OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Compres "on-line"

El Viquillibre "Compres on-line" té l'objectiu d'ensenyar al lector a iniciar-se i desenvolupar els seus coneixements envers les noves tecnologies de la compra a través d'internet, mostrant totes les caracterísitques del sector i tots els trucs i secrets d'aquest. Els seus continguts són força complets, però si hi veieu cap error sempre podeu editar-los vosaltres mateixos!

## Continguts
### Teoria

* Nocions prèvies

#### El comerç electrònic

* Definició de comerç electrònic
* Desenvolupament històric
* Factors clau per a l’èxit del comerç electrònic
* Problemes del comerç electrònic
* Tipus de comerç electrònic
** Comerç electrònic entre empreses
** Comerç electrònic d’empreses a consumidors
** Comerç electrònic d’empreses a altres empreses i a consumidors
** Comerç electrònic d’empresa a empleat
** Comerç electrònic entre consumidors

#### Comerç electrònic d’empreses a consumidors

* Introducció al concepte de compres “on-line”
* Acceptació del comerç electrònic
* Descripció dels avantatges i desavantatges d’aquest tipus de comerç
* Idoneïtat del producte
* Mètodes de pagament a les compres a Internet
** Contra reembors
** Càrrecs en compte (domiciliació)
** Targeta de dèbit o de crèdit
** Mètodes de pagament específics
* Sistemes de seguretat en les compres en línia
** Confidencialitat
** Integritat
** Autentificació
* Màrqueting
* Marxandatge

### Investigació

* Introducció
* Metodologia
** Prova pilot
** Enquesta distribuïda
* Hipòtesi
* Anàlisis dels resultats
** Variació de les compres a Internet segons el gènere
** Variació de la compra en línia segons l’edat
** Quantificació dels mètodes de pagament emprats
** Quantificació dels tipus de productes més adquirits
** Quantificació del tipus de pàgines web més emprades
** Variació de la freqüència de compra
** Quantificació de les despeses per compra
** Quantificació del motiu per el qual la societat no compra a traves d’Internet
* Conclusió
* Glossari
# Bibliografia/Criteri ISBN orientat a la catalogació

El Comitè Permanent de la Secció de Catalogació de la Federació Internacional d'Associacions i Institucions Bibliotecàries (que és l'organització internacional de biblioteconomia) elabora una normativa internacional de referenciació bibliogràfica (ISBD).
La Descripció Bibliogràfica Internacional Normalitzada (ISBD) presenta diferents apartats, segons es tracti de material cartogràfic, llibres en general, material no llibrer, material musical, recursos electrònics, publicacions seriades, etc.

### Normes editades

* FEDERACIÓN INTERNACIONAL DE ASOCIACIONES DE BIBLIOTECARIOS Y BIBLIOTECAS. ISBD(CM): descripción bibliográfica internacional normalizada para material cartográfico. Ed. rev. Madrid: ANABAD. Arco-Libros, D.L. 1993.
* FEDERACIÓN INTERNACIONAL DE ASOCIACIONES DE BIBLIOTECARIOS Y BIBLIOTECAS. ISBD(G): descripción bibliográfica internacional normalizada general. Ed. rev. Madrid: ANABAD. Arco-Libros, D.L. 1993.
* FEDERACIÓN INTERNACIONAL DE ASOCIACIONES DE BIBLIOTECARIOS Y BIBLIOTECAS. ISBD(NBM): descripción bibliográfica internacional normalizada para materiales no librarios. Ed. rev. Madrid: ANABAD. Arco-Libros, D.L. 1993.
* FEDERACIÓN INTERNACIONAL DE ASOCIACIONES DE BIBLIOTECARIOS Y BIBLIOTECAS. ISBD(PM): descripción bibliográfica internacional normalizada para música impresa. Ed. rev. Madrid : ANABAD. Arco-Libros, D.L. 1994.
* FEDERACIÓN INTERNACIONAL DE ASOCIACIONES DE BIBLIOTECARIOS Y BIBLIOTECAS. Pautas para la aplicación de las ISBD a la descripción de partes component: ANABAD. Arco-Libros, D.L. 1994.
* FEDERACIÓN INTERNACIONAL DE ASOCIACIONES DE BIBLIOTECARIOS Y BIBLIOTECAS.: ISBD(ER) : International Standard Bibliographic Description for Electronic Resources. München : Saur, 1997. Disponible también en: http://www.if
* FORMATO IBERMARC para registros bibliográficos. 6ª ed. Madrid : Biblioteca Nacional, 2001
* REGLAS de catalogación. Ed. nuevamente rev. Ed. refundida y rev. Madrid: Ministerio de Educación y Cultura, Centro de Publicaciones : Boletín Oficial
* REGLAS de catalogación. Ed. nuevamente rev. Madrid: Ministerio de Cultura, Centro de Publicaciones. 1999.

## Fonts

* ↑ Normes generals ISBD(G)
# Basc/Nivell I

* Guia de pronunciació del basc : Nocions bàsiques de la pronunciació del basc.
* Lliçó 1 : Kaixo! ~ Dir hola i adéu, ordre bàsic de l'oració, pronoms personals, present del verb izan, formació del plural, article determinat, expressions d'ús corrent, vocabulari, exercicis.
* Lliçó 2 : Nongoa zara zu? ~ El genitiu I: el genitiu locatiu, ordre de les oracions interrogatives, ordre de les oracions interrogatives afirmativo-negatives, ordre de les oracions negatives, el sufix -lari, vocabulari, exercicis.
# Bibliografia/Composició d'una bibliografia
## Creació d'una citació

Les citacions són les referències d'altres autors o obres incorporades en el document que s'elabora.

### Citacions textuals

Segons les condicions de publicació de la Societat Catalana de Comunicació (SCC), membre de l'Institut d'Estudis Catalans (IEC), les citacions textuals s'escriuen en rodona i entre cometes.
La referència s'escriurà després de les cometes.
Si les citacions són més llargues de 3 línies, s'escriuen en un paràgraf independent, sagnat 1cm a l'esquerra i el cos de lletra 1 punt més petit (normalment 11 p.) que la del cos del text (si aquest és de 12). L'interlineat ha de ser senzill.
La referència de la citació va al final, abans del punt final.
Les supressions de text en les citacions, cal indicar-les amb tres punts entre claudàtors:[...].

### Referències bibliogràfiques

Qualsevol referència d'una altra obra, cal ressenyar-la convenientment o bé a peu de pàgina, o bé al final del capítol o al final de l'obra.
Hi ha tres sistemes principals de citacions: a) les citacions numèriques b) les citacions en notes c) les citacions d'autor i any

### Citacions numèriques

Les crides de nota del text remeten a la citació de l'obra de procedència mitjançant un número que es refereix a una llista d'obres citades al final del capítol o del llibre, ordenada numèricament. Les crides dins del text s'han de col·locar després de la puntuació corresponent, ja que si no s'interromp la frase.

### Citacions en notes

Les crides de nota del text remeten a notes (situades a peu de pàgina, al final del capítol, o al final de l'obra) que contenen les referències bibliogràfiques. De vegades aquestes notes porten la citació abreujada que remet a la bibliografia final de l'obra.

### Citacions d'autor i any

Es tracta de posar directament al text, entre parèntesis, el primer element (gairebé sempre l'autor), l'any d'edició de l'obra de referència i, si cal, la pàgina o pàgines. Els cognoms dels autors s'han d'escriure en versaletes.
* Exemple: (Lüdtke, 1988), (Lüdtke, 1988: 1633).
Quan aquestes referències apareixen al final d'un període, han d'anar sempre després del signe de puntuació.
* Exemple: És clar que el sistema de codificació més estàndard actualment és el TEI (Burnard, 1995) i, com a tal, ...
Si hi ha més d'una referència, s'escriuen totes dins dels mateixos parèntesis, separades per punt i coma (Barry i Fourcin, 1992; Péan et al., 1993).
Si en el text ja se cita l'autor, només cal escriure l'any entre parèntesis.
* Exemple: Tal com diu Burnard (1995a), el sistema de...
En el cas de citar més d'una obra del mateix any del mateix autor, les obres s'enumeren amb lletres minúscules després de l'any, sense deixar cap espai.
* Exemple: (Burnard, 1995a).
Si a més de l'obra es vol anotar la pàgina o les pàgines concretes, la referència s'escriu després de l'any, precedida de dos punts i un espai.
* Exemple: (Burnard, 1995: 53-56)

## Fonts

* El periodico.com
* Horta de Sant Joan.cat
* Normativa vigent en àmbits acadèmics catalans (termcat.cat)
* ↑ Societat Catalana de Comunicació
# Bibliografia

Comença a llegir-lo
En aquest llibre aprendrem com citar una bibliografia correctament segons diferents criteris, com l'ISBN o l'ISO.

## Índex

* Introducció
* Composició d'una bibliografia
* Criteri ISBN orientat a la catalogació
* Criteri ISO orientat a l'edició
* Altres criteris
* Abreviatures

## Enllaços útils

* Normativa vigent en àmbits acadèmics catalans (termcat.cat)
* Harvard Reference Generator
* Author Bibliographies
* Internet Information Reference Center
* Bibliofilador, en català, volcat de dades amb l'ISBN o l'ID de Open Library
* myBiblio citation creator
* EasyBib

### Citació d'un recurs electrònic

* Com citar recursos electrònics
* Extractos de la norma ISO 690-2: Información y documentación. Referencias bibliográficas. Parte 2: documentos electrónicos y partes de los mismos.)
* International Standard Bibliographic Description for Electronic Resources
# Bibliografia/Abreviatures

Les referències bibliogràfiques que utilitzen abreviatures d'origen llatí van entre claudàtors. Moltes llengües han tendit a substituir-les pel seu equivalent vernacular:
* [ca.] circa, precedeix una data de publicació aproximada
* [et al.] et alii, indicació de l'omissió d'autors després del primer
* [i.e.] id est, precedeix una data de publicació corregida
* [S.l.] sine loco, s'utilitza quan no es coneix el lloc de publicació
* [s.n.] sine nomine, s'utilitza quan no es coneix el nom de l'editor
* [sic] segueix una incorrecció
Abreviatures típiques:
* (a.d.) alta densitat
* art. article
* cap. capítol
* col·l. col·lecció
* comp. compilador
* coord. coordinador
* cop. copyright, precedeix la data extreta del copyright
* (d.d.) doble densitat
* dir. director
* DL dipòsit legal, precedeix la data extreta del dipòsit legal
* ed. editor o director literari
* núm. número d'exemplar de publicació en sèrie
* p. pàgina/es
* v. segueix el nombre de volums d'una monografia
* Vol. precedeix el número del volum citat
* § paràgraf
# Llenguatge html/Escriure text

* Llenguatge html
* Introducció
* Regles bàsiques del codi
* Crear un document html
* Escriure text
* Estil del text
* Imatges
* Llistes i taules
* Enllaços
* Estils CSS
* Altres
* Penjar la web a internet
Escriure text és la feina més fàcil, possiblement, de crear un arxiu html, però la cosa es complica al haver de donar-li format.

## Esciure text

La manera més senzilla consisteix a escriure el text a qualsevol part de l'arxiu, per tant si tinguéssim una arxiu així:
Quedaria un text sense format:
I el que volem aconseguir aquí és que el text tingui sentit.

## Formes d'escriure

Tenim diferents formes d'escriure:

### Paràgraf

Una forma fàcil d'escriure un text és creant diferents paràgrafs. Això ho aconseguim amb l'element P i les etiquetes <P> i </p> (en cas de que no vulguem aplicar cap etiqueta podem utilitzar l'element BR <br>, no cal tancar-lo i té la funció de fer un salt de línia.
A aquestes etiquetes els podem atribuir els següents atributs:
* Genèrics:
** Identificadors: id, class, style, title
** i18n: lang, dir
* Transcisió: align

##### Align

Align significa alineació, i l'emprem quan volem justificar el text a l'esquerra (left), la dreta (right), a totes dues bandes(justify) o centrar-lo (center). L'utilitzarem així:

### Encapçalaments

Una de les millors formes d'escriure un document html és dividir-lo en seccions, això s'aconsegueix mitjançant els encapçalaments
Partint de l'element H i nombre de l'1 al 6, s'aconsegueixen sis encapçalaments diferents, de l'1 el més gran fins al 6 més petit.
Les etiquetes són:

## Resultat

Combinant tots els elements anteriors poden sortir pàgines com aquesta:
# Taller 1

* Endevinalla:
* Tot i que no sóc un peix,
* sempre estic dins de l'aigua.
* Cantant estic contenta,
* així que arriba la nit.
* Si em fas un petó,
* esdevindré un príncep.
* Qui sóc?
* Avui estic molt contenta. M'he llevat de bon humor. Potser és per què ahir vam anar de compres amb unes amigues. Ens agrada molt anar de compres. Cadascuna de nosaltres es compra sempre alguna cosa. Jo, per exemple, em vaig comprar unes sabates noves. Ho necessitava. Totes les que tenia eren ja molt velles. I a tu, t'agrada comprar? Prefereixes comprar a una botiga petita o prefereixes els grans magatzems?
# Llenguatge html

Aquest llibre tractarà del llenguatge de programació HTML, aquell en què estan escrits els arxius que duen les extensions .html o .htm
Aquest llibre és un curs per aprendre les regles bàsiques de l'html i poder confeccionar pàgines web de manera senzilla.

### Requisits

* Llenguatge html
* Introducció
* Regles bàsiques del codi
* Crear un document html
* Escriure text
* Estil del text
* Imatges
* Llistes i taules
* Enllaços
* Estils CSS
* Altres
* Penjar la web a internet
Per poder seguir el curs és necessari:
* PC
* Connexió a internet
* Paciència i ganes
# Llenguatge html/Introducció

* Llenguatge html
* Introducció
* Regles bàsiques del codi
* Crear un document html
* Escriure text
* Estil del text
* Imatges
* Llistes i taules
* Enllaços
* Estils CSS
* Altres
* Penjar la web a internet

## Què és l'html?

L'html és el llenguatge estandard creat per l'edició de documents web. Les sigles signifiquen: HyperText Markup Language (Llenguatge de Marques d'HiperText).
El seu concepte consisteix a intercalar la informació (text, imatges, etc.) amb marques i etiquetes que indiquen a l'ordinador les accions a realitzar sobre la informació (posar text en negreta, colors, fer taules, o el llenguatge de l'arxiu).
En aquest curs aprendrem a usar les marques i posar-les de forma convinguent.

## Curs

En aquest curs començarem explicant les regles bàsiques de l'html, al tercer capítol crearem el primer document html, que poc a poc, i amb cada capítol millorarem afegint-hi imatges, taules, enllaços, format, etc.
Farem una web d'entreteniment, amb passatemps, però es pot fer de qualsevol temàtica que volguem.
# Llenguatge html/Crear un document html

* Llenguatge html
* Introducció
* Regles bàsiques del codi
* Crear un document html
* Escriure text
* Estil del text
* Imatges
* Llistes i taules
* Enllaços
* Estils CSS
* Altres
* Penjar la web a internet

## Començar

Per començar és millor obrir un programa que ens serveixi, un ideal sería el Bloc de notes que incorpora l'ordinador, però si disposem de programes editors d'html com el Front Page obtingrem molts avantatges; això si, aquest tutorial està pensat per crear una web amb html sense ajuda de cap programa editor, o sigui, que si vols aprendre a fer webs amb Front Page aquí no hi trobaràs la informació.
Primer de tot és important posar l'etiqueta d'html, perquè l'ordinador pugui reconèixer que estem treballant amb aquest llenguatge:
Escrivim l'etiqueta per tancar perquè posteriorment no sen's oblidi, això si, haurem de recordar escriure entre les dues etiquetes.
Ara crearem un títol i un cos, l'estructura per defecte de tots els documents html.
Hem posat una altra etiqueta: TITLE, el que hi posem entre mig de la d'inici i de la de tancament serà el títol de la pàgina, aquest títol només el veurem, per exemple a la part de dalt del navegador, on ara us deu posar: Llenguatge html/Crear un document html - Viquillibres (o quelcom semblant). Tinguem present que aquest títol no es veurà a la pàgina, només servirà perquè el navegador l'anomeni.
Les etiquetes de head (títol) i body és millor no barrejar-les.
Ara ja tenim el document html preparat per començar-lo a editar.

## Guardar el document

Sempre que vulguem guardar el document haurem de tenir en compte una cosa: per veure'n el resultat ha de ser html. Si l'hem creat amb el Bloc de notes per defecte se'ns guardarà com a .txt, haurem de canviar-ho per .html
De tal manera que el guardem com a "nom.html", així quan l'obrim se'ns obrirà l'explorador per poder veure el resultat.
Si l'hem guardat com a .html, per tornar-lo a poder obrir amb el Bloc de notes (o el programa que utilitzem) haurem de fer clic amb el segons botó del ratolí i anar a l'opció "Obrir amb" i allà seleccionar el programa.
Quan obrim el document amb el navegador d'internet no hi veurem res, serà una pàgina en blanc. A les següents pàgines aprendrem com posar text, donar-l'hi format, imatges, enllaços, taules, etc.
# Llenguatge html/Estil del text

* Llenguatge html
* Introducció
* Regles bàsiques del codi
* Crear un document html
* Escriure text
* Estil del text
* Imatges
* Llistes i taules
* Enllaços
* Estils CSS
* Altres
* Penjar la web a internet

## Elements d'estil

Hi ha els següents:
* B: Anomenat bold, significa negreta, les seves etiquetes són <b> i </b>.
* I: Anomenat italic, significa cursiva, les seves etiquetes són <i> i </i>.
* U: Anomenat underline, significa subratllat, les seves etiquetes són <u> i </u>.
* TT: Els caràcters apareixen a major separació entre ells, les seves etiquetes són <tt> i </tt>.
* S: Significa ratllat, les seves etiquetes són 
 i 

* Big: Significa gran, les lletres apareixen amb un major tamany, les seves etiquetes són <big> i </big>.
* Small: Significa petit, disminueix la mida de les lletres, les seves etiquetes són <small> i </small>.
* Font: Aquest element no té funció per si sol,les seves etiquetes són <span> i </span>. Hem d'aplicar-li algun del atributs següents:
** Size: Determina la mida de les lletres, va de l'1 (més petit) al 7 (més gran), les seves etiquetes: <span style="font-size:x-small;"> i </span>.
** Face: Determina l'estil de lletra que utilitzem, Arial, Comic Sans, Times New Rodman, Tunga, etc., les seves etiquetes són <span style="font-family:arial;"> i </span>.
** Color: Permet seleccionar el color de les lletres. Els valors poden ser de dos tipus:
*** Noms: Poden ser els noms de colors amb anglès: red, green, blue, yellow, white, silver, fuchsia, etc. amb les etiquetes. <span style="color:red;"> i </span>.
*** Codis: Permeten fer molts més colors, però és díficil poder conèixer-l's pel codi: <span style="color:#FFFF00;"> i </span>; això, per exemple això és el groc.
* Center.
* Spane: Representa el fons del text, necessita els elements per servir:
** Style: Ens permet canviar el color s'hi escribim: style="background-color: color a la primera etiqueta; quedaría així: <span style="background-color: red">El nostre text</span>.

### Cites

Tenim diferents elements per fer cites:
* Blockquote: Significa cita en bloc, és la més recomanada amb cites llargues. Les seves etiquetes són: <blockquote> i </blockquote>
* Q: Significa cita, s'utilitza per a cites curtes, les seves etiquetes són <q> i </q>
* Cite: Per anomenar l'autor de la cita, les seves etiquetes són <cite> i </cite>.

## Resultat

Ara ja som capaços de crear textos com aquest:
# Llenguatge html/Imatges

* Llenguatge html
* Introducció
* Regles bàsiques del codi
* Crear un document html
* Escriure text
* Estil del text
* Imatges
* Llistes i taules
* Enllaços
* Estils CSS
* Altres
* Penjar la web a internet

## Inserir una imatge

Per inserir una imatge utilitzem l'element IMG. Amb l'etiqueta <img> (sense etiqueta de tancar).
Haurem de tenir present que per veure alguna imatge hem d'afegir-hi un atribut:
* SRC: Indica la direcció de la imatge, pot ser una imatge d'internet o del nostre ordinador: src="http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/9/91/Wikipedia-logo-ca.png".
També tenim atributs que ens permeten modifica o personalitzar la imatge:
* Height i width: Determinen l'alçada (height) i l'amplada (width) de la imatge, els seus possibles valors són nombres: height="155" i width="135".
* ALT: Ens permet posar un text descriptiu a la imatge: alt="Logotip Viquipèdia".
* Border: Permet crear un contorn a la imatge: border="2".
Combinant tots els elements anteriors quedaria així:

## Resultat

Ja podríem tenir una pàgina així:
# Matemàtiques (nivell ESO)/Ordres de magnitud

Un ordre de magnitud és la classe d'escala o magnitud de qualsevol quantitat, on cada classe conté valors en una proporció fixa respecte a la classe anterior. La relació de proporció més utilitzada és 10. Per exemple, es diu que dos nombres difereixen en 3 ordres de magnitud si un és 1000 vegades més gran que l'altre. L'ús més estès per descriure els ordres de magnitud és mitjançant la notació científica i les potències de deu.
Una forma de classificar els objectes del món físic és per la seva mida.

## Enllaços externs

* Conversor d'unitats
* Potències de 10, un gràfic en moviment amb una vista de la Via Làctia a 10$^{23}$ metres i acaba amb partícules subatòmiques a 10$^{-16}$ metres.
* Orders of magnitude: Distance
# Matemàtiques (nivell ESO)/Nombres decimals

Els nombres decimals són nombres que estan basats en els múltiples del número 10. La noció de número decimal és una manera de representar els números i només fa referència a la base, una decisió arbitrària.
El sistema decimal està basat en la notació dels nombres en un sistema numeral en base deu, per la qual cosa s'usen uns símbols anomenats dígits: 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 i 9. Aquests dígits s'usen amb el separador decimal (la coma decimal) que indica el començament de la part fraccionària, i amb els signes + (positiu) o – (negatiu) per indicar el signe.
Hi ha procediments establerts per a trobar la fracció que genera un nombre decimal (fracció generatriu).

## Tipus de nombres decimals

* Nombres decimals exactes: La seva part decimal està formada per una sèrie de dígits finita. Per tant, es poden escriure amb tots els dígits.
* Nombres decimals periòdics purs: La seva part decimal està formada per una sola sèrie de dígits que es repeteixen indefinidament com a bloc complet. És a dir, els mateixos números s'escriuen de manera cíclica un darrere l'altre. Per tant, es pot aprofitar aquesta característica per escriure només el primer bloc de números que es repeteix i posar-hi una barra horitzontal al damunt, que voldrà dir que aquell bloc es repeteix.
* Nombres decimals periòdics mixts: La seva part decimal està composta per dues sèries de dígits. La primera, que segueix la coma decimal, està formada per una sèrie arbitrària de dígits però finita. S'anomena anteperiode. La segona, que segueix a continuació, és una sèrie de dígits que es repeteixen de manera cíclica com en el cas dels decimals periòdics purs. Aquesta segona part s'anomena part periòdica.
# Matemàtiques (nivell ESO)/Notació científica

La notació científica (notació índex estàndard) és un mode concís d'anotar nombres enters per mitjà de potències de deu, aquesta notació és utilitzada en nombres molt grans o molt petits.
* 10$^1$ = 10
* 10$^2$ = 100
* 10$^3$ = 1000
* 10$^6$ = 1.000.000
* 10$^9$ = 1.000.000.000
* 10$^{20}$ = 100.000.000.000.000.000.000
Addicionalment, 10 elevat a una potència sencer negativa -n és igual a 1/10$^n$ o, equivalentment 0, (n-1 zeros) 1:
* 10$^{-1}$ = 1/10 = 0,1
* 10$^{-3}$ = 1/1000 = 0,001
* 10$^{-9}$ = 1/1.000.000.000 = 0,000000001
Per tant un nombre com 156.234.000.000.000.000.000.000.000.000 pot ser escrit com a 1,56234 × 10$^{29}$, i un nombre petit com a 0,0000000000234 pot ser escrit com 2,34 × 10$^{-11}$.
Per exemple, la distància als confins observables del univers és ~4.6 × 10$^{26}$m i la massa d'un protó és ~1,67 × 10$^{-27}$ quilograms . La majoria de les calculadores i molts programes d'ordinador presenten resultats molt grans o molt petits en notació científica;
Una altra manera d'escriure aquests nombres, és omitint els números 10, i utilitzant la lletra E per a l'exponent; per exemple: 1,56234 E29. Noti's que això no està relacionat amb la base del logaritme natural també denotat comunament amb la lletra e.
La notació científica és altament útil per a anotar magnituds físiques, perquè poden ser mesures només dins de certs límits d'error i a l'anotar només els dígits significatius es dóna tota la informació requerida sense malgastar espai.
La notació científica també evita diferències regionals de denominació, notablement el terme "bilió" que pot donar lloc a equivocacions, ja que en alguns països (com el nostre) un bilió és 10$^{12}$ (un milió de milions), mentre que als Estats Units, quan diuen un bilió, volen dir 10$^9$ (un miler de milions).