OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llibre de cuina/Receptes/Salsa catalana
### Ingredients

* 2 cebes mitjanes.
* 2 alls.
* Julivert fresc.
* 1 fulla petita de llorer.
* 1 tassa d'esmorzar plena de brou de carn (o de pastilles).
* 1 got d'aigua ple de vi rosat.
* 2 cullerades plenes d'oli.
* Una mica de pebre blanc en pols.
* Sal.
* 1 clavell d'espècie.

### Preparació

En un pot al foc posarem el brou; el vi; una de les cebes pelada i sencera i l'altra, tallada; el julivert sencer sense picar; els alls pelats i sencers; el clavell; el llorer; l'oli, i ho bullirem tot, lentament, de 50 a 60 minuts. Un cop passat aquest temps, ho colarem o ho triturarem, afegint a la salsa una mica de sal i una altra mica de pebre.
# Llibre de cuina/Receptes/Salsa a l'estil de Cadaqués
### Ingredients

* 400 g de tomàquets frescos.
* 1 ceba mitjana.
* 1 cap de lluç.
* 1/2 fulla de llorer.
* 1/2 dotzena d'anxoves (salades o de llauna).
* 1 cullerada grossa plena de farina.
* Julivert fresc.
* 2 alls.
* 1 got d'aigua ple d'oli.
* Sal.
* Aigua.

### Preparació

Posarem a coure el cap de lluç, ben netejat, en un quart de litre abundant d'aigua, amb sal i una rodanxa fina de ceba. Fregirem a la paella amb la part de l'oli restant la ceba molt ben picada; així que rossegi hi afegirem la farina, el tomàquet pelat —net i tallat a trossos—, el brou de peix i el llorer trinxat, i ho deixarem coure a foc lent uns 20/30 minuts. Picarem en el morter les anxoves, el julivert i els alls amb l'oli restant, afegint aquesta picada a la salsa. Finalment ho passarem per un colador fi. Aquesta salsa queda bé amb peix cuit o fet a les graelles i també amb marisc.
# Llibre de cuina/Receptes/Salsa all i oli
### Ingredients

* 3 alls grossos.
* 1/2 litre d'oli de bona qualitat.
* 1 cullerada no plena de sal fina.

### Preparació

Farem aquest allioli (és a dir la salsa allioli) en un morter de terrissa i amb una mà de fusta, la de morter (que també s'utilitza per a passar purés o picar ametlles). Tallarem els alls ben menuts i els ficarem al morter; els aixafarem bé amb la mà de morter, al mateix temps que hi anirem tirant un rajolinet d'oli molt fi, mentre es va remenant el conjunt allioli a poc a poc i voltant sempre en una mateixa direcció. Hi posarem sal fina. Pot passar que aquesta salsa es negui; en aquest cas hi afegirem una patata bullida i freda. Admet variants com l'addició de salsa de tomàquet, molla de pa remullada en vinagre i fins i tot polpa cuita d'alguna fruita com la poma o el codony. És una salsa freda.
# Llibre de cuina/Receptes/Salsa de Nadal

La salsa de Nadal és una salsa pròpia de les Illes Balears. Amb fruits secs i espècies com a ingredients especials, s'utilitza per acompanyar guisats de carn i peix, però també com a aperitiu, extesa sobre unes llesques de pa.

## Ingredients

* Un quilo i mig de gra d'ametlles.
* Un quilo de sucre.
* Deu ous.
* Safrà.
* Canyella.
* Carn variada (porc, bestiar, pollastre, sobrassada, xulla...).
* Dos claus d'espècie.
* Pebre.
* Sal.

## Preparació

Escalfeu les ametlles, lleveu-les la pell i torreu-les, moleu-les finament i barregeu-les amb els ous necessaris per a lligar una pasta consistent. Incorporeu la barreja en una cassola de fang amb brou de carn i afegiu el sucre suficient perquè quedi dolç. Perfumeu-ho amb canyella en pols i clavell. Coeu sense para de remenar, sempre en el mateix sentit, durant una hora aproximadament. Se'n fa en gran quantitat i per tal de mantenir-la bona s'ha de bullir cada dos o tres dies. El brou de carn es pot substituir per un brou d'aigua amb una bona quantitat d'oli fi, sal, canyella i safrà.
# Llibre de cuina/Receptes/Salsa amb tòfones
### Ingredients

* 1 llauneta amb 2 tòfones.
* 2 cullerades grosses plenes de farina.
* Conyac fort.
* 1/4 de litre d'aigua.
* Sal.
* 2 cullerades grosses plenes de mantega o de margarina.

### Preparació

Deixarem la farina en una part de l'aigua, que serà freda; estovarem la mantega o la margarina en un pot, a foc lent, i hi afegirem la farina desfeta, remenant ràpidament i sense parar. Hi abocarem l'aigua restant —millor si és calenta—, les tòfones picades, el conyac i la sal, i ho deixarem bullir fins que es redueixi a la meitat inicial.
# Guia Ubuntu/Ubuntu One

Ubuntu One "era" un servei del grup Canonical per als usuaris d'Ubuntu, dissenyat per compartir arxius i la sincronització entre els sistemes.
Malaugradament els responsables del Servei Ubuntu One han anunciat aquest mes d'Abril que per al 1 de Juny deixarà de funcionar aquest servei.
Els usuaris d'Ubuntu One em rebut el conseqüent avís per tal de recuperar els nostres documents si ho desitgem abans aquests no siguis esborrats, que sembla tindrem temps fins al 31 de Juliol de 2014 per baixar-los.
Al editar aquesta guia d'Ubuntu ja fa dies, sense saber que aquest servei deixarà de funcionar, vam incloure com utilitzar-ho. Però ara hem decidit eliminar el contingut del manual d'Ubuntu One i només deixem constància de què aquest servei deixarà d'existir per aquells que encara no ho sàpiguen.
# Guia Ubuntu/Ubuntu CINNAMON 24.04
### Guia d'instaŀlació i configuració GNU/Linux
#### CONEIX UBUNTU

    A qui va adreçada aquesta guia?
    Coneix Ubuntu
    Coneix Cinnamon

#### CAPÍTOL PRIMER

    INSTAĿLACIÓ d'UBUNTU
    Requeriments mínims de maquinari
    Què CAL fer abans instal·lar Ubuntu?
    Instaŀlació al disc dur

#### CAPITOL SEGON

    ESCRIPTORI CINNAMON
    Escriptori Cinnamon
    Navegador de Fitxers

#### CAPÍTOL TERCER

    MULTIMÈDIA i IMATGE
    Multimèdia amb Ubuntu
    Gràfics

#### CAPÍTOL QUART

    FITXERS i OFIMÀTICA
    El Sistema de Fitxers a GNU/Linux
    Fitxers i Carpetes. Propietaris i Permisos
    Ofimàtica amb LibreOffice
    Gestor Finances GnuCash

#### CAPÍTOL CINQUÈ

    INTERNET
    Firefox
    LibreWolf
    Chromium
    Thunderbird
    Evolution
    aMule

#### CAPÍTOL SISÈ

    JOCS
    Jocs

#### CAPÍTOL VUITÈ

    CONFIGURACIÓ AVANÇADA
    Gestor d'engegada GRUB
    Programes de Windows a Ubuntu
    Compressió d'arxius
    Paquets deb
    Contrasenya Administrador

#### CAPÍTOL NOVÈ

    INSTAĿLACIÓ DEL PROGRAMARI i SEGURETAT
    Programari
    Actualització_del_sistema
    Tallafocs
    Virus
# Matemàtiques (Prova d'accés a cicles formatius de grau superior)/Probabilitat
## Experiments aleatoris i esdeveniments.

Un experiment és qualsevol experiència que es pugui repetir en les mateixes condicions.
* Un experiment s'anomena determinista si se'n predir el resultat (exemple: a 100º C l'aigua bullirà)
* Un experiment és aleatori si el resultat no es pot predir (exemple: vendes de gelats en un dia concret)
L'espai mostral (representat per la lletra E) és el conjunt de tots els possibles resultats d'un experiment aleatori.
Esdeveniments: és cada una de les possibles agrupacions de resultats d'un experiment aleatori.
# Guia de plantes medicinals, usos i cultiu/Lactuca virosa

Lactuca virosa, enciam de bosc és un dels seus noms comuns, és una espècie de planta del gènere de l'enciam (Lactuca) que es consumeix pels seus lleus efectes psicotròpics, (específicament hipnòtics) o sedants. Es troba en estat silvestre als Països Catalans (a les Balears només a Mallorca a la Serra de Tramuntana) i altres llocs del centre i sud d'Europa. És una de les plantes dins la llista de plantes de venda regulada a Espanya.

## Propietats

indicada per el insomni i reguladora estomacal (Discòrides).

## Contraindicacions

Anafrodisíaca (disminueix apetència sexual), persones amb potencial adictiu han de intentar consumir d’altres plantes.

## Mètode de preparació

150gr-200gr per litre d’aigua.

## Cultiu

Es una planta silvestre que es sembra i planta de la primavera a l’estiu. Es planta cada 40cm. S’adapta molt be a tot tipus de climes i terrenys. Es anual.
# Guia de plantes medicinals, usos i cultiu/Julivert (Cilantre)

El julivert o juliverd (grafia etimològicament correcta) (Petroselinum crispum) és una planta de la família Apiàcia, també anomenada família Umbel·lífera. De les dues varietats de julivert, la de fulles arrissades (Apium petroselinum) és més decorativa però amb un gust menys intens. És un dels condiments tradicionals de la cuina mediterrània. Normalment se'n consumeixen les fulles però també se'n pot menjar l'arrel.

## Propietats

Mineralitza i detoxifica el cos, detoxifica els metalls pesants en els òrgans i els teixits.

## Contraindicacions

En excés, com que conté àcid oxálic, pot provocar insuficiència renal i ser abortiu.

## Mètode de preparació

2-30 g per tassa, prendre-les després dels àpats.

## Cultiu

Es sembra a la primavera o estiu. És una planta molt agraïda, tradicionalment es plantava en un racó i cada any renaixia espontàniament per la llavor que cau al terra. Es planta cada 40 cm. S'adapta bé a tot tipus de climes i terres. És bianual, és a dir que neix a la primavera o estiu i fa la llavor a l'estiu següent.
# Guia de plantes medicinals, usos i cultiu/Lenurus japonicus
## Propietats

Per tractar infertilitat, menstruacions irregulars, anticancerìgena, nefritis, afrodisíaca

## Contraindicacions

Desconegudes

## Mètode de preparació

Una o dos infusions al dia, una cullerada de postres rasa per vas, de les fulles, tiges, flors.

## Cultiu

Es pot sembrar o fer esqueix, neix molt be. El cultiu es fàcil, es pot plantar a ple sol. Es sembra o planta a la primavera o estiu i a la tardor es recull la llavor. Si voleu collir moltes fulles, la heu d’anar tallant al llarg de l’estiu. Si la deixeu granar, probablement la planta naixerà sola l'any següent. Es planta cada 40cm. Es Anual.
# Guia de plantes medicinals, usos i cultiu/Leonurus cardiaca

La cardíaca, mà de Santa Maria o herba del mal de cor (Leonurus cardiaca del grec leonurus que significa cua de lleó i cardiaca que en grec es refereix tant al cor com a l'estómac) és una planta de la família de les lamiàcies present a gran part d'Àsia i Amèrica del Nord. Malgrat ser una planta d'origen asiàtic, s'ha introduït a la major part d'Europa gràcies al seu cultiu. Als Països Catalans només es troba a l'estatge montà dels Pirineus i de forma rara, i no apareix al País Valencià ni les Illes.

## Propietats

Indicada per alteracions del ritme cardíac d'origen nerviós, com el seu nom indica actua com a calmant sobre el cor, disminuint la pressió sanguínia, mala circulació, angina de pit, neurosis vegetativa, hipertensió (lleugerament). Per menstruacions escasses,estrenyiment, hipertiroïdisme, ajuda a regular la funció cardíaca alterada. Les flors (recol•lectades al estiu) s'utilitzen per alleujar la bronquitis, la diarrea i les regles doloroses (infusió). Indicada per distonies neurovegetatives: ansietat, insomni, taquicàrdia, palpitacions, insuficiència cardíaca lleu, hipertensió arterial. Les seves accions farmacològiques influeixen com a sedant en casos de distonies neurovegetatives com ansietat i insomni, espasmolític, antiarítmic, s'utilitza amb freqüència en taquicàrdies i palpitacions, lleugerament hipotensor. Oxitòcic: afavorint la evacuació del úter al estimular les contraccions miometrials, pel que s'utilitza en situacions de metrorràgies i menorràgies. Emmenagoga pel seu alcaloide,leunocardina, recomanable en la amenorrea, absència de menstruació. Alteracions de l'estómac. Propietats cardiotòniques, adquirides per la essència en petites quantitats de tanins, saponines, flavonoides i glucòsids amargs, que són els més característics. Diaforètica.

## Contraindicacions

Més de 3gr Leonorus Cardíac; Uterotònica( parts prematurs), embaràs, tractaments mèdics per el cor

## Mètode de preparació

0, 25gr- 2 gr per tassa d’aigua es fa en infusió, màxim 3 taçes diàries, també es pot fumar. De la part aèria de la planta, florida millor.

## Cultiu

Es pot sembrar o fer esqueix, neix molt be. El cultiu es fàcil, es pot plantar a ple sol. Es sembra o planta a la primavera o estiu i a la tardor es recull la llavor. Si voleu collir moltes fulles, la heu d’anar tallant al llarg de l’estiu. Es planta cada 40cm. Es Anual.
# Guia de plantes medicinals, usos i cultiu/Limoncillo o Pare Cèsar o Herba de la Febre (Cymbopogon Schoenantus)

Citronel·la o Cymbopogon és un gènere de plantes de la família de les poàcies, ordre de les poals, subclasse de les commelínides, classe de les liliòpsides, divisió dels magnoliòfits.

## Propietats

Digestiva, mals de cap, antireumàtica, antisèptica i repel•lent de mosquits, per a ulcus gàstric i antiespasmòdica, bronquis i tracte respiratori superior i inferior, lleugerament sedant, antioxidant, antidiabètica, redueix colesterol.

## Contraindicacions

Lactància.

## Mètode de preparació

30gr per litre d’aigua.

## Cultiu

Es sembra a la primavera o a l’estiu. Quan la planta es gran, rebrota i podem agafar fills amb arrel. Es planten cada 80cm. S’ha de comptar que cada any es fan més grans, a no ser que es podin. Son plantes que venen de climes càlids, a la península les hem protegir dels freds, amb mantes tèrmiques, hiverncles o entrar-les a casa. A vegades semblen que hagin mort, però a la primavera rebroten. En climes freds, costa que facin llavor, aquí es multipliquen per esqueix. Es perenne.
# Guia de plantes medicinals, usos i cultiu/Lavanda (Lavandula angustifolia)

L'espígol, espígol ver, espic, espígol d'estiu, espigola, barballó o lavanda (Lavandula angustifolia, Lavandula officinalis, Lavandula spica) és un arbust de la família de les lamiàcies o labiades reconeguda com a planta medicinal. També se l'anomena Lavandula angustifolia que ve de lavo que significa purificar. Popularment és coneguda com a espígol o lavanda. Aquesta família de labiades, situada a la subclasse Asteridae, és important, ja que comprèn unes 3.000 espècies agrupades en 200 gèneres. És una planta perenne olorosa amb fulles lanceolades i inflorescència amb diverses flors blavoses agrupades formant una mena d'espiga laxa. Les tiges són de secció quadrada. Floreix a principi d'estiu i el fruit és un aqueni.
L'espígol és una herba mediterrània que floreix a l'estiu, a partir del mes de juny. El seu origen és de l'oest de la conca mediterrània i habita terrenys calcaris, secs, pobres i solejats per poder florir intensament de les muntanyes del Principat català i de la meitat septentrional del País Valencià. També és cultivat a Europa (Croàcia, Itàlia, França i Portugal) i Amèrica per la seva essència.

## Propietats

És un eficaç antisèptic i s'empra en contusions, picades, dolors musculars, per reduir la pressió arterial i eliminar palpitacions, per relaxar-se.

## Contraindicacions

Incompatible amb insulina.

## Mètode de preparació

1 a 5 g per infusió, màxim 3 diàries.

## Cultiu

Es sembra i planta a la primavera i l’estiu. Es planta cada 50cm o 80cm. Depenent força de la terra. S’adapta a tot tipus de climes i terrenys, l’excés d’aigua la pot podrir, es una planta de secà. S’adapta molt bé a terrenys calcaris i àrids. Es perenne, però a vegades es mor de repent, sempre recomanem podar les parts de les plantes que es sequen.
# Guia de plantes medicinals, usos i cultiu/Leonotis leonurus
## Propietats

Un estudi experimental en animals suggereix que l'extracte aquós de fulls de Leonotis leonurus posseeix antinociceptius , antiinflamatoris , i propietats hipoglucèmiques, donant així crèdit a la utilització farmacològica de l'herba popular en la gestió i / o el control de dolor, artritis afeccions inflamatòries, i d’altres, així com per a adults per a la diabetis mellitus tipus 2 en algunes comunitats del sud d'Àfrica . La Leonotis leonurus ha estat utilitzada en la medicina tradicional africana per a la febre , els mals de cap, la disenteria, la grip, les infeccions de pit, l'epilèpsia i el restrenyiment, retard en la menstruació, els paràsits intestinals, les mossegades d'aranyes i picades d'escorpí, la hipertensió i les mossegades de serp. Externament, s'utilitza sovint per les hemorroides, els èczemes, les rashs de la pell i furóncols.

## Contraindicacions

Pot posseir efectes sedants ja que té anàlegs dels Cannabinoides.

## Mètode de preparació:

D'una a tres infusions al dia, una culleradeta de café per vas, de les fulles i tiges.

## Cultiu

Es pot sembrar o fer esqueix, neix molt be. El cultiu es fàcil, es pot plantar a ple sol. Es sembra o planta a la primavera o estiu i a la tardor es recull la llavor. Si voleu collir moltes fulles, la heu d’anar tallant al llarg de l’estiu. Si la deixeu granar a la primavera següent naixeran plantes a prop de on ha granat. Es planta cada 40 cm. És perenne.
# Guia de plantes medicinals, usos i cultiu/Lepidium latifolium

Els lepidis o morritorts (Lepidium) formen un gènere de plantes amb flors dins la família brassicàcia. Consta d'unes 175 espècies de distribució subcosmopolita. Algunes espècies formen barrelles (esferes portades pel vent).

## Propietats

Redueix oxalat càlcic als ronyons (pedres del ronyó), depuratiu del ronyó, antivertiginós per el mateix efecte que als ronyons, diürètic, digestiu, tònic estomacal i antiinflamatori en ús extern, té propietats antibiòtiques.

## Contraindicacions

Hipotiroïdisme. No es pot prendre més de dos mesos a l'any, podria descalcificar el organisme.

## Mètode de preparació

20gr per litre d´aigua. De un a tres vasos al dia.

## Cultiu

Es planta, sembra i esqueixa a la primavera i l’estiu. El Lepidium rebrota de terra, és a dir surten plantes noves amb arrel del terra, també podem fer esqueixos vegetals de les branques verticals. Es planta cada 50cm. S’adapta be a tot tipus de climes, li agraden ambients humits, però en climes secs també viu. Es perenne.
# Llibre de cuina/Receptes/Patates al estil de la Cerdanya
### Ingredients

* 1.250 grs. de patates.
* 250 grs. de cansalada viada.
* 2 alls grossos.
* 3 cullerades grosses plenes d'oli.
* Pebre blanc en pols.
* 2 tomàquets mitjans.
* Sal.
* Aigua.

### Preparació

Un cop pelades les patates les tallarem a trossos i les courem, cobertes d'aigua i sal. Mentre es couen farem un sofregit a la paella amb l'oli, la cansalada a trossets, els alls pelats i picats, sal i una mica de pebre. Esccorrer les patates i aixafar-les amb una forquilla, unint patates amb sofregit i servint-les de seguida a taula. Serveixen també com a guarnició de plats de carn o d'aviram rostit.
# Llibre de cuina/Receptes/Patates al forn amb costella de porc
### Ingredients

* 500 grs de costella de porc molt magra.
* 3 tomàquets madurs.
* 1 ceba.
* 2 patates grossetes.
* 1/2 llimona.
* 1 got de vi blanc.
* Oli.
* Herbes de Provença.
* Llorer.
* Sal.

### Preparació

Demanarem que ens parteixin a trossos les tires de costella de porc. En una plata que vagi al forn hi preparem tots els ingredients de la següent manera: mullarem la plata amb oli cobrint el fondo amb les patates que, un cop netes i pelades, tallarem en llesques el més prim possible, la costella de porc, la ceba tallada a llunes, els tomàquets i la llimona trossejats, ruixant-ho tot amb una mica més d'oli, el vas de vi blanc, la sal i les herbes, posant-ho al forn a uns 180° durant 1 hora aproximadament. De tant en tant i amb l'ajut d'una cullera grossa anirem barrejant els ingredients a fi i afecte que tots ells es vagin impregnant del suc i es coguin per igual. Si a mitja cocció comprovem que ens queda molt sec hi afegirem una mica més de vi, barrejat amb igual quantitat d'aigua o caldo suau. Menjar-s'ho calent.
# Llibre de cuina/Receptes/Patates amb botifarra crua
### Ingredients

* 1 quilo de patates.
* 1 ceba grossa.
* 1 cullerada grossa plena de llard.
* 1 litre de brou de pollastre o de pastilles.
* 2 cullerades grosses, plenes de mantega.
* 2 botifarres crues (300 grs. de pes).
* 2 formatgets de porció.
* 2 tasses d'esmorzar plenes de beixamel.
* Julivert fresc.
* Nou moscada.
* Sal.

### Preparació

Pelarem les patates i les tallarem a rodanxes d'un mateix gruix i tamany. Posarem la cassola al foc amb el llard i hi rossejarem la ceba pelada i tallada també a rodanxes, hi afegirem sal i el brou, posant al damunt la mantega. Ficarem la cassola al forn. Pepararem la salsa beixamel incorporant a aquesta salsa els formatgets i una mica de nou moscada ratllada. Un cop cuites les patates, hi posarem a sobre les botifarres tallades a trossos i ho cobrirem tot amb la salsa, escamparem pel damunt julivert picat i les tornarem a ficar al forn fins que estiguin rossejades.
# Llibre de cuina/Receptes/Pastís de patata amb sobrassada
### Ingredients

* 1 quilo de patates.
* 1 ceba mitjana.
* 1 cullerada grossa plena d'oli.
* Sal.
* 100 grs. de sobrassada.
* 4 cullerades grosses plenes de mantega.
* Aigua.

### Preparació

Pelarem les patates i les courem amb aigua amb la ceba pelada i picada, sal i oli. Les ja cuites les passarem pel colador xinès, sense brou (quedaran eixutes). Untarem també un motlle allargat de forn amb mantega perquè el pastis no s'enganxi. Escamparem ben bé la patata cuidant que ens quedi llisa i li afegirem uns trossets de mantega damunt del pastís. Ficarem el motllo al forn fins que la seva superfície quedi ben rossejada.
# Llibre de cuina/Receptes/Patacó
### Ingredients

* 4 dotzenes de cargols grossos.
* 1/2 quilo de patates.
* 1 quilo de tonyina fresca.
* 2 carbassons mitjans.
* 1 ceba grossa.
* Aigua.
* Sal.
* 3 tomàquets grossos.
* 1 got de vi ple de vi blanc sec.
* 12 ametlles torrades.
* 1 paperet de brins de safrà.
* Julivert fresc.

### Preparació

Sofregirem en una cassola (millor de terrissa) amb l'oli, la ceba pelada i trinxada. Quan començi d'agafar color hi afegirem el tomàquet pelat, sense llavors i tallat a trossos, deixant-los uns minuts al foc i agregant-hi a continuació les patates pelades i tallades a trossos regulars, el carbassó tallat a rodanxes i el vi. Ho sofregirem tot uns minuts més i ho cobrirem d'aigua. Quan les patates i el carbassó estiguin a mig coure hi incorporarem la tonyina tallada a trossos, els cargols prèviament netejats i ja cuits. Uns 10 minuts abans d'apartar-ho del foc hi tirarem una picada preparada amb el safrà, els alls i el brou del mateix guisat. Rectificarem de sal i apartarem la cassola del foc. Servirem el Patacó molt calent, a la mateixa cassola on ha cuit.
# Llibre de cuina/Receptes/Patates a la catalana
### Ingredients

* 1 quilo de patates.
* 50 grs. d'avellanes torrades.
* 2 cullerades grosses plenes de llard.
* 2 cullerades grosses plenes d'oli.
* Sal.
* 2 tomàquets mitjans.
* 1 cullerada grossa plena de pebre vermell dolç.
* Aigua.

### Preparació

Posarem en una cassola al foc, el llard i l'oli, hi afegirem la ceba i els alls, tot pelat i picat, i a mig daurar, hi incorporarem els tomàquets sense pelar, i el pebre vermell. Quan tot estarà ben fregit, hi posarem les patates pelades i tallades a trossos i així que haurà pres color hi tirarem l'aigua necessària a fi que puguin bullir i estovar-se. Picarem finalment les avellanes o bé les xafarem al morter, ajuntant-les al guisat de les patates.
# Llibre de cuina/Receptes/Pastís de poma

Recepta del pastís de poma.

## Ingredients

* 1/4 l de llet
* 100 gr de sucre
* 100 gr de farina
* 2 ous
* 1 c/p de llevat químic
* 3 pomes golden
* confitura d'albercoc

## Preparació

Per començar, poseu en un bol la llet, el sucre, els ous, la farina i el llevat, i tritureu-ho bé amb el túrmix.
Seguidament, afegiu-hi un parell de pomes tallades a daus, remeneu-ho bé i poseu-ho en un motlle cobert amb paper sulfuritzat. A continuació, cobriu el motlle amb l'altra poma tallada a làmines i deixeu-ho coure al forn durant 45 minuts a 150 graus. Per acabar, deixeu refredar una mica el pastís, desemmotlleu-lo, unteu-lo amb la confitura d'albercoc i ja el podeu servir.