OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Flora del Pirineu català/Sorbus chamaemespilus

La moixera nana és un arbre caducifoli d'escorça poc fissurada de la família de les rosàcies rar a la serralada pirinenca. Creix en boscos de pi negre, matollars i altres indrets de l'estatge subalpí entre els 1.600 i els 2.300 m d'altitud. En català també s'anomena nesplera borda.
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Sempervivum montanum

El matafoc de muntanya és una herba perenne de la família de les crassulàcies pròpia i habitual a l'alta muntanya pirinenca. El seu hàbitat són roquissars i codines que es troben entre els 1.800 i els 3.000 m d'altitud.
| Aspecte general de la planta | Detall de la flor |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Sempervivum tectorum

El matafoc és una herba perenne de la família de les crassulàcies que es fa a roques, parets i teulades de l'estatge montà, subalpí i alpí fins als 2.300 m (més rarament fins als 2.700 m). És una planta poc habitual però es pot trobar a tota la serralada pirinenca. En català també es coneix pel nom d'apagafoc i herba de les cremades.
| Aspecte general, rosetes amb fulles de marge ciliat | Inflorescència |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Sorbus aria

La moixera vera és un arbre caducifoli d'escorça grisenca de la família de les rosàcies rar a la serralada pirinenca. Es fa en boscos principalment caducifolis de l'estatge montà, i amb menor freqüència subalpí, fins als 2.100 m d'altitud. Altres noms que rep en català són maçanera borda, moixera, moixera blanca, moixera de guilla, moixera gran, pomera borda, pomera de pastor, pomera silvestre, prunera borda i servera borda.
| Aspecte general | Inflorescència |
| Fulles | Fruits | Detall de la nervació de la fulla |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Sorbus aucuparia

La moixera de guilla és un arbre caducifoli d'escorça llisa de la família de les rosàcies comú a la serralada pirinenca. Creix en boscos silicícoles de l'estatge subalpí, i amb menor freqüència montà, entre els 1.400 i els 2.600 m d'altitud. En català també rep els noms de besurt, moixera, seridoler, server, server de bosc, server dels caçadors i servera borda.
| Aspecte general | Inflorescència |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Selaginella selaginoides

La selaginel·la de muntanya és un pteridòfit de la família de les selaginel·làcies que es fa en molleres i herbeis humits a alta muntanya. Es troba en els estatges subalpí i alpí fins als 2500 m de manera escadussera però repartida per tota la serralada pirinenca.
| Detall de la planta | Detall dels esporangis |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Sibbaldia procumbens

La sibàldia és una herba pilosa i perenne de la família de les rosàcies rara a la serralada pirinenca. Es fa en congesteres de l'estatge alpí (més rarament subalpí) entre els 2.000 i els 3.100 m d'altitud.
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Spiraea crenata

L'espirea crenada és una herba perenne de la família de les rosàcies que es fa de manera molt rara en rouredes i boixedes dels Prepirineus centrals, a l'estatge montà submediterrani, fins als 1.300 m d'altitud.
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Sedum villosum

El crespinell pilós és una herba perenne de la família de les crassulàcies que es fa a rierols i molleres d'alta muntanya, entre els 1.500 i els 2.400 m d'altitud. És una planta rara i, a diferència d'altres espècies del mateix gènere, no forma gespa.
| Aspecte general de la planta | Detall de la flor |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Agrimonia procera

L'agrimònia és una planta herbàcia perenne i robusta de la família de les rosàcies força rara a la serralada pirinenca. Es pot trobar en vorades de bosc i herbassars de l'estatge montà fins als 1.400 m d'altitud.
| Detall d'una fulla | Fruits |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Alchemilla alpina

El peucrist és una planta herbàcia perenne i estolonífera de la família de les rosàcies comuna a la serralada pirinenca (tot i que depèn de la subespècie és més o menys freqüent). Espècie estrictament protegida a l'espai del Pla d'Espais d'Interès Natural (Catàleg de flora amenaçada de Catalunya), es fa habitualment en pastures i landes de l'alta muntanya i de vegades a l'estatge montà entre els 1.400 i els 3.000 m d'altitud. En català també s'anomena herba argentada, herba desinflamatòria, herba estelada, peu de Crist i pota de lleó.
| Aspecte general | Inflorescències |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Alchemilla hybrida

La pota de lleó és una planta herbàcia perenne de la família de les rosàcies comuna a la serralada pirinenca, tot i que depèn de la subespècie en qüestió. Es pot trobar en pasturatges i llocs rocosos de l'alta muntanya i amb menys freqüència a l'estatge montà, entre els 1.000 i els 2.700 m d'altitud. En català també es coneix com a alquemil·la híbrida, herba botera i peu de lleó.
| Aspecte general (fotografia de la subespècie Alchemilla flabellata) | Inflorescència (fotografia de la subespècie Alchemilla flabellata) |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Alchemilla vulgaris

El peu de lleó és una planta herbàcia perenne de la família de les rosàcies comuna a la serralada pirinenca, però depèn de la subespècie és més o menys freqüent. Creix en prats humits de l'estatge montà i subalpí entre els 1.000 i els 2.300 m d'altitud. En català també s'anomena herba botera i pota de lleó.
| Aspecte general | Detall de la fulla |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Adonis vernalis

L'adonis és una herba perenne de la família de les ranunculàcies present en prats secs i assolejats dels Pirineus, fins als 1400 m. Tota la planta és tòxica. És una planta molt rara i legalment protegida a Catalunya.
| Inflorescències | Detall de la flor |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Agrimonia eupatoria

La serverola és una planta herbàcia perenne de la família de les rosàcies comuna a la serralada pirinenca. Es pot trobar en vorades de bosc i pastures humides de l'estatge montà fins als 1.600 m. Alguns dels moltíssims noms populars que rep són agrimònia, cura-ho-tot, herba cuquera, herba de la sang, herba de Sant Antoni, herberola i herba de Sant Guillem.
| Aspecte general | Flors |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Amelanchier ovalis

El corner és un arbust caducifoli de la família de les rosàcies comú a la serralada pirinenca. Es fa en boscos caducifolis poc densos, matollars i altres llocs de l'estatge montà fins als 2.200 m d'altitud. En català també es coneix com a arbre de roca, bec de gall, borrinyoler, cireretes de pastor, cornera, corniguer, corunyer, gaiuvera, galluvera, mallenquera, pomera borda i pomerola, entre altres noms populars.
| Aspecte general | Branca en flor |
| Detall de la flor | Fulles i fruits (de color bru negrós, coronats per les dents del calze persistents) |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Alchemilla fissa

L'Alchemilla fissa és una planta herbàcia perenne i delicada de la família de les rosàcies molt rara a la serralada pirinenca. Creix en prats humits, herbassars megafòrbics i altres indrets de l'alta muntanya entre els 1.300 i els 3.100 m d'altitud.
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Alchemilla pentaphyllea

L'Alchemilla pentaphyllea és una herba menuda i perenne de la família de les rosàcies molt rara a la serralada pirinenca. Es fa en congesteres acidòfiles de l'estatge alpí i només als Pirineus centrals entre els 2.400 i els 2.600 m d'altitud. Té la categoria d'amenaça de «vulnerable» en el Catàleg de flora amenaçada de Catalunya (Decret 172/2008 de la Generalitat de Catalunya).
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Anemone alpina

L'anemone alpina és una herba perenne de la família de les ranunculàcies que es fa en pasturatges i boscs clars de l'estatge alpí a tota la serralada pirinenca, fins als 2700 m d'altitud. Les flors poden ser blanques o grogues en funció de la subespècie. És una planta tòxica. En català també rep els noms de flor de Sant Joan, flor del vent i herba del vent.
| Aspecte general | Detall dels tèpals de la flor: pilosos al revers, glabres a l'anvers |
TORNAR a l'índex
# Guia Ubuntu/Índex Ubuntu Mate edició RASPBERRY Pi
### Raspberry Pi Edition
#### CONEIX L'UBUNTU i el Programari Lliure

    Programari lliure
    Richard Stallman
    GNU
    El Nucli Linux
    Què és Raspberry Pi?
    Què té d'especial Ubuntu MATE?
    Què us ofereix l'Ubuntu MATE amb el Raspberry PI?

#### CAPÍTOL PRIMER

    INSTAĿLACIÓ del Sistema Operatiu
    Instaŀlació
    Multi BOOT

#### CAPITOL SEGON

    ESCRIPTORI MATE
    Escriptori MATE
    Navegador fitxers Caja

#### CAPÍTOL TERCER

    CENTRE DE CONTROL
    Centre de Control

#### CAPÍTOL QUART

    MULTIMÈDIA i IMATGE
    Multimèdia
    Gràfics

#### CAPÍTOL CINQUÈ

    FITXERS i OFIMÀTICA
    El Sistema de Fitxers a GNU/Linux
    Fitxers i Carpetes. Propietaris i Permisos
    Ofimàtica amb LibreOffice
    Gestor Finances GnuCash

#### CAPÍTOL SISÈ

    INTERNET
    Firefox
    Chromium
    Midori
    Thunderbird
    Evolution
    vodafone mòdem
    aMule

#### CAPÍTOL SETÈ

    JOCS
    Jocs amb Raspberr Pi

#### CAPÍTOL VUITÈ

    CONFIGURACIÓ AVANÇADA
    Compressió d'arxius
    Escrivint al Terminal
    Contrasenya Administrador

#### CAPÍTOL NOVÈ

    INSTAĿLACIÓ DEL PROGRAMARI
    INSTAĿLACIÓ DEL PROGRAMARI
# Guia Ubuntu/Índex MATE Edition
### Amb l'escriptori MATE
#### CONEIX L'UBUNTU i el Programari Lliure

    A qui va adreçada aquesta guia?
    Què és l'Ubuntu MATE?
    Com aconseguir l'Ubuntu MATE
    GNU
    Richard Stallman
    Programari lliure
    El Nucli Linux
    Què té d'especial Ubuntu MATE?
    Què us ofereix l'Ubuntu MATE
    Escrivint al Terminal

#### CAPÍTOL PRIMER

    INSTAĿLACIÓ d'UBUNTU
    Requeriments mínims de maquinari
    IMPORTANT: Què CAL fer abans d'instaŀlar?
    Instal·lació al disc dur del PC
    Actualitzar a una versió superior

#### CAPITOL SEGON

    ESCRIPTORI MATE
    Escriptori MATE
    Navegador fitxers Caja

#### CAPÍTOL TERCER

    CENTRE DE CONTROL
    Centre de Control

#### CAPÍTOL QUART

    MULTIMÈDIA i IMATGE
    Multimèdia amb Ubuntu
    Gràfics

#### CAPÍTOL CINQUÈ

    FITXERS i OFIMÀTICA
    El Sistema de Fitxers a GNU/Linux
    Fitxers i Carpetes. Propietaris i Permisos
    Ofimàtica amb LibreOffice
    Gestor Finances GnuCash

#### CAPÍTOL SISÈ

    INTERNET
    Firefox
    Chromium
    Thunderbird
    Evolution
    vodafone mòdem
    aMule

#### CAPÍTOL SETÈ

    JOCS
    Jocs

#### CAPÍTOL VUITÈ

    CONFIGURACIÓ AVANÇADA
    Gestor d'engegada GRUB
    Programes de Windows a Ubuntu
    Compressió d'arxius
    Paquets deb
    Contrasenya Administrador

#### CAPÍTOL NOVÈ

    SEGURETAT
    Actualització del sistema
    Tallafocs
    Virus

#### CAPÍTOL DESÈ

    INSTAĿLACIÓ DEL PROGRAMARI
    Instaŀlació de Programari

#### CAPÍTOL ONZÈ

    UBUNTU PHONE
    Ubuntu PHONE
# Guia Ubuntu/Índex MATE Edition/Centre de Control/Personal
## Aparença

En accedir-hi, a la pestanya "aparença" hi podreu canviar el Tema i el Fons d'Escriptori.
Al pestanya "Fons" podreu triar entre una imatge fixe o una mostra de diverses imatges.

## Aplicacions d'Inici

On hi podeu indicar quines aplicacions voleu iniciar el engegar l'equip.

## Aplicacions Preferides

Per indicar al sistema el vostre navegador d'internet d'ús per defecte i altres programes.

## Estalvi de pantalla

Hi ha un estalvi de pantalla molt maco, el cosmos. També un gestor d'energia us pot ajudar a optimitzar la bateria en el cas d'un portàtil.

## Finestres

Per poder configurar alguns aspectes de les finestres, res de l'altre món.

## Gestió de Fitxers

Aquí hi podreu cpnfigurar coses com la visualització de noves carpetes com a vista d'icones o llista de fitxers i obrir un arxiu amb un sol clic o doble clic.
== Suport d'Idioma == (Language Suport)
En aquest apartat podreu afegir o eliminar més d'un idioma al vostre sistema. Per si us bé de gust iniciar Ubuntu amb diferents idiomes.
O també actualitzar l'idioma en ús si no el teniu totalment actualitzat.

## MATE Tweak

En aquest apartat podreu configurar coses com les icones de l'escriptori o que les finestres es tanquin amb la X ubicada a l'esquerra enlloc de la dreta.

## Menú Principal

Aquest apartat està molt bé. Hi podreu afegir o treure el programes que hi surten als menús Aplicacions i Sistema.

## Notificacions emergents

Bé, no hi ha molta cosa, però una mica podreu canviar el comportament dels missatges emergents.

## Contrasenyes i claus

Si sou un usuari novell millor no toqueu res i pregunteu a un usuari avançat. Si sou un usuari avançat ja no cal que us diguem res més.

## Quan a mi

Per poder posar una imatge de perfil al vostre usuari i canviar la contrasenya.
# Guia Ubuntu/Índex MATE Edition/Centre Control/Personal
## Aparença

En accedir-hi, a la pestanya "aparença" hi podreu canviar el Tema, el Fons d'Escriptori i les fonts de les lletres.

## Aplicacions d'inici

Aquí hi podreu afegir els programes que voleu s'engeguin en iniciar l'equip.

## Apliacions preferides

Per poder configurar el software predefinit del vostre gust.

## Finestres

Entre altres coses, hi podreu configurar el comportament de les finestres. Si les carpetes i/o arxius s0bren amb un clic o dos, etc.

## Regió i idioma

Aquí hi podreu configurar l'idioma del sistema, disposició del teclat, format data i hora, etc.

## Privadesa

Per poder esborrar l'historial de la vostra activitat i alguna cosa més.

## Suport d'Idioma

En aquest apartat podreu afegir o eliminar més d'un idioma al vostre sistema. Per si us bé de gust iniciar Ubuntu amb diferents idiomes.
# Guia Ubuntu/MATE/Actualitzar a una versió superior
## Actualitzar a una versió superior

Actualitzar Ubuntu d'una versió a una altra de superior és ben senzill. Premeu "Sistema - Administració - Gestor d'actualitzacions".
També podeu escriure Gestor Actualitzacions en prémer la tecla Super.
Si hi ha una nova versió disponible o noves actualitzacions una nova finestra us informarà del que hi ha disponible. Premeu "actualitza" i la resta és tan sols esperar que acabi.
Us recordem que, si teniu cap problema, aquí hi trobareu suport: http://www.ubuntu.cat/
Al apartat "Assistència" hi ha: Llistes de correu, pàgines d'ajuda, fòrum, etc.

## Actualitzar a una versió en desenvolupament

Per als més valents teniu l'opció d'actualitzar Ubuntu a una versió betta que encara no ha estat llançada oficialment. Si no teniu espera, o simplement voleu ser dels primers en provar quelcom nou, tenint en compte que una versió de prova us pot donar errades, ho podreu fer des del Terminal amb la següent ordre:
No es recomana de fer-ho amb màquines de producció o treball!!!
# Esperanto/Adjectius

Els adjectius ens descriuen una qualitat o un defecte del nom el qual modifiquen. En esperanto totes les paraules que pertanyen a aquesta categoria acaben amb la lletra A.
Com es pot veure, i pel contrari que el català, els adjectius es col·loquen normalment davant del nom que modifiquen encara que es poden col·locar al darrere, no hi ha cap norma que ho impedeixi.

## Acord amb número de l'adjectiu

De la mateixa manera que fem en català, els adjectius concorden en nombre amb el nom que modifiquen, és a dir, diem:
* Altaj arboj: Arbres alts.
I no podem dir en cap dels dos idiomes:
* Alta arboj: Arbres alt.
El sufix de plural (-s en català i -j en esperanto) ha de trobar-se tant en el nom com en l’adjectiu.
Com hem dit abans, el nom pot rebre la terminació -N de l’acusatiu. Això també és cert i vàlid per l’adjectiu. Ho veurem més endavant.
Exemples:
* La belaj floroj: Les flors boniques.
* La juna knabo: el nen jove.
* Granda hundo: un gos gros.
* Bonaj katoj: uns bons gats.
* La sana viro: L'home sa. El senyor sa.
* Pura telero: plat net.

## El prefix MAL-

Aquest prefix indica el contrari de la paraula a la qual es col·loca. És molt productiu i emprat:
* Bona: bo. Malbona: dolent
* Pura: net. Malpura: brut
* Sana: sa. Malsana: malalt
* Alta: alt. Malalta: baix
* Juna: jove. Maljuna: vell

## Canvi de categoria gramatical

En esperanto és freqüent canviar la categoria gramatical de les paraules per tal d'adaptar-les a les nostres intencions. Com s'ha dit, tots els noms acaben amb O i els adjectius amb A, per tant, amb un simple canvi de terminació, podem canviar la categoria gramatical.
Exemple: bona (bo), bono (bondat)
Quan se sàpiguen més paraules i categories gramaticals, aquest canvi serà més directe i senzill i encara més lògic.
# Esperanto/La qüestió i la negació
## Negació

Col·loquem la paraula ne que vol dir no.
Mi ne konas lin. No el conec.

## Preguntes amb resposta sí o no

Si fem una pregunta a la qual ens han de respondre sí o no, inserim la partícula ĈU a davant de l'oració.
Ĉu vi manĝas? Menges? Jes. Sí Ne. No.

## Preguntes amb una altra resposta

S'empren els correlatius KI- que també es col·loquen al principi de la frase
# Esperanto/L'alfabet

Aquest és l'alfabet de l'esperanto. A cada so li correspon un sol so, o sigui, és completament fonètic. Per exemple, en català, la G sona diferent si es troba davant la A (gat) o davant la E (gel). En esperanto, com podem veure, sempre sonaria com al primer cas. Per la pronunciació només cal saber una cosa més: la síl·laba tònica sempre es troba a l'avant-penúltima síl·laba, és a dir, en esperanto totes les paraules són planes. Ara bé, les paraules que només tenen una sola síl·laba, evidentment, tindran la seva síl·laba tònica sobre l'única síl·laba de la paraula.
La correspondència entre lletres i sons és la següent:
| Esperanto | Català | AFI |
| A | Pal | a |
| B | Bou | b |
| C | Potser | ʦ |
| Ĉ | Cotxe | ʧ |
| D | Dia | d |
| E | Serp o cel | e/ɛ |
| F | Foc | f |
| G | Gat | g |
| Ĝ | Platja | ʤ |
| H | Com a l’anglès, ham | h |
| Ĥ | Com en castellà, jarrón | x |
| I | Illa | i |
| J | Noia | j |
| Ĵ | Joc | ʒ |
| K | Cos | k |
| L | Lot | l |
| M | Mà | m |
| N | Noi | n |
| O | Gos | o |
| P | Pes | p |
| R | Cara | ɾ |
| S | Serp | s |
| Ŝ | Peix | ʃ |
| T | Tall | t |
| U | Mula | u |
| Ŭ | Creuen | w |
| V | Com en anglès very | v |
| Z | Zona | z |

## Exemples amb la transcripció fonètica

Vet aquí uns exemples per llegir. Només serveixen per practicar la pronunciació, després es veurà què signifiquen.
* Mi legis interesan libron ['mi 'le gis in te 'ɾe san 'li bɾon]. Vaig llegir un llibre interessant.
* Li havas rozon ['li 'ha vas 'ɾo zon] Té una rosa.
* Ĝi kuŝas apud la juna knabino ['ʤi 'ku ʃas a 'pud 'la juna kna 'bi no]. Jeia al costat de la jove nena.

## Teclejar les lletres

Si al nostre teclat no posseïm les lletres adequades per escriure l'esperanto podem emprar un seguit de dígrafs en comptes de les lletres amb circumflex.

### H-sistemo

L'H-sistemo és el sistema creat per l'inventor de l'esperanto, Zamenhof, per tal de poder escriure les lletres amb circumflex si el teclat no disposava de les lletres adequades. Amb aquest sistema, emprem la lletra sense circumflex i darrere seu hi afegim una H excepte amb la Ŭ que la deixem com a U.
Per exemple:
* Ĉapelo: chapelo
* Poŝo: Posho
* Ĝui: Ghui
* Ĵurnalo: Jhurnalo
* Hodiaŭ: Hodiau
* Monaĥo: monahho

### X-sistemo

Aquest sistema és més nou i se substitueix les lletres amb circumflex (fins i tot la Ŭ) per la lletra sense circumflex afegint-hi una X al darrere. Aquest sistema fa que no hi hagi cap mena d'ambigüitat ja que la X no és una lletra que l'alfabet de l'esperanto utilitzi.
Per exemple:
* Ĉapelo: cxapelo
* Poŝo: Posxo
* Ĝui: Gxui
* Ĵurnalo: Jxurnalo
* Hodiaŭ: Hodiaux
* Monaĥo: monahxo
# Esperanto/Grau comparatiu i superlatiu
## Comparació

Serveix per indicar inferioritat o superioritat respecte d'una cosa o una altra,
* Els gossos són més macos que els gats.
* La hundoj estas pli belaj ol la katoj.
Quan comparem dues coses emprem pli per dir més (malpli és menys). El que de les comparacions es tradueix per ol.
* Li kuras malpli rapide ol mi.
* Ell corre menys ràpidament que jo.
NB: també s'utilitza ol quan diem abans que, en esperanto, antaŭ ol.

## Grau superlatiu

Serveix per indicar la superioritat d'un(s) element(s) sobre la resta d'un grup.
* El Marc és el més alt de la classe.
* Marko estas la plej alta el la klaso.
En comptes de la presposició EL podem utilitzar-ne d'altres com ĈE, EN, SUR... A més a més, també podríem utilitzar l'antònim de PLEJ, MALPLEJ, per indicar "el menys".
# Esperanto/Números

Els números en esperanto són els següents:
* Nulo: zero
* Unu: u
* Du: dos
* Tri: tres
* Kvar: quatre
* Kvin: cinc
* Ses: sis
* Sep: set
* Ok: vuit
* Naŭ: nou
* Dek: deu

## Sufixos pels números

ON:
# Esperanto/Prefixos i sufixos II

Altres prefixos i sufixos utilitzats en esperanto.

## BO

Significa que algú té una relació familiar amb alguna persona gràcies al matrimoni. Per exemple, el cunyat seria el teu bo-frato (escrit sense guió) ja que ha esdevingut el germà gràcies al fet d’haver-se casat amb l’espòs/osa. Dit d’una altra manera, és el membre familiar de l’espòs/osa. Bofrato és el germà de l’espòs o esposa.
Bopatrino: sogra

## DIS

Significa que al fer-se l’acció hi ha una separació.
Disdoni: repartir

## EK

Indica el començament d’una acció.
Ekridi: començar a riure

## EKS

És similar al català EX-
Eksprezidento: Expresident.

## GE

Indica que hi ha persones d’ambdós sexes.
Gepatroj: Els pares (el pare i la mare, patroj seria pares només varons)

## MIS

Vol dir que el fa quelcom malament:
Misuzi: fer servir malament Misskribi: escriure malament.

## PRA

Indica pertanyent al passat o similar al prefix BES- en català.
Praavo: besavi. Pratempo: prehistòria Pranepo: besnét

## RE

És semblant al prefix català RE o bé “tornar a”. Significa una repetició d’una acció.
Reveni: tornar (reveni) Refari: refer Rekanti: tornar a cantar
# Esperanto/Conjuncions

Les conjuncions són elements que uneixen frases.
* Kaj: i
* Aŭ: O
* Sed: però
* Kaj... kaj...: "i" però amb insistència entre els dos afers.
* Nek... nek...: ni... ni...
* Aŭ... aŭ...: O... o... una de les dues coses
* Ju (mal)pli... des (mal)pli...: Com més... més.... Pli vol dir més i malpli, menys.
A més, per matemàtiques trobem les conjuncions plus (més) i minus (menys) tot i que no es fan servir en el llenguatge quotidià.
# Esperanto/Correlatius

Els correlatius són una mostra més que l'esperanto és una llegnua molt fàcil. Moltes paraules molt comunes com les d'aquesta taula es formen d'una manera regular. S'empren aquesta mena de prefixos per començar la paraula:
* KI: Serveix per fer preguntes i com a relatiu "el qual". Quin...?
* TI:Serveix per assenyalar "Aquest...", com un demostratiu.
* NENI: Serveix per negar, "Cap...". Quan l'utilitzem no s'ha de fer servir ne
* I: mostra indeterminació "Algun..."
* ĈI: mostra totalitat "Tots els..."
I els sufixos per acabar:
* O: cosa indeterminada.
* U:cosa concreta, persona.
* E: lloc
* A: mena, tipus
* AM: temps
* EL: manera
* OM: quantitat
* AL: raó, motiu
* ES: propietari
Les paraules acabades en O U A i E poden agafar la terminació N de l'acusatiu (a la E per indicar direcció) i les acabades en U i A la terminació J del plural.
# Esperanto/Noms i article
## Noms

En esperanto tots els noms acaben amb la terminació -O.
Per exemple:
* Amiko (amic).
* Hundo (gos).
* Birdo (ocell).
* Floro (flor).
* Arbo (arbre).
* Knabo (nen).
Per formar el plural només cal afegir una J després de la O. (Convé recordar que la J sona coma una I diftongada).
Per exemple:
* Amikoj (amics).
* Hundoj (gossos).
* Birdoj (ocells).
* Floroj (flors).
* Arboj (arbres).
* Knaboj (nens).
El nom, a més a més, pot adoptar la terminació -N, que marca l’acusatiu, o sigui, el complement directe d’un verb. De moment ho ignorarem i ho veurem més endavant.

## L'article

L’article és “la” i serveix per a “el”, “la”, “els” i “les”. No canvia per al plural, sinó que es manté igual. Com en català, es col·loca davant del nom al qual determina. L’article indeterminat (un, una, uns, unes) no existeix en esperanto i se senyalitzaria només per la manca d’article.
Per exemple:
* Kato: un gat.
* Katoj: uns gats.
* La kato: el gat.
* La katoj: els gats.