OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Programació en C/Procediments i funcions
## Procediments i funcions

En la programació C, tot el codi executable resideix dins d'una funció. Una funció és un bloc anomenat de codi que realitza una tasca i llavors torna control a qui l'ha cridat. Fixi's que unes altres llengües de programació poden distingir entre una "funció", "subrutina", "subprograma", "procediment", o " mètode " -- a C, tot això són funcions.
Una funció s'executa sovint (es crida) unes quantes vegades, des d'uns quants llocs diferents, durant una única execució del programa. Després d'acabar una subrutina, el programa tornarà (retorn) al punt de després de la crida.
Les funcions són una eina de programació potent.
Com a exemple bàsic, suposi que està escrivint codi per mostrar els primeres 5 quadrats de nombres, fer una mica de processament intermedi, llavors imprimir (mostrar) els primeres 5 quadrats una altra vegada. Ho podríem escriure així:
Hem d'escriure el mateix bucle dues vegades. Podem voler posar d'alguna manera aquest codi en un lloc separat i simplement saltar a aquest codi quan volem utilitzar-lo. Això quedaria com:
Això és precisament el què són les funcions.

## Més sobre funcions

Una funció és com una caixa negra. Pren en entrada, fa alguna cosa amb aquesta, llavors torna una resposta.
Fixi's que una funció pot no prendre entrades, o pot no tornar res. En l'exemple citat, si volem fer una funció d'aquell bucle, podem no necessitar entradess, i no estem retornant res (La sortida de text no compta - quan parlem de retornar volem dir dades significatives que el programa pot utilitzar).
Tenim una mica de terminologia per referir-se a funcions:
* Una funció, anomenada f, que empra una altra funció, anomenada g, es diu que crida g. Per exemple, f crida a g per imprimir els quadrats de deu nombres.
* Les entrades d'una funció s'anomenen arguments o també paràmetres
* Una funció g que dóna qualque tipus de resposta a f es diu que retorna la resposta. Per exemple, g retorna la suma dels seus arguments.
# Programació en C/﻿Història

El camp de la informàtica com el coneixem avui en dia va començar el 1947 amb tres científics de Bell Telephone Laboratories - William Shockley, Walter Brattain i John Bardeen - i la seva invenció innovadora del transistor. El 1956, el primer ordinador de transistors totalment basat en el TX-0, es va completar al MIT. El primer circuit integrat va ser creat el 1958 per Jack Kilby a Texas Instruments, però, el primer llenguatge de programació d'alt nivell ja existia fins i tot abans d'aquesta data. El 1954, el projecte de Fortran, anomenat així com a traductor de fórmules, va començar. Fortran va engendrar Algol 58, el llenguatge algorítmic, el 1958. Algol 58 engendrà a Algol 60 el 1960. Algol 60 engendrà a CPL, el Combined Programming Language, el 1963. CPL engendrà BCPL, Basic CPL, el 1967. BCPL engendrà B el 1969. B engendrà el 1971. B va ser el primer llenguatge en el llinatge de C directament. Va ser creat per Ken Thompson als Laboratoris Bell i va ser un llenguatge interpretat usat en les primeres versions internes del sistema operatiu UNIX. Thompson i Dennis Ritchie, també de Bell Labs, millorà B i l'anomenà NB. Noves revisions de NB van crear el seu successor lògic, C, un llenguatge compilat. La major part de UNIX es reescrigué en NB i després en C, el que va conduir a un sistema operatiu més portable. La portabilitat de UNIX va ser la principal raó per a la popularitat inicial de UNIX i C. En lloc de crear un nou sistema operatiu per a cada nova màquina, els programadors de sistemes podrien simplement escriure les poques parts dependents del sistema necessàries per a la màquina, i escriure un compilador C per al nou sistema. Com la majoria de les utilitats del sistema van ser escrites en C, només tenia sentit escriure noves utilitats en aquest llenguatge. L'American National Standards Institute va començar a treballar en la normalització del llenguatge C al 1983, i va completar la norma al 1989. La norma, ANSI X3.159-1989 "Llenguatge de Programació C", va servir de base per a totes les implementacions dels compiladors de C. Les normes s'han actualitzat després al 1990, i 1999.
# Equipats per a la vida

| Equipats per a la vida | Equipats per a la vida Les habilitats per a la vida en la promoció de la salut per a joves |
* Sota el títol Equipats per a la vida – Les habilitats per a la vida en la promoció de la salut per a joves, hi podeu trobar un projecte col·laboratiu, i una proposta metodològica, per abordar la temàtica especificada, de forma reflexiva i vivencial i oferir dinàmiques per el seu desenvolupament en el marc de l’educació no formal i molt especialment en les intervencions amb joves.
| Consideracions prèvies | Aproximació a les 10 habilitats | Autors | Bibliografia |
Equipats per a la vida neix com a síntesis de dues propostes formatives, destinades principalment a professionals que treballen amb joves i busquen incorporar l’educació emocional i les habilitats per a la vida (HxV) en les seves activitats. D’aquest procés sorgeix la present guia orientativa, una proposta consensuada o una manera d’iniciar l’abordatge d’aquesta temàtica que viu en la contradicció de ser considerada absolutament clau i transcendent però alhora d’haver resultat oblidada o sovint encara exclosa a l’hora de dissenyar els objectius de la majoria d’intervencions.
Sense més pretensions, el primer que ens proposem doncs és posar aquest tema sobre la taula, tot recalcant la seva importància. Ho fem després de consensuar que pot ser el millor punt de partida per treballar l’àmplia temàtica de la salut amb joves, o dit d’altra manera, una base contrastada per millorar les polítiques preventives. Remoure internament els professionals, revisar les mirades internes, repensar certes actituds, costums i maneres de fer, també formen part dels objectius (i la metodologia) d’aquesta proposta.
* ÍNDEX DE CONTINGUTS
* Consideracions prèvies
* Aproximació a les 10 habilitats
* Fitxes de contingut
* Activitat 1 Activitat 2 Activitat 3 Activitat 4 Activitat 5 Activitat 6 Activitat 7 Activitat 8 Activitat 9 Activitat 10
* Nota dels autors
* Bibliografia

### Les habilitats per a la vida

Les habilitats per a la vida són com una navalla multiusos: per sí soles no són bones, però proporcionen eines per a ser millor en funció de la finalitat. Les habilitats per a la vida ens han de servir com a pont.
Les habilitats s’apliquen a 3 àmbits:
* Relacions amb un/a mateix/a
* Relacions amb altres persones
* Relació amb els entorns
i tenen capacitat transformadora.
# Llibre de cuina/Receptes/Magdalenes
## Ingredients

* 4 ous
* 150 g de sucre
* 200 g de farina
* 50 g de mantega
* 1 llimona
* oli

## Preparació

S'aboquen les clares i els rovells de 4 ous en un cassó juntament amb 150 g de sucre i 150 g de farina. Els ous i el sucre es baten sobre el foc fins que sigui ben esponjosa. Es fan ratlladures d'una quarta part de la pell d'una llimona, i es fonen al foc els 50 g de mantega. A continuació s'afegeix a la massa esponjosa dels ous, el sucre i la farina. Es va remenant tot amb una espàtula fins a formar-ne una pasta compacte. S'unten amb oli els motlles de paper i s'espolvoren amb una mica de farina. S'omple de pasta cada motlle fins a la meitat. Els motlles es posen en una safata i ho posem tot al forn, que prèviament haurem escalfat, durant aproximadament uns 3/4 d'hora(ho anirem vigilant).
# Llibre de cuina/Receptes/Mandonguilles de bacallà
### Ingredients

* 700 grs. de bacallà remullat i tallat a trossos.
* Aigua.
* 100 grs. de pa tou.
* 1/4 de litre de llet.
* 1 ou cru.
* Sal.
* Pebre blanc en pols.
* 1 cullerada de café plena de canyella en pols.
* Julivert fresc.
* 1 cullerada grossa plena de farina.
* 1/4 de litre d'oli.
Per a la salsa:
* 2 alls.
* 2 paperets de safrà en brins.
* 8 avellanes torrades.
* Aigua.

### Preparació

Bullirem el bacallà, li treurem les espines i el trinxarem bé, afegint-li la molla de pa remullada en llet, l'ou cru, sal, pebre, la canyella, una mica de julivert trinxat i la farina. Ho farem lliger bé i farem les mandonguilles que fregirem en l'oli molt calent. Un cop fetes les deixarem en una cassola. Prepararem una salsa amb una picada d'alls, el safrà, les avellanes torrads i una mica d'aigua, i l'escamparem pel damunt de les mandonguilles, deixant que tot plegat bulli uns 25 minuts.
# Llibre de cuina/Receptes/Manois
### Ingredients

* Pasta de pa.

### Preparació

Feu una corona amb la pasta de pa i poseu-la al forn. A Tuixén era costum portar-ho a beneir a la Missa del gall.
# Llibre de cuina/Receptes/Maduixes amb nata
### Ingredients

* 500 grs. de maduixes.
* 3 taronges grosses amb suc.
* 300 grs. de nata.
* 1 copeta de licor plena de Kirsch.
* 50 grs. de sucre en pols.
* 4 cullerades de café, plenes de melmelada d'albercoc.

### Preparació

Tallarem les taronges pel mig, les buidarem de la seva polpa i tindrem així 6 cassoletes. Netejarem les maduixes, separant-ne 36 de les més boniques. Barrejarem les restants amb el licor Kirsch, la melmelada i una cullerada de suc de taronja. Omplirem amb això les cassoletes que recobrirem amb una piràmide de nata batuda amb el sucre en pols. Les servirem ben fredes.
# Llibre de cuina/Receptes/Magret d'ànec de l'Empordà

El magret d’ànec de l'Empordà és un magret d'ànec amb puré de gambes de Palamós i compota de poma de Girona.

## Ingredients
### Compota de poma

* 3 pomes de Girona
* 150g de sucre
* 300 ml d'aigua
* 1 branca de canyella.

### Puré de gambes

* 5 patates (mitjanes)
* 100/150ml de llet
* 50/70g de mantega
* 24 gambes de Palamós
* Oli de l'Empordà
* sal.

### Magret

* 2 peces de magret d'ànec.
* 0,400 litres Oli de l'Empordà.

## Estris necessaris

Calen dues marmites, trituradora, un bol, una forquilla, un batedor i una paella.

## Preparació
### Compota de poma

Fem un almívar amb el sucre i l'aigua. Seguidament pelem i tallem la poma per incorporar-la a l'almívar. I finalment la deixem coure a mig foc, tapat, durant 30 minuts i ho triturem.

### Puré de gambes

Primer bullim les patates, les pelem i les aixafem. Hi incorporem la mantega i la llet. Pelem les gambes i amb els cap fem l'oli de gambes. Fem les gambes a part. Introduïm una part de l'oli al puré i també tallem les gambes a daus i també les incorporem. I finalment ho barregem tot.
Magret d'ànec: Marquem el magret (pel greix) i el cuinem a la paella amb oli de gambes. El laminem i emplatem segons la foto.

### Crema

Retirem la tripa de 3 botifarres i les coem a l'olla amb oli. Quan està una mica cuita hi addicionem els ous deixatats. Remenem i hi posem el recuit de drap, perquè quedi tot lligat. Ho posem tot en un bol gran i el triturem fins quedar ben fi. I finalment posem la nata muntada fins a arribar a la textura cremosa.

## Referències

Santolaria, Paula; Pérez, J. Daniel. «Concurs "Fem bullir l'olla 2015"». Consell Comarcal del Baix Empordà, 2015.
# Llibre de cuina/Receptes/Mantega
### Ingredients

* Llet de vaca.

### Preparació

Deixeu reposar la llet uns quatre o cinc dies dins d'un pot de vidre (no la feu bullir). Passat aquest temps, veureu que als voltants i a la base del pot s'hi ha acumulat greix. Coleu la llet i poseu la nata i una mica d'aigua a la mantega, tot remenant. És molt important treballar-la bé, per tal que es formi la massa de mantega; treieu-la del pot un cop estigui lligada i guardeu-la en fresc.
# Llibre de cuina/Receptes/Mantegades a la catalana
### Ingredients

* 200 grs. de farina de bona qualitat.
* 100 grs. de mantega.
* Una mica més de mantega.
* 1 rovell d'ou.
* 50 grs. de sucre.
* 1 llimona.
* 25 grs. de sucre fi.

### Preparació

Barrejarem amb una cullera la farina amb la mantega que estarà tova, el rovell d'ou, el sucre i la ratlladura de llimona, fins que tindrem una pasta compacta i fina. Empolsarem al marbre amb la farina i al damunt hi aplanarem la pasta, ajudats d'un corró. Tallarem les mantegades, que col·locarem en plaques de forn, untades amb mantega, i les ficarem al forn 10/12 minuts.
# Llibre de cuina/Receptes/Mandonguilles amb nucli diferent

Les mandonguilles amb nucli diferent és una combinació de mandonguilles amb carbassó farcit, amb formatge de cabra.

## Ingredients
### Mandonguilles

* Gelatina
* Formatge de cabra.

### Carbassó farcit

Carbassó
* Botifarra dolça
* Bresa (1 ceba, 1 pastanaga, 1/2 pebrot, 1 tomata)
* Formatge de cabra
* Mantega
* Nata
* Formatge emmental
* Pa ratllat
* Vi blanc

## Estris necessaris

Els estris que calen són 2 olles, 1 paella, una placa de forn, una trituradora, ganivets i una paletina.

## Preparació

Primer de tot es fondeja la bresa per ordre de cocció. Mentrestant es cou la nata i el formatge de cabra i un cop cuits es trituren. Es talla el carbassó en talls de 4cm i es buiden, per tal de coure’ls en una placa de forn amb reducció de vi a 180ºC durant 3 minuts. Anem fent mandonguilles amb un nucli de formatge de cabra i la gelatina. Es treu el budell a la botifarra i la coem amb oli. Seguidament es barreja amb la bresa per acabar farcint el carbassó. A la salsa de formatge de cabra s’hi barreja emmental, pa ratllat i nou de mantega. I seguidament es gratina a la salamandra. Finalment es couen les mandonguilles i ja es pot emplatar.

## Referències

Cubero, Borja. «Concurs "Fem bullir l'olla 2015"». Consell Comarcal del Baix Empordà, 2015.
# Llibre de cuina/Receptes/Maionesa
### Ingredients

* All.
* Oli.
* Ou.

### Preparació

Piqueu dins d'un morter l'all ben picat. A mesura que aneu remenant afegiu-hi l'ou. Poc a poc la maionesa aneu abocant-hi oli. És important fer-ho amb cura perquè quedi la maionesa ben lligada, afegiu-hi tant d'oli com quantitat de maionesa volgueu.
# Llibre de cuina/Receptes/Mandonguilles amb sípia

Les mandonguilles amb sípia és una típica recepta de mar i muntanya de l'Empordà realitzada amb mandonguilles i sípia.

## Ingredients

| Mandonguilles 250 gr de carn de porc picada 250 gr de carn de vedella Molla de pa remullada 1 ou Sal Pebre Julivert picat All picat Farina | Sípia 3/4 de kg de sípia tallada a 200 gr de pèsols bullits 2 cebes trinxades 4 tomàquets ratllats Oli Aigua | Picada 1 grapat d'ametlles torrades, julivert brins de safrà. |

## Preparació

Es fan les mandonguilles amb la carn, la molla de pa, l’ou, l’all, el julivert, sal i pebre. S'enfarinen i es fregeixen. Es sofregeix la ceba i els tomàquets, si afegeix la sípia, s'hi van donant voltes, es mulla amb aigua i es deixa coure uns minuts. S'hi afegeixen les mandonguilles, la picada i els pèsols. Es rectifica de sal i es deixa coure lentament fins que estigui cuit.

## Referències

; Reyes, Carlos «Concurs "Fem bullir l'olla 2015"». Consell Comarcal del Baix Empordà, 2015.
# Guia Ubuntu/KDE/Firefox amb unity

El Mozilla Firefox és el navegador web lliure més conegut i utilitzat, tan al Linux com altres sistemes operatius. Al Kubuntu no hi bé instaŀlat, però fàcilment el podreu instaŀlar amb el Centre de Programari Muon. Al menú Internet també hi trobareu un instaŀlador especific.
Si Rekonq no us fa tot el que us cal, Firefox és una bona opció.
Aquest presenta moltes característiques.
1. Multi-plataforma, trobareu versions tant per a GNU/Linux com per a Windows o MacOS.
2. Traduït a molts idiomes: castellà, català, basc, etc.
3. Bloqueig inteŀligent de finestres emergents amb publicitat.
4. Disseny més segur i inteŀligent que el d'altres navegadors.
5. Gestor de baixades.
6. Verificació ortogràfica. Si feu clic dret al damunt d'una paraula, en cas que li calgui correcció, obtindreu els suggeriments del corrector. Per triar l'idioma, heu de fer clic a llengües; si en voleu afegir-ne una, heu de fer clic a Afegeix diccionaris ... aleshores anireu al lloc web de Mozilla on tindreu molts idiomes disponibles que només amb un clic els podreu instaŀlar automàticament.
Aquí hi trobareu més informació:
http://ca.wikipedia.org/wiki/Mozilla_Firefox
La pestanya Adreces d'interès és molt útil. Per afegir-ne una, només cal prémer Adreces d'interès i Afegeix a les adreces d'interès. Per suprimir-ne o endreçar-les, heu d'anar a Adreces d'interès i Mostre totes les adreces d'interès. Des d'aquest mateix menú també podreu importar adreces o fer una còpia de seguretat amb la tecla Importació i còpia de seguretat.
Al menú Edita - Preferències es pot definir quina serà la pàgina d'inici unes quantes coses més. Amb F11 es pot visualitzar a pantalla complerta, hi ha la pestanya historial i moltes coses més.
# Guia Ubuntu/Jocs amb Ubuntu

Amb Ubuntu o qualsevol altre distribució derivada d'aquest hi podreu jugar amb una infinitat de jocs. De fet, n'hi a tants que ocupaven molt d'espai dins la Guia Ubuntu i, a partir de la guia versió 13.10 hem decidit de treure'ls de la guia i fer-ne una altra dedicada només per als jocs.
Així dons, si voleu saber més de com instal·lar jocs i de quins en disposeu al vostre abast, us convidem a fer un cop d'ull a la Guia de Jocs d'Ubuntu:
https://ca.wikibooks.org/wiki/Guia_Ubuntu/Índex_Jocs
# Guia Ubuntu/KMail

KMail és el client de correu de KDE, que be instaŀlat al Kubuntu (aplicacions - internet).
Suporta directoris, filtres, visualització de correus HTML, us de caràcters especials. Pot usar IMAP, POP3 i directoris locals pels correus que arriben. Pot enviar correus via SMTP o sendmail.

## Spam i filtres

Kmail utilitza dos filtres especials per filtrar correus brossa (spam):
* Envia aquest correu a un programa permet qualsevol programa ésser especificat, i quan el filtre del Kmail està activat aquest programa s'engegarà i rebrà el contingut del correu a la seva entrada estàndard.
* Entuba aquest correu a través d'un programa no només envia el correu a un programa en concret, sino que reemplaça el correu amb la sortida del programa. Això permet a sistemes com l'SpamAssassin pugui afegir les seves propies capçaleres al correu.
Aquests filtres modulars es poden combinar amb filtres de text per detectar (per exemple) correus que s'han tret per l'SpamAssassin mirant les capçaleres especials que ha afegit.

## Suport de criptografia

Kmail s'ha creat amb suport per correus OpenPGP i desencriptarà automàticament missatges i comprovarà la signatura només quan l'usuari hagi escrit la seva contrasenya, ensenyant els missatges amb un marc blau o verd per mostrar que eren encriptats.

## Suport Groupware

Quan s'usa integrat en la suit Kontact, Kmail pot actuar com un client de groupware, compartint llistes de contactes, correus, calendaris i notes entre usuaris.
# Guia de plantes medicinals, usos i cultiu/Tulsi o Té o Alfàbrega de les Indies
## Propietats

Antioxidant, antiestrés , redueix l’esgotament, digestiva, febre, refredats, estimula sistema immunològic, depurativa, diabetis.

## Contraindicacions

Consultar amb especialista durant l’embaràs o lactància.

## Mètode de preparació

1gr-5gr per taça. 30gr per litre d’aigua.

## Cultiu

Es pot sembrar de primavera a estiu, però millor a la primavera, ja que es una planta anual. Es poden fer esqueixos de primavera a estiu. Es una planta que pateix el fred, la sembrarem quan ja no fa fred i quan comença el fred segur que ja té les llavors fetes, les recollim i l’any següent les plantem. Millor recollir la planta quan està florint o abans. Es planta cada 50cm. Es anual.
# Guia de plantes medicinals, usos i cultiu/Valeriana (Valeriane officinale)

La valeriana, herba gatera, orella de llebre, valeriana major, valeriana vera o valeriana oficinal és una herba de la família de les Valerianàcies. Valeriana officinalis és originària d'Europa i de l'oest asiàtic. Creix en prats baixos i arenosos, llocs humits i ombrejats, boscos i zones muntanyoses de fins a 2.000 metres d'altura. Es cultiva a països com Bèlgica, Països Baixos i Alemanya. A la península Ibèrica es troba en boscos i obagues fresques, principalment al nord i al nord-est. A Catalunya és una espècie força comuna a tots els Pirineus (des de la Vall d'Aran fins a l'Alt Empordà), a la Garrotxa, a les Guilleries i al Montseny. Valeriana officinalis; Valeriana prové de valere, una paraula llatina, i significa fortalesa o salut; i officinalis també prové del llatí i fa referència a que és medicinal i a les oficines de farmàcia (planta venuda a una oficina de farmàcia).

## Propietats

Aplicacions en el sistema nerviós en general (insomni, excitació nerviosa, ansietat, taquicàrdia, hipertensió arterial de causa nerviosa, trastorns menopàusics, dismenorrea, mal de cap) asma, bronquitis espasmòdica, febre, convulsions infantils, meteorisme, espasmes gastrointestinals dolorosos.

## Contraindicacions

Dependència, citotoxicitat (indicació antitumoral), embaràs i lactància (precaucions mèdiques).

## Mètode de preparació

5–15 g per tassa. 60 g per litre d'aigua.

## Cultiu

Se sembra de primavera a estiu. S'adapta bé a tot tipus de terrenys, encara que prefereix terrenys arenosos o terrenys argilosos amb matèria orgànica. Pot viure en climes freds i s'adapta molt bé en climes càlids. Es planta cada 80 cm. Es pot plantar tot l'any. És perenne.
# Guia de plantes medicinals, usos i cultiu/Xicoira

La xicoira (var. no normatives xicòria, xicoia, xicoina) (Cichorium intybus) és una planta de la familia de les Asteraceae. Éa dita xicoira amarga per a destriar-la d'altres plantes dites també xicoira. Arreu dels Països Catalans es coneix com a cama-roja, màstec bord (var. màst(e)rec), masteguera, xicòria de cafè, escarola borda.

## Propietats

Mal de panxa, gasos, cefalàlgies, còlics hepàtics, atonia biliar, afeccions cutànies, diürètic, febre, èczemes i problemes de la pell.

## Contraindicacions

Debilitat o anèmia.

## Mètode de preparació

15 grams de fulles o 30 grams d'arrel per litre d'aigua.

## Cultiu

Per llavors a la primavera o la tardor, regs després de plantar i fins a veure els primers brots.
# Guia de plantes medicinals, usos i cultiu/Tormentilla (Potentilla erecta)

El nom de "potentilla" prové del mot llatí "potens", que vol dir potent, degut a les fortes propietats medicinals d'algunes espècies. El nom d'"erecta" es deu a la seva disposició erecta.
Per altra banda, la denominació popular de tormentil·la o tormentilla es deu al fet que aquesta planta s'utilitza des de l'Edat Mitjana per calmar el que es coneixien com a "torments" (còlics intestinals).

## Propietats

Astringent, antidiarreica, hemostàtica local, cicatritzant, antibacteriana, antial•lèrgica, antihipertensiva, immunostimulant, antiviral, síndromes gripals, hipertensió arterial, hemorroides, fragilitat capil•lar, venes varicoses, hemorràgies uterines funcionals.

## Contraindicacions

Dispèpsia i hiposecrecció gàstrica.

## Mètode de preparació

1gr-5gr per taça. 45gr per litre d’aigua.

## Cultiu

Es sembra o esqueixa de primavera a estiu. S’adapta a tot tipus de terres i climes, fins i tot els més freds. Es una planta que s’estén forma rastrera, rebrotant amb moltes plantes fàcils d’esqueixar. Es planta cada 50cm. Es perenne.
# Guia de plantes medicinals, usos i cultiu/Tussilago

És una planta herbàcia perenne, amb rizoma. Les fulles totes surten des de la base, arrodonides i cordiformes amb un llarg pecíol. Flors en capítols grocs, que apareixen abans que les flors. Creix en terrenys argilosos humits en colònies de diversos individus.

## Propietats

Bronquitis, tos, afonia, traqueïtis, antiinflamatori, hemorroides, tabaquisme, flebitis, otitis, dermis.

## Contraindicacions

Càncer hepàtic.

## Mètode de preparació

20–30 g per litre d'aigua.

## Cultiu

Planta perenne i resistent. S'ha d'ubicar a un lloc de sol i ombra parcial. Tolera tot tipus de sòls i requereix d'humitat.