# Hort ecològic escolar/Espai d'aprenentatge Mini Garden

Cas real de com implementar un espai d'aprenentatge al voltant de l'hort

## Justificació de l’espai d’aprenentatge

Com un vaixell, hem navegat pels mars de diferents experiències educatives, hem avançat i hem analitzat cada pas, hem rectificat quan ho hem trobat necessari i anem dissenyant el nostre projecte compartit amb tota la comunitat educativa.
Aquest darrer curs vam acordar deixar l’organització per cicles i passar a l’organització per comunitats. Les valoracions en acabar el curs 16-17 ens van fer decidir a provar les comunitats d’aprenentatge (petits, mitjans i grans) seguint la línia d’infantil i amb la intenció d’enriquir-nos dels diferents nivells maduratius. D’aquesta manera els alumnes poden aprendre els uns dels altres i compartir experiències molt més riques.
La nostra escola té una estructura que ens facilita el treball en comunitats. La comunitat de petits (P3, P4 i P5) situada en un edifici allunyat de primària i envoltat de natura que permet l’experimentació a l’exterior. La comunitat de mitjans (1r,2n i 3r) ubicada a l’edifici de primària, totes les aules en un mateix passadís a la planta baixa amb accés directe a l’exterior i amb espais molt amplis que ens permeten la lliure circulació dels infants. I la comunitat de grans (4t, 5è i 6è) situada al 1r pis amb les mateixes característiques que la comunitat de mitjans.
De totes les experiències que estem duent a terme aquests darrers cursos us volem presentar:

### Els espais d’aprenentatge a la comunitat de mitjans

Raons d’escollir aquesta metodologia:
* L’experiència positiva d’educació infantil
* La necessitat d’innovació per poder fer front als canvis de la societat
* La gran diversitat de nivells d’aprenentatge. Resulta gairebé impossible atendre amb qualitat 25 alumnes amb diversos interessos i capacitats. Per tant obrir prous ambients per poder reduir ràtios.
* Donar l’oportunitat als alumnes de trencar amb certs rols que s’adquireixen dins d’un grup classe fixe. Els alumnes acostumen a tenir cada un el seu rol dins l’aula. Tant sigui un rol positiu o negatiu, al sortir a fer espais i barrejar-se amb d’altres nens i nenes de diferents edats, donem l’oportunitat de mostrar altres facetes en alguns casos desconegudes.
* Treballar en grup i potenciar els valors de companyerisme, responsabilitat, respecte, saber esperar,... El treball en grup i cooperatiu no només els serà necessari en el futur, en el seu lloc de treball, sinó que proporciona aprenentatges morals i cognitius que no es donen en l’aprenentatge individual.
* Poder respectar el ritme de cada alumne deixant fer, manipular, descobrir per les pròpies inquietuds i necessitats. Potenciant els interessos de cadascú i el criteri per decidir.
* Donar l’oportunitat als infants d’aprendre fent, aprendre a través de l’experimentació.
* Trobar un espai on els alumnes puguin triar i sentir-se protagonistes del seu aprenentatge.
* Poder potenciar aprenentatges significatius, funcionals i competencials
* Augmentar l’autonomia i responsabilitat a partir d’activitats escollides.
* Potenciar el diàleg entre els mateixos alumnes.
* Fer-los protagonistes del seu propi aprenentatge.
* Canviar el rol del mestre, agafar un paper d’acompanyant i guia i no tant de transmissor de coneixements.
Es va decidir implantar els espais a les tardes per qüestió organitzativa de centre. Ens dividim en 9 espais d’aprenentatge, basats principalment en els continguts de medi corresponents a 1r, 2n i 3r de primària. Volíem deixar enrere un aprenentatge comú per tothom independentment del moment maduratiu i interessos de l’alumne.
L’experiència que exposem s’aplica a 3 nivells de primària (1r, 2n i 3r) amb un nombre total de 135 alumnes.
Els 9 espais d’aprenentatge són els següents:
* Viu el teatre.
* El rebost.
* Mini garden La Vila.
* La volta al món.
* Palamós, digui’m?
* L’hospital.
* L’espai.
* Experiments.
* Súper detectius.

## Organització de l’Espai: Mini Garden La Vila
### Objectius:

* Aprendre com funcionen les plantes, quins beneficis ens aporten i què n’obtenim.
* Responsabilitzar-se de la cura de les plantes conreades de l’entorn proper: l’aula i els espais exteriors de l’escola.
* Despertar la curiositat pels fenòmens científics.
* Ser capaç d’explicar les observacions, els canvis, les hipòtesis i les causes i arribar a conclusions.
* Identificar les principals plantes aromàtiques del nostre entorn i el seu ús.
* Conèixer el nom de les hortalisses conreades a l’hort de l’escola.
* Fer-se conscient de la feina que comporta un hort escolar ecològic.
* Aprendre a treballar en equip per arribar a elaborar el coneixement.
* Conèixer els espais exteriors del centre en el seu conjunt.

### Continguts:

* Concepte de planta.
* Cicle vital de les plantes.
* Parts de la planta.
* Funcions de les arrels, la tija i les fulles.
* Nutrició de les plantes.
* Tipus de plantes: silvestres i conreades.
* Plantes que podem conrear: arbres fruiters, verdures i hortalisses, plantes amb flors, cereals, plantes aromàtiques i medicinals...
* Classificació de les plantes segons la tija: herbes, arbres i arbustos.
* Les flors.
* Els fruits i les llavors.
* Productes que obtenim a partir de les plantes.
* Beneficis que ens aporten les plantes.
* L’hort escolar ecològic.
* Concepte de planta aromàtica.
* Principals plantes aromàtiques del nostre entorn, propietats i usos: farigola, romaní, espígol, menta, herba lluïsa, sàlvia…
* El mètode científic: hipòtesis, comprovació de resultats i conclusions.

### Desenvolupament:

Al començament de cada espai, a la primera sessió, després de passar llista a la rotllana, es comença explicant molt bé en què consistirà aquest espai d’aprenentatge:
* Aprendrem plegats, a partir d’experiments amb plantes i del treball en equip, com funcionen les plantes, quins beneficis ens aporten i què n’obtenim i ens responsabilitzarem de la cura de les plantes del nostre entorn, a dins de l’aula i a l’espai exterior, l’hort escolar ecològic, que és la novetat d’aquest any.
* Posteriorment, a partir d’alguna pregunta clau, com per exemple, “Què deu voler dir la paraula garden?”, s’origina una conversa on cadascú exposa allò que sap sobre les plantes i, a partir d’aquí, s’introdueixen els nous continguts, els quals es procura que es vagin consolidant al llarg de les sessions.
* S’aprofita per parlar dels principals aspectes metodològics:
* La importància de barrejar-se 1r, 2n i 3r per aprendre a treballar en equip i ajudar-se mútuament per avançar i progressar en els aprenentatges.
* La utilització de la llibreta per plasmar o registrar els descobriments que anem fent al llarg de les sessions.
* L’últim divendres, abans de recollir per marxar, els alumnes seuran en rotllana i es farà l’autoavaluació. L’avaluació es farà oralment.
Després d’aquesta introducció més teòrica, es treballa la part més pràctica, tenint com a eix vertebrador l’hort.
A la part experimental l’alumnat elabora les seves hipòtesis, fa la comprovació d’aquestes hipòtesis i n’extreu unes conclusions que li serviran per arribar als continguts que cal treballar.
L’espai de l’hort dura tres setmanes, amb tres sessions de 1h 15’ cada sessió.

## Bloc de continguts

Cada setmana es treballa un bloc de continguts diferent, són els següents:

### Part científica de com creixen les plantes (setmana 1)
#### Dimecres sessió 1:

1. Iniciem una conversa per saber els coneixements previs que tenen els alumnes sobre el tema i comencem a introduir alguns continguts:
- Què és una planta?
- Cicle vital de les plantes: neixen, creixen, es reprodueixen i moren.
- Parts d’una planta: l’arrel, la tija i les fulles.
- Funcions de l’arrel, la tija i les fulles.
- Classificació de les plantes segons la tija: herbes, arbustos i arbres.
2. Al cap d’aproximadament mitja hora, els alumnes acompanyats de la/les mestra/es, surten a veure els horts d’Infantil i de Primària.
3. A l’aula, s’elaboren hipòtesis sobre què hi pot haver plantat i ho escriuen a la llibreta de l’espai.
4. Ens plantegem una pregunta: “Què creiem que necessiten les plantes per viure?”. Es formulen hipòtesis per la posterior comprovació.
Per arribar a descobrir si es compleixen les hipòtesis formulades, duem a terme la següent experiència:
* En quatre recipients diferents posem cotó fluix i hi tirem llavors de llentia.
* Els alumnes s’agrupen barrejats 1r, 2n i 3r i cada grup es responsabilitza d’un dels pots amb les llenties.
* Es tracta d’observar el procés de germinació de les llavors. Cada recipient estarà sotmès a unes condicions determinades, tenint en compte que, per créixer bé, una planta necessita terra (en aquest cas és el cotó), aire, aigua i llum.
* Condicions:
** Sense llum però amb aigua i aire.
** Sense aire però amb aigua i llum.
** Sense aigua però amb aire i llum.
** Amb totes les condicions adients: aire, llum, aigua i cotó fluix.
Posteriorment a la realització de l’experiència, es fa el registre a la llibreta (o diari d’experimentació) de les hipòtesis i dels passos que han hagut de seguir per dur-la a terme.

#### Dijous sessió 2:

“Quins tipus de plantes coneixem?”
1. Les plantes aromàtiques.
Sortim al pati i agafem mostres de fulles de les diferents plantes aromàtiques que hi trobem, a les jardineres. Es formulen hipòtesis sobre quines són.
2. A classe, a la llibreta, s’anoten les hipòtesis. S’emporten a casa les mostres i demanen a la família que els ajudin a esbrinar quines plantes són, per comprovar les hipòtesis.

#### Divendres sessió 3:

1. Els alumnes fan colònia a partir de mostres de fulles de plantes aromàtiques de les que tenim al pati.
2. Escriuen el procés a la llibreta.

### Nutrició de les plantes (setmana 2)
#### Dimecres sessió 1:

1. Repàs dels continguts apresos (què és una planta, parts de les plantes i les seves funcions, els arbres, els arbres fruiters...) i introducció de nous continguts:
* Tipus de plantes: silvestres i conreades.
* Plantes que podem conrear: arbres fruiters, verdures i hortalisses, plantes amb flors, cereals, plantes aromàtiques i medicinals...
2. “Com s’alimenta una planta?”
Experimentació amb tiges d’api i colorant alimentari, per veure com s’alimenta la planta.
Tindran tres recipients amb tres colorants diferents i una branca d’api al seu interior.

#### Dijous sessió 2:

1. Repàs dels continguts treballats.
2. A la llibreta d’experimentació, els alumnes anoten tot el procés de l’experiència realitzada la sessió anterior, així com les hipòtesis formulades sobre el què creuen ells que passarà amb les tiges d’api.

#### Divendres sessió 3:

1. Repàs dels continguts apresos.
2. Observació de com evolucionen els experiments de la primera setmana i establiment d’una conversa o debat. Cada alumne tindrà l’oportunitat de compartir i contrastar amb la resta de companys i companyes les seves idees o hipòtesis respecte de l’experiència amb les llavors i explicar per què ha passat això? Com continuarà el procés? Per què?...
3. Al diari d’experimentació anoten el que hi han observat.

### Conèixer l’hort (setmana 3)
#### Dimecres sessió 1 :

1. Repàs dels continguts.
2. Continguts nous:
● Plantes de les quals ens podem menjar les arrels: pastanaga…
● Plantes de les quals ens podem menjar la tija: espàrrecs...
● Plantes de les quals ens podem menjar les fulles: enciams, espinacs, cols, bledes...
3. Hort.
● Treballaran el mini hort de la classe, on plantaran una filera de rúcula i dues fileres d’espinacs, i l’espai d’hort experimental de fora, on podran plantar les seves hortalisses preferides. Farem dos grups.
● A la llibreta d’experimentació, anotaran tot el procés i el que esperen dels dos horts, el de dins de l’aula i el de fora.

#### Dijous sessió 2:

1. Repàs dels continguts.
2. Continguts nous:
● Les flors.
● Els fruits i les llavors. Classes de fruits: secs i carnosos. Llavors: una/moltes llavors. Exemples.
● Cura de les plantes. Per què poden emmalaltir? Control de plagues de manera ecològica.
3. Es fa la comprovació de l’evolució dels experiments de les setmanes 1 i 2 i s’anoten les conclusions.

#### Divendres sessió 3:

1. Repàs dels continguts apresos.
2. Continguts nous:
* Adaptació de les plantes a l’entorn. Exemples.
* Importància dels boscos. Les plantes fabriquen oxigen.
3. Acabar feines.
4. Autoavaluació a la rotllana.
L’avaluació es fa, com ja s’ha comentat, oralment.
Els aspectes que cada alumne ha de valorar són (hi ha diferents gradacions de cada aspecte: molt/força/poc.)
* Motivació.
* Evolució del seu aprenentatge.
* Participació.
* Col·laboració/ajut als companys i companyes.
5. Recollir i cap a la classe.