OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Les matemàtiques de Numbers/Capitol 9

Alguns continguts matemàtics relacionats amb el capítol són:
* Simulació
* Logaritme
* Logaritme neperià
* Nombre e
* Simulació és l'experimentació amb un model d'una hipòtesi o un conjunt d'hipòtesis de treball. "Simulació és una tècnica numèrica per conduir experiments en un ordinador digital. Aquests experiments comprenen certs tipus de relacions matemàtiques i lògiques, les quals són necessàries per descriure el comportament i l'estructura de sistemes complexos del món real a través de llargs períodes" .
* El logaritme, és una operació aritmètica provinent de la potència. Consisteix en trobar l'exponent d'una potència donada per una base també donada.
* La funció inversa de l'exponencial és la logarítmica; dins d'aquesta, la fonamental és la funció logaritme neperià.
* La constant matemàtica e (anomenada a vegades constant d'Euler, en honor del matemàtic suís Leonhard Euler o constant de Napier, en honor del matemàtic escocès John Napier que va introduir els logaritmes) és la base dels logaritmes naturals.
El nom i és igual a exp (1), on exp és la funció exponencial. Correspon al límit matemàtic
(matèries: Història, Sociologia)
(matèries: Història, Sociologia)
(matèries: Sociologia, Economia)
(matèries: Economia)
(matèries: Geografia)
(matèries: Geografia)
(matèries: Ciències ambiental)
(matèries: Ciències ambiental)
(matèries: Ciències ambiental)
(matèries: Ciències ambiental)
(matèries: Ciències ambiental)
Simulación
Simulación es la experimentación con un modelo de una hipótesis o un conjunto de hipótesis de trabajo.
Logaritme
El logaritme, és una operació aritmètica provinent de la potència. Consisteix en trobar l'exponent d'una potència donada per una base també donada.
Logaritme neperià
La funció inversa de l'exponencial és la logarítmica; dins d'aquesta, la fonamental és la funció logaritme neperià.
y = ln(x)
Exemple
Representat per a
-2 < x < 6 -2 < y < 2
Nombre e
La constant matemàtica e (anomenada a vegades constant d'Euler, en honor del matemàtic suís Leonhard Euler o constant de Napier, en honor del matemàtic escocès John Napier que va introduir els logaritmes) és la base dels logaritmes naturals.
Simulació es la experimentació amb un model de una hipotesiso un conjunt d’hipotesis de treball. Logaritmo es una funció matemática inversa de la funció exponencial.
# Llibre de cuina/Receptes/Cremat
### Ingredients

* 4 tasses plenes de cafè.
* 1/2 litre de rom.
* 150 g de sucre.
* 1/2 litre de conyac.
* 1/2 de litre d'aiguardent.
* 1 pelet de canyella en branca.
* 1/2 pela de llimona.

### Preparació

Barrejarem el conyac i el rom en un recipient, si és possible de terrissa, i l'encendrem, afegint-hi a continuació el sucre, per tal que el foc agafi bé. Tot seguit hi incorporarem uns trossos de canyella en branca, pela de llimona i l'aiguardent. Quan gairebé no hi quedin flames afegirem el café, ho remenarem i servirem el cremat, cremant encara, en tasses de cafè.
# Llibre de cuina/Receptes/Crema
### Ingredients

* 1 litre de llet.
* 1 kg de sucre.
* Midó.
* 8 rovells d'ou.
* Canyella o llimona.

### Preparació

Barregeu tots els ingredients menys la llet en un cassó. A part poseu la llet amb una branca de canyella en una olla al foc. Quan estigui ben calenta, afegiu-hi els altres ingredients a través d'un colador, tot remenant i sense deixar que bulli. Quan comenci a espessir, ja ho podeu retirar del foc. És molt important vigilar que no bulli ni que caiguin les clares.
# Llibre de cuina/Receptes/Crema catalana

La crema catalana, que també rep el nom de crema cremada o crema de Sant Josep, són les postres més populars de Catalunya; i també són considerades les més antigues d'Europa de la seva categoria. Feta a base de llet, ous i sucre, es caracteritza per la seva capa de sucre cremat al damunt.

## Ingredients

* ½ litre de llet.
* 200 grams de sucre (125 grams per a la crema + 75 grams per al sucre cremat).
* 4 rovells d'ou.
* 20 grams o bé de midó, o bé de fècula de blat de moro.
* 1 canonet de canyella.
* 1 pell de llimona.
* 100 mililtres d'aigua freda (o bé de llet).

## Estris necessaris

Ens cal tenir cassoletes de terrissa per a emplatar les racions, un cremador elèctric de sucre, cassons, una espàtula de fusta, un remenador manual, un colador i una nevera.

## Preparació

En un cassó poseu els rovells d'ou i el sucre, i remeneu amb l'espàtula fins que quedi una massa homogènia ben barrejada. Al mateix temps, poseu en un altre cassó la llet amb el canonet de canyella i la pell de llimona (perquè quedi aromatitzada).
Quan la llet arrenqui el bull, afegiu-hi la mescla dels rovells i el sucre i remeneu amb el remenador.
Desfeu el midó amb la mica d'aigua freda (o amb l'equivalent de llet), coleu-lo i afegiu-lo a la crema. En cas que preferiu utilitzar la fècula de blat de moro, l'haureu d'haver afegit després de barrejar els rovells d'ou i el sucre, i remeneu perquè quedi integrada (no ho feu després de la llet).
Un cop estan tots els ingredients barrejats al foc, no deixeu de remenar fins que la mescla arrenqui el bull. Quan ho faci, retireu el cassó del foc i seguiu remenant uns minuts més per evitar que se us talli. Repartiu la crema en cassoletes de terrissa i deixeu-les refredar a temperatura ambient. Després, mantingueu-les refrigerades a la nevera.
Quan les vulgueu servir, traieu les racions de crema de la nevera amb prou antelació per poder dipositar-ne el polsim de sucre per sobre 15 minuts abans de servir-les. Cremeu aquest sucre amb el cremador elèctric, espereu vora un quart d'hora i serviu-les.

## Bibliografia

Miralpeix, A. «Crema de Sant Josep i crema catalana». A: Aquí hi ha teca!: receptes de cuina catalana amb història. Rosa dels Vents, 2006, p. 204-205. ISBN 9788401387036.

## Vegeu també

* Crema catalana amb poma caramel·litzada i brioixets de poma
# Llibre de cuina/Receptes/Crema de Sant Josep
### Ingredients

* 4 rovells d'ou.
* 1/2 litre de llet.
* 5 cullerades grosses, plenes de sucre.
* 2 culleradetes de café, plenes de midó.
* Una mica de canyella en canonet.
* Pela de llimona.
* 1 cullerada grossa, plena de canyella en pols.

### Preparació

En un pot i en fred batrem bé els rovells, i hi tirarem el sucre i la llet juntament el midó que, prèviament, haurem diluït amb una mica de llet freda. Ho passarem pel xinès a fi que no hi quedi cap grumoll, hi afegirem la pela de llimona i la canyella. Posarem el pot al foc i l'anirem remenant contínuament. Abans que comenci de bullir, el traurem del foc, ja que en cas contrari es podria negar. Abocarem la crema en una plàtera i l'empolsarem amb la canyella en pols.
# Llibre de cuina/Receptes/Crespells
### Ingredients

* 300 gr. de sucre
* 300 gr. de saïm
* 1 tassonet de suc de taronja
* 1 tassonet d'oli
* 2 vermells d'ou
* 1 tassonet d'anís
* La ratlladura d'una llimona
* 1 Kg. de farina

### Preparació

* Pastam la farina amb la resta dels ingredients i hi afegim l'aigua que es begui.
* Amb una aprimador feim un llençol d'un centímetre de gruix.
* Amb uns motles feim galetes: rodones, estrelles, corets, animals, ...
* Enfornam aquestes galetes a foc mitjà durant uns minuts fins que agafen color.
# Llibre de cuina/Receptes/Crema catalana amb poma caramel·litzada i brioixets de poma

La crema catalana amb poma caramel·litzada i brioixets de poma és, malgrat el seu nom, una preparació senzilla i bàsica de realitzar, amb ingredients habituals de qualsevol llar i fàcils d'obtenir.

## Ingredients

| Crema catalana 600 ml de llet 4 rovells d'ou 100 gr de sucre 30 gr de llevat Pell d'1 llimona 1 branca de canyella | Poma caramel·litzada 4 pomes 100 gr de sucre 50 gr de mantega 1 cullerada de suc de llimona 1 o 2 cullerades de canyella en pols | Brioixets de poma 2 pomes 30 gr de sucre 1 cullerada de canyella en pols 1 o 2 cullerades d'aigua 4 llesques de pa de motlle 1 ou Essència de vainilla |

## Estris necessaris

Calen una olla, una paella, una batedora, una espàtula, un colador, una espremedora i un tallapastes.

## Preparació
### Crema catalana

Escalfeu la llet amb la pell de la llimona i la canyella en branca, i per una altra banda barregeu el llevat amb els rovells i el sucre. Quan la llet arrenqui el bull, hi incorporeu a poc a poc la barreja de rovells i sucre i remeneu fins que espesseixi.

### Poma caramel·litzada

Barregeu tots els ingredients corresponents a aquesta part en una paella a foc lent fins que la poma agafi la textura desitjada i caramel·litzi.

### Brioixets de poma

Talleu la poma a daus, poseu-la en una paella a foc lent, i aneu afegint a poc a poc una barreja prèvia de la farina, sucre i canyella en pols. Deixeu-ho fer a foc a lent fins que prengui l'aspecte adequat.
Paral·lelament, en un bol mescleu l'ou i la vainilla; agafeu també el pa de motlle i escalfeu-lo breument al microones.
Quan tingueu enllestits els passos anteriors, preneu un parell de llesques i poseu-hi un tros de poma (de la que havíeu cuit abans a la paella) al mig; talleu el pa sobrant amb el tallapastes.
Finalment banyeu aquests "sandvitxos" en el líquid d'ou i vainilla i daureu-los en una paella amb mantega. Ja només us caldrà emplatar-ho i servir-ho.

## Vegeu també

* Crema catalana

## Referències

Victoria; Estefania. «Concurs "Fem bullir l'olla 2015"». Consell Comarcal del Baix Empordà, 2015.
# Llibre de cuina/Receptes/Crema de pastís
### Ingredients

* Un pastís gran o dos de petits.
* 1/2 litre de llet.
* 3 ous crus.
* 100 g de sucre.
* 50 g de farina extra.
* 50 g de mantega.
* Vainilla o canyella en pols.
* 1 llimona.

### Preparació

En un pot fora de l'escalf del foc, batrem els rovells dels ous amb sucre i la farina, i hi afegirem una mica de vainilla i una mica de canyella. Ho diluirem amb la llet freda i ho remenarem fins que no hi quedi cap grumoll; posarem el pot al foc i deixarem que hagi bullit 2/3 minuts, batent-ho sempre, mentre es va coent, amb el batedor o amb una cullera de fusta. No és imprescindible, però podem afegir-hi, en apartar la crema del foc, 50 grams de mantega a trossets mentre continuem remenant fins que quedi del tot incorporada. Aquesta crema serveix molt bé per a farciments, però també es pren sola senzillament amb bescuits al damunt o empolsada amb canyella en pols. Es pot fer barrejant els rovells amb pols de fer crema, que es ven en sobre, i així queda una crema mixta força acceptable.
# Llibre de cuina/Receptes/Crancs a la marinera
### Ingredients

* 4 dotzenes de crancs de riu.
* 1/2 litre de vi blanc.
* Aigua.
* Herbes fines: farigola, llorer i julivert.
* Sal.

### Preparació

Un cop rentats els crancs, els posarem a bullir en un brou a base de vi blanc, les herbes fines, aigua i sal. Ho taparem durant la cocció amb una plata que servirà per a presentar-los a taula una vegada estiguin ben cuits i bullits. La cocció variarà segons el seu tamany, generalment no passarà dels 15/20 minuts.
# Llibre de cuina/Receptes/Crema de carabassí

[[Categoria:|Crema de carabassí]]

## CREMA DE CARABASSÓ

    INGREDIENTS: (per a 4 persones)
* 4 carabassins o carabassons
* 1 ceba
* 2 carlotes o pastanagues
* Mig litre de brou de carn
* Formatge ratllat
* 2 ous
    PREPARACIÓ:
* Pelem les verdures i les tallem a trossos.
* Sofregim les verdures en una cassola amb oli d'oliva.
* Esperem que les verdures estiguen daurades i les deixem reposar a foc lent uns deu minuts.
* Posem el brou al foc fins que bullga.
* Una vegada el brou estiga bullint, l'afegim a les verdures i deixem que repose de nou uns 15 minuts.
* Ho retirem del foc i ho batem amb la batedora.
* Abans de servir-ho, ho escalfem i batem dos ous, i els afegim a la crema tot remenant-ho.
* Just abans de servir-ho, s'hi pot afegir formatge ratllat.
    DIFICULTAT:
       MOLT FÀCIL
    TEMPS DE PREPARACIÓ:
       45 MINUTS
# Organografia vegetal/Fruit/Infructescència

Una infructescència és un conjunt de fruits més o menys concrescents que provenen de la transformació d'un grup de flors organitzades en una inflorescència compacta. Els gineceus d'aquestes flors estan tant acostats els uns als altres que la reunió de tots ells esdevé un únic element. N'hi ha diversos tipus, els més freqüents dels quals són:
* Siconi: Receptacle globulós que esdevé finalment carnós i conté a l'interior un conjunt de fruits secs monosperms; es comunica amb l'exterior mitjançant una obertura apical. Ex. Ficus carica (figuera).
* Sorosi: Conjunt de fruits carnosos polisperms (baies), concrescents amb les bràctees de l'eix que les envolten i que es tornen carnoses. Ex. Ananas comosus (pinya d'Índies o ananàs).
* Móra: Conjunt de fruits secs monosperms, rodejats d'un periant que es torna carnós i disposats en espiga. Ex. Morus nigra (morera).
* Poliantocarp: Infructescència de forma globosa composta per aquenis com en el cas del Plàtan (Platanus x hispanica).
* Cúpula: Càpsula formada per aquenis embolcallats per bràctees, la castanya (Castanea sativa) dins el seu embolcall espinós n'és un exemple.
# Organografia vegetal
### Preàmbul

Benvinguts i benvingudes al Viquillibre d'Organografia vegetal, un espai de col·laboració dedicat a millorar els continguts de la Viquipèdia pel que fa a la morfologia i anatomia de les plantes superiors.
Originalment, aquest projecte s'impulsa des de l'assignatura de Botànica farmacèutica (Grup GIBAF) de l'Ensenyament de Farmàcia de la Universitat de Barcelona (UB) en el marc d'un projecte d'innovació docent. Aquesta pàgina temporalment pot resultar útil com una llista de seguiment centralitzada pels estudiants i col·laboradors d'aquest projecte.

#### Objectius

* Coordinar la creació i revisió d'articles a la Viquipèdia relacionats amb la temàtica abans esmentada.
* Elaborar el viquillibre en base als materials lliures disponible a la Viquipèdia.

#### Temàtica

* Aspectes descriptius i de morfologia botànica relacionats amb les plantes vasculars i amb especial atenció a les plantes medicinals.

### Taula de contingut

* Preàmbul
* Concepte de planta vascular: el corm
* Els teixits vegetals
* L'arrel
* La tija
** Formes vitals
* La fulla
** Morfologia foliar
* La flor
** El periant
** L'androceu
** El gineceu
** La inflorescència
* El fruit
** Infructescència
* La llavor
* La multiplicació vegetativa
* La pol·linització
* Disseminació i propagació
# Organografia vegetal/Flor/Periant

El periant o perigoni (del grec peri = al voltant, i goni = estructures de reproducció) és una adaptació funcional de les plantes que actua com a reclam i recepció d'animals transportadors de pol·len. Està constituït per les peces estèrils situades a la perifèria de la flor. Quan està ben desenvolupat consta de dos tipus de peces: de fora a dins, els sèpals, que constitueixen el calze, i els pètals, que constitueixen la corol·la. Els sèpals solen ésser verds i d'aspecte foliaci i els pètals, de colors diversos. Si els sèpals estan lliures entre ells, el calze s'anomena dialisèpal; si estan soldats, gamosèpal o sinsèpal. Si els pètals estan lliures entre ells, la corol·la s'anomena dialipètala; si estan soldats, gamopètala o simpètala. Quan les peces del periant no estan diferenciades en pètals i sèpals s'anomenen tèpals. El periant indiferenciat rep sovint el nom de perigoni.
Segons el nombre de verticils que constitueixen el periant, les flors reben noms diferents:
* Diclamídia: si la flor té dos o més verticils diferents i pot ser de dos tipus:
** Heteroclamídia: si els dos verticils tenen peces diferenciables morfològicament: el calze, format pels sèpals, i la corol·la, formada pels pètals.
** Homoclamídia: si els dos verticils que formen el periant tenen peces no diferenciables morfològicament, aquestes peces s'anomenen tèpals, i en aquest cas el periant acostuma a rebre el nom de perigoni. Exemple: Magnòlia.
* Monoclamídia (o haploclamídia): si la flor té un sol verticil. Exemple: ortiga
* Aclamídia (o nua): si la flor no té periant. Exemple: Faig.
El terme "clamídia" prové del latí chlamys, i aquest, a la vegada, del grec χλαμΰς i significa "vestidura".
* Aclamídia
* Monoclamídia
* Homoclamídia
* Heteroclamídia
# Organografia vegetal/Flor/Gineceu

El gineceu és el conjunt d'òrgans femenins d'una flor i és el més intern dels verticils florals. L'homòleg masculí és l'androceu. El gineceu està format per l'estigma, l'estil i l'ovari i, en el seu conjunt, forma el pistil. Gineceu prové del grec antic gynaeceum (γυναικηΐη / gynaikêïê), que era una sala destinada a les dones (gymnos).
La principal funció del gineceu és la reproducció atès que a l'interior de l'ovari té lloc la fecundació de l'òvul (que es troba dins del sac embrionari) pel pol·len.
Funcionalment, un gineceu es compon d'un o més pistils. Un pistil pot constar d'un carpel lliure senzill (gineceu monocarpel·lar o unicarpel·lar) o bé estar format per un cert nombre de carpels (gineceu pluricarpel·lar o policarpel·lar) que se solden uns als altres (gineceu sincàrpic). Els gineceus apocàrpics tenen dos o més carpels individualitzats de manera definida.
# Llibre de cuina/Receptes/Trufes al rom

* Categoria: postres
* Racions: 50
* Temps: ?
* Dificultat: fàcil

## Ingredients

* 175 g de xocolata negra
* 2 cullerades de nata muntada
* 2 rovells d'ou
* 25 g de mantega
* 1 cullerada de rom
* 225 g de sucre glass
* una grapada de fideus de xocolata

## Preparació

* Fondre, al bany Maria, la xocolata, prèviament trossejada.
* En haver-se fos, la treim del foc i afegim la nata, mesclam, afegim els rovells d'ou, seguim mesclant i afegim la mantega tallada a trossos petits.
* Batem fins que es fongui la mantega.
* Afegim el rom, anam posant-hi el sucre i remenant.
* Ho batem manualment fins que quedi una crema fina.
* Posar la massa dins la nevera unes quantes hores, perquè s'enduresqui.
* Posar-se una mica de sucre glass a les mans i fer les boletes.
* Passar-les pels fideus de xocolata o de xocolata blanca la que os agradi.
* Per acabar, posar-ho dins motlles de paper, o on ens agradi.
BON PROFIT!
# Llibre de cuina/Receptes/Truita amb arròs
### Ingredients

* Ous.
* Cansalada.
* Ous.
* Sal.
* Arròs.
* Panses.

### Preparació

Feu coure l'arròs i després barregeu-lo amb l'ou, la cansalada feta bocinets i les panses. Feu una truita com de costum.
# Llibre de cuina/Receptes/Trufes de xocolata

Les trufes són uns petits dolços esfèrics que es fan a base de xocolata.

## Ingredients

* Tableta de xocolata Valor o una marca similar per la seva qualitat
* 125 grams de mantega
* 1 ou
* 1 cullerada sopera de conyac

## Preparació

* Primer pas: Es posa al bany Maria la mantega amb les tabletes de xocolata, reservant una, per després poder ratllar-la i arrebossar les trufes.
* Segon pas: Quan la xocolata i la mantega s’han fos s’afegeix el conyac.
* Tercer pas: Separem el rovell i la clara de l’ou, perquè quan la massa de xocolata estigui freda, hem d’afegir el rovell de l’ou a aquesta.
* Quart pas: Quan tenim la clara batuda a punt de neu, també la afegim
* Cinquè pas: Es formen boletes, ben fetes, amb les mans mullades o amb dues culleres, i s’arrebossen amb la xocolata ratllada, o si no també podem comprar una espècie de fideus petits de xocolata, que hi ha en qualsevol supermercat, a la secció de rebosteria.
* Sisè pas: Quan estan arrebossats, es fiquen al frigorífic perquè la massa es posi dura y freda.
Per una bona presentació les podem servir en motlles de paper.
Bon profit!
# Llibre de cuina/Receptes/Truita a la Salardú
### Ingredients

* 4 truites.
* 4 tomàquets mitjans.
* 100 grs. de llard.
* Julivert fresc.
* 1/2 cullerada de café, de sucre.
* Vinagre.
* Sal.
* 2 cebes mitjanes.

### Preparació

Fregirem les truites (si és possible, del Fresser o del Garona), netejades i amb sal, amb la meitat del llard posat en una paella al foc. Picarem al morter julivert al qual afegirem el llard restant i el sucre, desfent-ho amb una mica de vinagre i una altra mica d'aigua. Ho posarem al foc en una cassola i ho remenarem bé, fins que estigui cuit i hi afegirem les cebes pelades i fregides a trossos i, finalment, les truites que s'han d'acabar de fer, coent-se lleugerament en aquesta salsa.
# Llibre de cuina/Receptes/Truita a la catalana
### Ingredients

* 6 ous.
* 150 grs. de botifarra blanca.
* 200 grs. de mongetes seques.
* Sal.
* 2 cullerades grosses plenes de llard.
* 1/2 ceba petita.
* Aigua.
* Un tros de pastanaga.

### Preparació

Posades en remull les mongetes des del dia abans, les courem en aigua (que les cobreixi) amb la ceba i el tros de pastanaga pelada, hi tirarem la sal i farem que ens quedin ben blanes. Un cop ben cuites, les escorrerem bé. En una paella al foc amb el llard hi fregirem la botifarra, tallada a rodanxes, juntament amb les mongetes, hi afegirem els ous batuts amb una mica de sal i farem la truita plana de manera que ens quedi daurada de les dues bandes. La servirem immediatament a la taula.
# Llibre de cuina/Receptes/Truita amb ametlla
### Ingredients

* Truites de riu.
* Julivert.
* Nata.
* Formatge.
* Ametlles.
* Mantega.
* Llet.

### Preparació

Enfarineu i fregiu les truites i deixeu-les a part. En una cassola poseu l'oli de fregir les truites amb la mantega, la picada de juivert i les ametlles. Poseu aquesta salsa damunt de les truites i fiqueu-les al forn una estoneta.
# Llibre de cuina/Receptes/Truita amb pa i llet
### Ingredients

* Pa.
* Ou.
* llet.

### Preparació

Remolleu el pa en la llet fins que quedi ben desfet. Barregeu-hi l'ou i ja ho podeu posar a la paella per fer la truita. N'hi ha que hi posen sucre pel damunt, quan la mengen com a berenar.
# Llibre de cuina/Receptes/Tripa a la catalana
### Ingredients

* 1 quilo de tripa cuita.
* 1/2 quilo de cebes.
* Brou de carn.
* 3 alls.
* 16 pinyons pelats.
* 8 ametlles torrades.
* 1/4 de quilo de llard o el seu equivalent en oli.
* 1/2 quilo de patates.
* 1/2 quilo de tomàquets frescos.
* Uns brins de safrà.
* Julivert fresc.
* 1 got de vi ple de vi ranci.
* Pebre negre en pols.
* Sal.

### Preparació

Tallarem la tripa a trossets petits, quadrats o allargats. En una cassola grossa, al foc, amb el llard o el seu equivalent d'oli, fregirem la ceba pelada i picada molt fina. Un cop sofregida hi afegirem el tomàquet pelat, net i partit. Quan s'hagi fregit hi afegirem la tripa i la ruixarem amb el gotet de vi ranci, ho amanirem amb sal i pebre. Ho deixarem coure a foc baix. Picarem al morter els alls juntament amb les ametlles torrades, els pinyons i els brins de safrà, així com una mica de julivert; ho diluirem amb una mica de brou, afegirem aquesta picada al guisat quan hagin passat 30 minuts de cocció, hi afegirem les patates pelades i tallades a trossos i més brou si és convenient. Comprovarem la sal i ho deixarem al foc una altra mitja hora llarga (sempre a foc lent). Servirem aquest guisat molt calent.
# Llibre de cuina/Receptes/Truita de pagès
### Ingredients

* 8 ous.
* 200 grs. de bolets frescos.
* 80 grs. de cansalada amb una mica de magre.
* 4 cullerades grosses plenes d'oli.
* Julivert fresc.
* Pebre blanc en pols.
* Sal.

### Preparació

Netejarem els bolets amb aigua fresca i els eixugarem bé, tallant-los després a trossos petits, tallarem també la cansalada a quadres, fregint-la en una part d'oli calent i afegint-hi també els bolets i una mica de julivert molt trinxat, sofregint-ho tot plegat, a foc viu, i escorrent-ho en una plat. Batrem els ous, adobant-los amb sal i pebre i els incorporarem a l'anterior sofregit. Tirarem l'oli restant en una paella i, quan estigui calent, hi afegirem els ous, fent-ne una truita allargada que quedi molt sucosa.
# Llibre de cuina/Receptes/Truita a la barcelonina
### Ingredients

* 6 ous.
* 500 grs. de llagostins.
* 3 cullerades grosses plenes d'oli.
* Aigua.
* Sal.

### Preparació

Netejats els llagostins, els bullirem en aigua i sal. Un cop cuits els pelarem i tallarem les cues de llarg a llarg. Batrem els ous amb sal i unirem els llagostins als ous, posarem oli en una paella al foc i hi farem la truita de forma allargada o bé plana. Podem guarnir la truita amb les closques dels llagostins.
# Blender 3D: novell a professional/Aprengui a modelar

La part més bàsica del desenvolupament en 3D és el modelatge, perquè és on es crea contingut, o 'models'. Crear models en 3D és divertit i moltes vegades desafiant.
A la pàgina següent faràs el primer pas en aprendre com modelar. Si et trobes excitat, fantàstic! Però si et trobes espantat, no et preocupis, es comença molt fàcilment. Agafa't-ho amb temps i calma, Pixar encara tindrà treball quan t'hagis preparat per a ells.