent té les seves preferències i els seus objectius, així que trien unes opcions sobre unes altres. Poden preferir les pomes als préssecs, la felicitat a la infelicitat,... és igual què prefereixen, el que importa és que han de tenir aquestes preferències. I seran aquestes preferències les que, en un entorn de joc, faran que l'agent adopti una conducta, triï unes opcions per intentar obtenir (o almenys augmentar-ne les probabilitats) allò que prefereix.
    Per a més informació, vegeu : w:Teoria dels jocs
# Toki pona

Benvinguts !!
El Viquillibre Toki pona és un curs l'objectiu del qual és ensenyar el Toki pona, una llengua artificial dissenyada per la traductora i lingüista canadenca Sonja Elen Kisa.
Es tracta d'una llengua minimalista. Se centra en elements i conceptes simples relativament universals al màxim possible de cultures. Va ser dissenyada amb la idea d'expressar el màxim de coses utilitzant el mínim de complexitat. La llengua té 14 fonemes i 118 paraules.

## Lliçons

* Lliçó 01: Pronunciació
* Lliçó 02: Frases bàsiques
* Lliçó 03: Complement directe
* Lliçó 04: Adjectius, noms compostos i adverbis
* Lliçó 05: Preposicions (I): lon, kepeken, i tawa
* Lliçó 06: Preposicions (i II)
* Lliçó 07: Negació. Preguntes de sí o no
* Lliçó 08: Gènere, paraules no oficials i ordres
* Lliçó 09: Preguntes utilitzant seme
* Lliçó 10: pi
* Lliçó 11: Conjuncions, temperatura
* Lliçó 12: Colors
* Lliçó 13: Éssers vius
* Lliçó 14: El cos
* Lliçó 15: Números
* Lliçó 16: la
* Conclusió
* Solucionari

## Font

* Traducció del curs d'en jan Pije al català i alliberada sense drets d'autor.
* Autor: Lluís Batlle i Rossell el 21 de setembre de 2004.

## Vegeu també

* Web original: Diccionari disponible que es pot imprimir en una cara d'un full A4.
* Toki pona a la Viquipèdia
# Teoria del joc/Teoria de la tria racional

La teoria del joc es basa, entre d'altres, en la teoria de la tria racional. Aquesta teoria suposa que el comportament humà (i, per tant, els seus actes) es deuen a una raó instrumental. En acord, els individus sempre trien allò que consideren millor o més encertat per aconseguir l'objectiu final. D'aqueta manera, normalment es comporten maximitzant la utilitat, la "moneda" de tot allò que aprecien (per exemple: diners, una vida llarga, valord morals...).
    Per a més informació, vegeu : w:en:Rational choice theory