OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Estratègies de millora educativa/Accions mancomunades

* ACTUACIÓ 20 — Accions mancomunades
Torneu a la taula Dimensions, estratègies i actuacions.
* Descripció
* Una acció mancomunada és una activitat de titularitat compartida entre diversos ajuntaments. En aquest àmbit de treball, s’organitzen sessions formatives o cursos, però també es fan altres tipus d'acció, com ara oferir un servei d'orientació acadèmica, laboral o d'acompanyament socioeducatiu que sigui mòbil entre diferents municipis.
* De la mateixa manera que s’organitzen campanyes de prevenció mancomunades, també es poden fer accions de difusió, programes formatius o dispositius mancomunats per a joves per tal d’aconseguir una massa crítica d'alumnes per poder impartir un curs, tenir accés a recursos i subvencions, o bé ajuntar recursos econòmics i sufragar entre tots un servei o un professional contractat.
* Altres exemples són: organitzar un programa de formació i inserció, o bé un circuit d'assessorament i orientació prelaboral amb pràctiques.
* Persones destinatàries
* Els joves destinataris de les accions concretes de tots els municipis mancomunats.
* Objectius
* Millorar l'accessibilitat a recursos formatius i altres programes dels joves que habiten en municipis petits i territoris de baixa densitat poblacional i sense oferta de serveis de proximitat.
* Metodologia
* El treball mancomunat és un treball en xarxa entre professionals que detecten les necessitats dels joves de tot un territori i que tenen la capacitat de gestionar serveis i programes per a joves.
* Sistema de reserva de places per a cada un dels municipis mancomunats segons la seva aportació econòmica.
* Agents implicats
* Tècnics locals i/o comarcals d’educació, joventut, serveis socials, promoció econòmica, segons la naturalesa de l’actuació.
* El rol de l'àrea de joventut en aquesta actuació
* Impulsar el treball mancomunat.
* Detectar necessitats dels joves.
* Cooperar amb altres agents i amb altres territoris o municipis veïns.
* Enllaços externs (experiències i recursos a Catalunya)
* Programa de Formació i Inserció del Pla de Transició al Treball del Baix Maresme. Ajuntament d'Alella, Ajuntament de Montgat i Ajuntament de Tiana. [Data de consulta: 4 agost 2016]
* Xarxa Transició Escola-Treball Anoia Sud. [Data de consulta: 4 agost 2016]
# Estratègies de millora educativa

* La GUIA és una eina d'orientació metodològica i conceptual sobre com intervenir des del món local per millorar la trajectòria educativa de les persones joves.
* Va adreçada als i les professionals de Joventut i càrrecs electes dels ens locals, però també a les entitats i altres professionals i responsables dels programes que volen incidir en la trajectòria educativa dels i les joves catalans. Està formada per un conjunt de 35 actuacions vinculades cadascuna d'elles a diferents estratègies d'intervenció.
* Elements previs d'aquesta GUIA
* — La situació educativa a Catalunya.
* — La multidimensionalitat de l'èxit educatiu.
* — Les necessitats i les dificultats educatives.
* — Els destinataris de la intervenció.
* — Els objectius de la nostra acció.
* Les actuacions que proposem en aquesta GUIA parteixen de tres bases metodològiques imprescindibles per a articular una intervenció de millora educativa des de les polítiques locals de joventut, totes tres complementàries i necessàries:
* — La coresponsabilitat educativa i el treball en xarxa.
* — La proximitat a les persones joves i la intervenció socioeducativa.
* — Metodologia de projectes.
* Accedeix a les 35 actuacions a partir de l'esquema Dimensions, estratègies i actuacions.
La GUIA ha nascut d'un procés de treball entre diversos professionals de l'àmbit de l'educació i la joventut. Viquillibres permet mantenir la GUIA viva i oberta a les aportacions d'aquelles persones que estan treballant amb i per a la gent jove, ja sigui directa o indirectament. Es tracta de mantenir actualitzada aquesta GUIA entre tots i totes a fi de que sigui de gran utilitat. Aprofiteu-la i enriquiu-la!
Vegeu més sobre Joventut a la Viquipèdia.
| PARTICIPA-HI O amplia i millora les fitxes ja existents! | Autoria de la Guia |
* Aquesta guia també presenta una versió electrònica en PDF publicada el juliol de 2016.
# Estratègies de millora educativa/Adhesió i vinculació al sistema educatiu

* Entenem per adhesió al sistema educatiu una situació de vinculació, d'integració, d'adaptació i de vivència positiva de la persona jove dins el sistema educatiu en qualsevol de les seves modalitats i institucions.
Aquesta dimensió s’articula en quatre estratègies i onze actuacions. Les estratègies són: afavorir la convivència escolar mitjançant la dinamització educativa; afavorir la participació comunitària de les persones joves; prevenir l'abandonament escolar prematur, i afavorir el retorn al sistema educatiu de les persones joves que ja l'han abandonat.
# Esperanto/Preposicions I
## Les preposicions de lloc i temps
### Antaŭ

"Davant de" o "abans de"

### Malantaŭ

"Darrere de"

### Apud

"Al costat de"

### Ĉe

Indica lloc on té lloc l'acció però d'una manera no exacta, aproximada. Seria una mena de "per" amb sentit locatiu.

### Ĉirkaŭ

"Al voltant de"

### Ekster

"Fora de"

### En

"A dins", lloc on es desenvolupa l'acció

### Post

"Després de" amb sentit temporal.

### Preter

"Més enllà de"

### Sub

"A sota d'alguna cosa estant-hi amb contacte"

### Super

"Per sobre d'alguna cosa" sense estar-hi amb contacte. L'avió volava per sobre el mar. sense tocar l'aigua. També s'utilitza malsuper

### Sur

"Per sobre d'alguna cosa" tocant-la.

### Tra

"A través de".

### Trans

"A l'altre cantó"

## Les preposicions de moviment
### Al

"Cap a" "a" indica cap a on es va.

### El

"Des de", "Cap a fora d'algun lloc".
Ve de la casa. Li venas el la domo.

### Ĝis

"Fins a"
# Esperanto/Pronoms

Els pronoms en esperanto són els següents:
| Esperanto | Català |
| Mi | Jo |
| Vi | Tu, vostè(s), vosaltres, vós |
| Li | Ell |
| Ŝi | Ella |
| Oni | Hom |
| Ĝi | Això |
| Ni | Nosaltres |
| Ili | Ells, elles |

## Si

El pronom si s'utilitza quan hem d'utilitzar un pronom reflexiu que es refereixi al subjecte quan el subjecte sigui a la tercera persona. No utilitzar-lo canvia el significat.
* Li lavis lin. Ell rentava a ell, ell el rentava (dues persones diferents).
* Li lavis sin. Ell es rentava (a si mateix).
* Ili lavis ilin. Ells rentaven a uns altres. Ells els rentaven
* Ili lavis sin. Ells es rentaven (entre ells)
* Mi lavis min. Em rentava (jo a mi mateix)
* Ni lavis nin. Ens rentàvem (nosaltres a nosaltres mateixos)

## Pronoms possessius

S'afegeix als pronoms la terminació adjectiva -A. També pot afegir-los la terminació del plural -J i de l'acusatiu -N.
Per exemple:
* Mia kato estas bona: El meu gat és bo.
* Vi konas lian patron: Coneixes el seu pare (d'ell)
* Ŝi lavas ŝiajn hundojn: Ella renta els seus gossos (d'una altra persona)
* Ŝi lavas siajn hundojn: Ella renta els seus (propis) gossos.
* Iliaj gepatroj iras al la plaĝo.

## Oni

Es traduiria pel pronom "hom" o per una estructura de passiva reflexiva en català. Vegeu l'exemple:
* Oni manĝas viandon. Hom menja carn=Es menja carn.
Existeixen també les formes onia(j)(n) i onin.

## Ci

Equival al "tu" col·loquial en català però en comptes de "ci" s'utilitza més habitualment "vi", no cal utilitzar-lo.
# Esperanto/Verbs
## La flexió verbal

L'esperanto conjuga els verbs només pel temps verbal i no conjuga els verbs segons la persona i el nombre. Les terminacions que s'afegeixen a l'arrel per formar els verbs són les següents:
* I: infinitiu
* IS: passat
* AS: present
* OS:futur
* US: condicional
* U: imperatiu
Cal dir que en esperanto, afortunadament, tots els verbs són regulars, no hi ha excepcions.
L'infinitiu té usos semblants a l'infinitiu català. El passat, el present i el futur s'apliquen segons el moment quan es va dur a terme, es duu a terme o quan es durà a terme l'acció. Només cal reflexionar una mica per tal d'esbrinar-ho. S'empren pronoms personals, per a més informació, vegeu la pàgina dels pronoms.
Per exemple:
* Mi legis: jo vaig llegir, llegia, havia llegit, vaig haver llegit, llegí, haguí llegit.
* Mi legas: llegeixo, estic llegint.
* Mi legos: llegiré.
Els altres dos temps verbals, el condicional i l'imperatiu, tenen algunes variacions del seu ús respecte el català que s'expliquen a continuació.

## El condicional

Equival normalment al condicional català també.
* Mi legus: llegiria
També s'empra amb les oracions condicionals on en català utilitzaríem altres temps (com l'imperfet de subjuntiu, inexistent en esperanto)
* Se mi legus, mi estus gaja: Si llegís, estaria content.
Literalment: si llegiria, estaria content.

## L'imperatiu

Serveix per donar ordres. Si el subjecte és vi (tu, vostè, vosaltres, vostès o vós), no cal dir-lo.
* Legu (vi)!: Llegeix (tu)!
Té un altre ús, que equivaldria en alguns casos al present de subjuntiu, que s'empra en un verb d'una oració subordinada introduïda per KE (que) amb verbs de desig o ordres.
* Mi volas ke vi manĝu
Jo vull que tu mengis
* Mi petas al vi ke vi kuru.
Jo demano a tu que tu corris, Et demano que corris.
A mesura que es vagi avançant, es veurà més clar aquest últim ús però el més important de saber d'això és saber que utilitzem l'imperatiu en subordinades introduïdes per un verb de desig o ordre.

## Alguns verbs importants

* Esti: estar i ésser
* Flugi: volar
* Kuri: córrer
* Paŝi: caminar
* Loĝi: viure (a algun lloc), habitar
* Vivi: viure, tenir vida
* Legi: llegir
* Paroli: parlar
* Havi: tenir
* Kompreni: Entendre
* Voli: Voler
* Peti: demanar
* Iri: anar
* Veni: Venir
# Estratègies de millora educativa/Activitats amb famílies

* ACTUACIÓ 09 — Activitats amb famílies
Torneu a la taula Dimensions, estratègies i actuacions.
* Descripció
* Programació d'activitats que pot agrupar trobades lúdiques, espais per a compartir, debats, xerrades formatives, espais familiars, etc., orientades a fomentar la implicació de les famílies en la comunitat educativa i potenciar la funció educativa i d'acompanyament de les famílies en la construcció del projecte de vida de les persones joves.
* Persones destinatàries
* Les famílies dels estudiants de secundària
* Objectius
* Potenciar la funció educativa de les famílies.
* Promoure la reflexió sobre el paper de les famílies en l’educació.
* Divulgar recursos, fonts d'inspiració i suport en l'educació dels fills i filles.
* Construir la cohesió social de la comunitat educativa d'acord amb els valors de la convivència, el respecte, el diàleg, la interacció i la participació.
* Millorar l'acompanyament familiar als estudiants de secundària.
* Metodologia
* Treball en xarxa entre ajuntament, centres educatius, associacions de famílies d'alumnes (AFA) i altres entitats del territori.
* Elaboració d'una programació conjunta.
* Dinàmiques de grup per a fomentar la reflexió, el debat i l'intercanvi d'experiències.
* Espai familiar: espai de trobada de pares amb fills per intercanviar experiències i estratègies domèstiques i familiars.
* Agents implicats
* Personal tècnic d'educació de l'ajuntament.
* Altres tècnics i tècniques que s'hi impliquen puntualment (dels àmbits dels serveis socials, de joventut, de la promoció econòmica, de la cultura, dels esports...).
* AMPA i AFA.
* Direccions dels centres educatius.
* Entitats cíviques i culturals.
* Experts i dinamitzadors de grups.
* El rol de l'àrea de joventut en aquesta actuació
* Els professionals de joventut no cal que estiguin especialment implicats en aquesta actuació, però està bé que en coneguin la seva existència i programació. Poden fer propostes per a la programació en funció de les necessitats que observen en els adolescents i les seves famílies.
* Bibliografia
* Collet, J; Tort, A. Família, escola i èxit. Millorar els vincles per millorar els resultats. vol. 35 (en català). Barcelona: Fundació Jaume Bofill, 2013. ISBN 9788485557899.
* Enllaços externs (experiències i recursos a Catalunya)
* Espais de Debat Educatiu. Diputació de Barcelona. [Data de consulta: 4 agost 2016]
* Catàleg d'activitats de suport a la funció educativa de les famílies. Diputació de Barcelona. [Data de consulta: 4 agost 2016]
* Famílies i escola: el programa d'educació de televisions i ràdios locals. Diputació de Barcelona. [Data de consulta: 4 agost 2016]
# Rheum officinale (Poligonaceae) ruibarbre

* Visió general
* Detall de la inflorescència
# Saponaria officinalis (Caryophyllaceae) herba sabonera

* Visió general
* Detall de la inflorescència
* Detall de les fulles
* Detall de la flor
# Rhamnus frangula (Rhamnaceae) fràngula

* Detall de la flor
* Detall del fruit
* Detall de la fulla
# Ricinus communis (Euphorbiaceae) ricí

* Visió general
* Detall de la fulla
* Detall de la inflorescència
* Detall del fruit
# Rosmarinus officinalis (Lamiaceae) romaní, romer

* Visió general
* Detall de les fulles
* Detall de la flor
# Salix alba (Salicaceae) salze blanc

* Visió general
* Detall d'una fulla
* Detall l'escorça
* Detall dels aments
# Rubus idaeus (Rosaceae) gerdera

* Visió general
* Detall de la fulla
* Detall del fruit
# Ruta graveolens (Violaceae) ruda vera

* Visió general
* Detall de la flor
* Detall de la fulla
# Taraxacum officinale (Asteraceae) dent de lleó, pixallits

* Visió general
* Detall de les fulles
* Detall de la flor
* Detall del fruit
# Alemany/Lliçó principiants 1

Continguts - Introducció - Liçó 1 - Lliçó 2
# Alemany/Nivell I

| Deutschland | Viquillibres Deutsch ~ Català Un curs d'alemany per a principiants Contribuidors | Österreich |
Taula de Continguts
Deutsch ~ Català ~ Pàgina d'acollida Pròleg ~ Com utilitzar aquest llibre de text Introducció ~ Una introducció al nivell I Nivell I ~ Nivell II ~ Nivell III

## Lliçons introductòries (Any 1)

* Lliçó 1 : Wie heißt du? ~ Hola/Adéu, alfabet, declinació nominativa (articles i pronoms), noms, "Wie geht's?" i preguntes.
* Lliçó 2 : Freizeit ~ Esports i activitats, preferències, dir l'hora i les hores, les dates i les estacions de l'any.
* Lliçó 3 : Essen ~ Introducció al menjar, verbs relacionats amb els menjars, introducció als modals i "möchten", negació amb "kein-", conversacions formals i "Schmeckt's?".
* Revisió 1 : Revisió de les Lliçons 1-3
* Lliçó 4 : Kleidung ~ La roba, anar a fer compres, descriure la roba, colors i introducció als verbs separables.
* Lliçó 5 : Familie ~ Membres de la família, possessius, descriure a la gent i expressar gusts.
* Lliçó 6 : Schule ~ Matèries de l'escola, descripció el sistema escolar alemany, vocabulari bàsic a l'escola (matemàtiques, geografia, etc.), i objectes de l'escola.
* Revisió 2 : Revisió de les Lliçons 4-6
* Lliçó 7 : Die Fete ~ Declinació dativa, donar presents, convits a festes, aperitius i "es gibt".
* Lliçó 8 : Privileg und Verantwortung ~ Fer plans, llocs on anar, treballs i feina, més modals, comandes i "weil" i "denn".
* Lliçó 9 : Wetter ~ El temps atmosfèric o l'oratge, formes de transport, com anar a llocs, donar i demanar adreces i utilitzar "wo" com "weil".
* Review 3 : Revisió de les Lliçons 7-9
* Lliçó 10 : Zu Hause Essen ~ Al Supermercat, fer menjars, menjar a Alemanya.
* Lliçó 11 : Filme ~ Pel·lícules, tipus de films, "Was für...?", utilitzar "mögen" per a expressar preferència.
* Lliçó 12 : Das Haus ~ Mobles, descriure coses II, diferents materials utilitzats en mobles, posició (acus./dat.) i les preposicions.
* Revisió 4 : Revisió de les Lliçons 10-12

## Apèndixs

* Apèndix 1 : Das Alphabet ~ Guia de pronunciació i l'alfabet alemany
* Apèndix 2 : Llibre de Frases ~ Frases comunes de l'alemany
* Apèndix 3 : Taula de referència en Gramàtica I ~ Declinació de model "Der"; Pronoms personals
* Apèndix 4 : Taula de referència en Gramàtica II ~ Conjugació i verbs regulars i irregulars
* Apèndix 5 : Webseiten i altres recursos
* Apèndix 6 : Übungen zum Satzbau ~ Exercicis de frases en alemany
* Apèndix 7 : Namen ~ Noms de persona en alemany
# Android

El Viquillibre Android pretén esdevenir una guia de referència per a aquells continguts relatius al sistema operatiu Android que no disposen d'una bibliografia clara i concisa, a través de de codis font i exemples dels mateixos que aprofundeixen i clarifiquen els conceptes tractats.
Aquest compendi de capítols es troba en procés de desenvolupament per part dels alumnes de l'assignatura DAMO (Desenvolupament d'aplicacións mòbils de l'EPSEVG (Escola Politècnica Superior d'Enginyeria de Vilanova i la Geltrú). Forma part del Projecte LAPPS, iniciat la tardor del 2014, dirigit per LAPPS (Laboratori d'aplicacions mòbils, Universitat Politècnica de Catalunya) de la Universitat Politècnica de Catalunya en col·laboració amb Viquillibres. Cada semestre en què s'imparteixi la matèria en qüestió, els continguts que es mostren a continuació s'aniran ampliant.
Comença a llegir-lo

## Taula de continguts

* AndroidTest
* Patró observador amb exemples
* MVC. Diferents versions
* MVC - Implementació amb el patró observador
* Layouts predefinits pels adapters
* Arquitectura BD SQlite
* Gradle amb exemples
* Tabbed ActionBar i Pager - Conversió pas a pas.
* IME.
* GooogleAdds.
* Android vs iOS - Casos pràctics
* Swift vs Java
* Com construir una UI Material
* Construcció d'una app amb dades persistents en una BD
* Encapsulament d'una BD en un ContentProvider
* Com definir una cerca
* Integrar Android Studio a Bitbucket. Pas a pas i exemples
* Notificacions
* Firebase
* El fragment com a element bàsic d'una interfície
* Home widgets

## Enllaços externs

Pàgina oficial del programari Android
Pàgina oficial dels desenvolupadors Android
# Alemany/Nivell I Introducció

Continguts - Introducció - Lliçó 1
# Alemany: Lliçó principiants 1P

Continguts - Introducció - Liçó 1 - Lliçó 2
# Toki pona/Conclusió
## Conclusió (de jan Pije)

mi sitelen e kama sona pi toki Inli tawa toki Kataluna. taso mi sitelen ala e ni. jan Pije sitelen e ni:
pona! tenpo ni la sina sona e toki pona mute. toki pona li pona ala pona tawa sina? mi wile e ni: ona li pona tawa sina.
sina sona e toki pona mute. taso sina ken kin kama sona e ijo sin. sina wile sona pona e toki pona la o kama tawa tomo toki pi toki pona. -- sina jo e ilo mIRC la o pilin e nena ni. sina lukin e nena Proceed la o pilin e ona. -- sina jo ala e ilo mIRC la sina ken pali e ijo tu: sina ken kama jo e ilo mIRC. anu sina ken tawa ijo irc://irc.freenode.net/tokipona kepeken ilo sina.
sina wile ala kama tawa tomo toki la o pana e lipu tawa nimi (bknight009@yahoo.com). mi wile mute toki tawa sina! sina ken la o kepeken e toki pona taso.
toki awen pona li lon li kepeken e toki pona. tenpo pini la toki awen ni li kepeken e toki Inli. taso jan li pana e toki pona tawa ona.

### kasi pona

    kasi suli en jan lili li jan pona. taso ali li ante. ni li toki pona.

### jan ike Kin li pakala e tenpo pona Kolisu!

    jan ike Kin li wile pakala e tenpo pona Kolisu. ona li ken ala ken pona e wile ike ni?

### jan Lowe

    jan Wansa li wile moli e kasi. taso jan Lowe li wile ala e ni.

### soweli Kipa li lili. - tenpo suno pi jan moli

    tenpo suno pi jan moli li pona tawa soweli Kipa.
sina wile e toki awen ni la mi jo e ona. sina pana e lipu tawa nimi (bknight009@yahoo.com) la mi pana e toki awen tawa sina. o kepeken e toki pona taso!
sina sona e toki pona. pona! tenpo ni la sina ken pali. o pana e sona pi toki pona tawa jan ante. o pali e toki awen. o toki kepeken toki pona! toki pona li toki pona. mi wile e ni: jan mute li sona e ona. sina ken kama e ni.
o pona!
# Toki pona/Lliçó 01: Pronunciació

Hi ha catorze lletres a l'alfabet de la Toki Pona: nou consonants (j k l m n p s t w), i cinc vocals (a e i o u).

## Consonants

Excepte la j, totes les consonants es pronuncien com qualsevol persona parlant d'un idioma europeu espera. En una taula, exemplificant-ho amb paraules catalanes:
| Lletra | Pronunciada com |
| k | kilo |
| l | làmina |
| m | món |
| n | nino |
| p | paraula |
| s | sabata, braç, brossa |
| t | taula |
| w | u diftongada: pau, taula, pingüí |
| j | i diftongada: axioma, aigua |
Ja deus haver vist, doncs, que la j no es pronuncia com la j catalana. Es pronuncia exactament com la y castellana. Altres llengües com l'esperanto, l'alemany o el polonès també són així; de tota manera, si mai has estudiat una llengua que fa servir la j així, assegura't que ho pronuncies sempre tot bé. Si veus una j, imagina que és una i, o potser encara millor una y.

## Vocals

Les vocals de Toki Pona són com les vocals del català (tant li fa si són obertes o tancades), el castellà, l'italià o l'esperanto. O sigui, les típiques a e i o u tancades. En una taula, amb exemples catalans:
| Lletra | Pronunciada com |
| a | pa |
| e | temps |
| i | ritme |
| o | tomb, tambor |
| u | dubte |

## Material Avançat

Si creus que la feina de pronunciació és prou difícil, et recomano que no estudiis el material que hi ha a partir d'ara; tot i això, aquesta informació és important per a algú qui realment vol aprendre la Toki Pona, i per tant al final ho hauràs d'acabar llegint.
Si la lliçó de pronuncació no ha estat massa difícil, i vols aprendre més, continua llegint:
* Totes les paraules oficials de Toki Pona (que són les paraules com toki o pakala que es troben en el diccionari Toki Pona - anglès) mai s'escriuen amb cap majúscula . (Sí, fins i tot a començament de frase són totalment en minúscules).
* L'únic moment en què s'usen majúscules és amb les paraules no oficials, com els noms de persones, llocs o religions. Per exemple:
** jan Kalisija li pona. (Kalisija, el nom d'una persona, és la única paraula amb majúscula en aquesta frase.)
** ma Elopa li suli. (Europa no és una paraula oficial de Toki Pona, i per tant, s'escriu amb majúscula.)
* Com que la Toki Pona té tan poques consonants, el so exacte que es pronuncia pot ser força lliure i flexible. Apart de les pronuncacions que has après abans en aquesta mateixa lliçó, aquí hi ha una petita llista d'algunes de les altres pronunciacions que algunes consonants poden tenir:
| Lletra | Pronunciada |
| p | bona |
| t | dit |
| k | gat |
| s | casa, zero |
* La tònica SEMPRE és la primera síl·laba, o sigui, pakala sonaria /pàkala/.
* Les síl·labes en Toki Pona segueixen aquest patró: consonant + vocal + n opcional.
** La consonant pot no ser imprescindible si parlem de la síl·laba inicial de la paraula (per exemple, no hi ha consonant inicial a ali o a unpa).
** La n final no es pot fer servir si la pròxima síl·laba comença amb m o amb n.
** Hi ha quatre combinacions que no són permeses, degut a la seva dificultat tant escoltant com pronunciant-les. Aquestes són: ji, ti, wo, i wu.
<Anterior: Índex de matèries | Següent: Lliçó 02: Frases bàsiques>
# Guia Ubuntu/Fitxers

El navegador de fitxers Fitxers (una antiga versió del Nautilus) és l'aplicació que us permet navegar per als arxius del vostre disc dur o d'altres ordinadors connectats per xarxa.
A la part esquerra, hi trobareu una vista en format d'arbre que és molt útil per a treballar amb els vostres arxius. Qualsevol sistema GNU/Linux desa tots els arxius amb una estructura tipus arbre. No existeixen unitats c:, d:, sinó que tot penja d'una jerarquia de directoris.
A la cantonada superior esquerra hi trobareu les habituals opcions per minimitzar o tancar la finestra.
A la cantonada superior dreta hi trobareu tres botons per: Cercar documents o carpetes, visualitzar els elements com una llista i visualitzar els elements amb icones.
És probable que hàgiu trobat a faltar els menús de edició o adreces d'interès o quelcom semblant. No us preocupeu, no hi manca, simplement no el veieu perquè no us destorbi i per a aprofitar al màxim la pantalla del vostre equip. Si desplaceu el ratolí fins a dalt de tot us apareixerà un menú amb les opcions: Fitxer, Edita, Visualitza, Historial, Adreces d'Interès, Eines i Ajuda.
Només par a usuaris avançats: Podeu obrir el navegador d'arxius Fitxers amb drets d'administrador teclejant des del terminal: $ sudo nautilus. Cal tenir cura de no esborrar arxius del sistema erròniament!
Dreceres del Fitxers
Amb el menú Vés podeu anar a diferents localitzacions especials:
Amb el menú Edita podreu accedir a Preferències per poder personalitzar el comportament i l'estil.
Algunes funcions útils: Prement la tecla F9 podreu amagar i/o recuperar la finestra lateral esquerre amb els accessos als llocs de més ús. Al menú Edita - Preferències - Comportament podreu configurar que les carpetes s'obrin amb un sol clic entre d'altres funcionalitats.