OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llibre de cuina/Receptes/Llom amb pinya
## PREPARACIÓ

Es posa una mica d'oli en una cassola s'enrosseig el llom (salpebrat pels dos costats). Un cop el llom estigui ros, afegir-li el xerès. Un cop reduït afegir el brou de carn, la pinya a rodanxes partida per la meitat i dues cullerades del suc de la pinya. Deixar que es cogui tot junt. Un cop cuit el llom, es deixa refredar.El tallem a rodanxes ( mo massa gruixudes) i el presentem en una safata posant un tall de llom i un de pinya ( així successivament).
PER FER LA SALSA
Agafem el suc sobrer d'haver cuit el llom i el posem en un cassó.Quan comenci a arrencar el bull i afegim la maizena disolte amb una mica d'aigua ( aproximadament un dit), la crema de llet i ho remenem amb la batedora. Si es vol se li pot afegir una mica de suc de pinya. Un cop feta la salsa es ruixa el llom i la pinya.
# Llibre de cuina/Receptes/Llom farcit
### Ingredients

* 1 quilo de llom de porc en una peça.
* Julivert fresc.
* 1 all.
* 1 ceba mitjana.
* 2 cullerades grosses plenes de pa ratllat.
* 2 llimones.
* 25 grs. de mantega.
* 1 cullerada grossa plena de llard.

### Preparació

Netejarem de greix el llom i li farem unes incisions a esbiaix que formin petites bosses les quals farcirem amb una picada feta amb julivert, l'all i la ceba pelats i picats ben fins, als quals ajuntarem el pa ratllat, la mantega i el suc d'una de les llimones colat i sal, barrejant-ho bé. Agafarem aleshores el llom, apretant bé el farciment a dins i el col·locarem en un paper d'estrassa untat amb el llard. El lligarem embolicat i el rostirem a la planxa o a les graelles. Una vegada fet li traurem el paper i el servirem guarnit amb les rodanxes de l'altra llimona. També el podem fer al forn.
# Llibre de cuina/Receptes/Llonzes de vedella a la brasa
### Ingredients

* 1 quilo de pota de vedella en un sol tros.
* 1 got de vi blanc.
* 3 alls.
* 50 grs. de mantega.
* 1 tassa d'esmorzar plena de llet.
* 3 cebes mitjanes.
* julivert fresc.
* 1/2 quilo de castanyes.
* 1 tassa d'esmorzar plena d'oli.
* 2 rovells d'ou cru.
* sal.
* aigua.

### Preparació

Lligarem la carn amb un fil fort, en forma rodona i la refregarem amb dos alls xafats al morter, la deixarem reposar durant 30 minuts i, després, hi posarem sal i la sofregirem en una cassola amb oli roent, tombant-la de tant en tant perquè es dauri igual de tots els costats. En aquest punt s'hi afegeixen les cebes pelades i tallades a trossos grossos i l'altre all, xafat al morter amb una mica de julivert, això ho deixatem amb el vi i ho tirem a la carn. Taparem la cassola i ho deixarem fer lentament fins que la carn sigui cuita i flonja, moment en què la retirarem a un plat. Si la salsa queda massa clara, la deixarem coure destapada perquè es redueixi i, a més, es torri una mica. Pelarem les castanyes i les courem en una meitat d'aigua i una altra de llet, amb una mica de sal. Un cop cuites i escorregudes, les passarem pel passapuré, ajuntant-hi els rovells d'ou i la mantega. Posarem el puré en una mànega amb cornet arrissat i el repartirem al voltant d'una plata allargada. Tallarem la carn sense el fil a llonzes, la posarem en el centre de la plata i la cobrirem amb la salsa ben calenta.
# Llibre de cuina/Receptes/Llom amb pebre
### Ingredients

* 1 quilo de llom de vaca o de bou en un sol tros.
* Sal.
* 2 alls.
* Pebre blanc en pols.
* Julivert fresc.
* 1/2 ceba.
* 6 cebetes tendres.
* 2 cullerades grosses plenes de farina.
* 100 grs. de llard.
* 2 cullerades grosses plenes de vinagre.

### Preparació

En una cassola al foc hi posarem el llom enfarinat, la sal, el pebre, la ceba pelada i tallada a rodanxes i les cebetes tendres pelades i senceres, així com el vinagre. Ho deixarem coure tapat i a foc baix. Quan estarà daurat hi tirarem el brou, els alls picats, força pebre i julivert trinxat. Vigilarem que el foc sigui moderat, ja que així es formarà un suc gustós. El llom el servirem a taula tallat a rodanxes.
# Llibre de cuina/Receptes/Llomillo salat
### Ingredients

* Llomillo de tocino.
* Sal.

### Preparació

Taalleu-lo en cru i cobriu-lo de sal. Per fer-lo dessaleu-lo com el bacallà i eixugueu-lo amb un drap. El podeu menjar arrebossat amb un ou i pa torrat.
# Llibre de cuina/Receptes/Llonzes de porc
### Ingredients

* 4 llonzes de porc.
* 2 alls.
* 4 cullerades grosses plenes d'oli.
* Julivert fresc.
* 1 cullerada grossa plena de pebre vermell, dolç.
* Sal.

### Preparació

Pelarem i trinxarem ben menut un all i mig amb unes fulles de julivert i ho deixarem en un plat al qual afegirem les tres cullerades d'oli i el pebre, tot perfectament barrejat. Amanirem les llonzes passant-les, d'una amb una, pel preparat anterior, fent que en quedin ben untades. Les posarem en una plata de forn, untada amb oli i, 20 minuts abans de servir-les, les ficarem al forn fins que estiguin fetes, cuidant que quedin flonges i sucoses.
# Llibre de cuina/Receptes/Llucets a la catalana
### Ingredients

* 1/2 quilo de llucets tallats a rodanxes.
* 1 llauna petita de xampinyons.
* 50 grs. d'olives verdes sense pinyol.
* 1 ou dur.
* Julivert fresc.
* 1 ceba petita.
* 1 llimona.
* 50 grs. de molla de pa del dia.
* 50 grs. de mantega.

### Preparació

Netejades les rodanxes dels llucets, els posarem sal. Netejarem els xampinyons en dues o tres aigües i els picarem junt amb les olives, l'ou dur pelat i una mica de julivert. En una plata, que aguanti al foc, hi tirarem una capa fina d'oli, hi afegirem la ceba pelada i tallada molt fina. Posarem al damunt els llucets i els ruixarem amb el suc de la llimona colat. Finalment els recobrirem amb la barreja picada, escamparem per sobre la molla de pa esgrunada i ho ruixarem amb la mantega fosa. Ficarem la plata al forn suau fins que el peix estigui daurat.
# Cos humà
## Anatomia humana

* home
* dona

## Anatomia general

* cap
* extremitat
* tronc

## Parts del cos humà

* CAP
* cara
* ull
* nas
* orella
* boca
* clatell
* coll
* cella
* galta
* bigoti
* barbeta
* barba
* cabell
* front
* TRONC
* aixella
* espatlla
* esquena
* panxa / ventre
* melic
* natja-natges
* EXTREMITATS
* braç
* colze
* canell
* mà
* dit
* genoll
* cama
* peu
# L'oratge

* arc de sant martí
* Ennuvolat
* núvol
* neu
* Cel ras
* pluja
* boira
* llamp
* tro ( so del llampec )
* calamarsa o pedra
* calamarsada o pedregada
* gelada
* tornado
* cicló
* inundació
* ombra
* terratrèmol
* erupció
# Plantes
## Flors

* rosa
* tulipa
* gira-sol
* margarida
* gerani
* hortènsia
* petúnia
* lliri
* viola / violeta
* nard
* narcís
* clavell
* rosella

## Arbusts

* ginesta
* farigola
* lavandula
* llorer
* esbarzer
* bruc
* ginebró

## Arbres
### Parts

* arrel
* tronc
* tija
* branca

### No fruiters

* pi
* avet
* eucaliptus
* xiprer
* om
* roure
* plàtan
* garrofer
* alzina

### Fruiters

* taronger
* llimoner
* bananer
* palmera / cocoter
* olivera
* perera
* pomera
* magraner
* figuera
* codonyer
* cirerer
* avellaner
* vinya / parra
* presseguer
* prunera
* albercoquer
* noguer
* castanyer

## Fruits

* albercoc
* kiwi
* maduixa
* poma
* pera
# Animals
## Mascotes

* conill
* gat / moix
* gos / ca
* ocell
* peix
* serp
* tortuga

## Animals de granja

* ànec
* gall
* gallina
* pollet
* colom
* cabra
* ovella
* porc
* ase
* cavall
* vaca
* bou

## Animals salvatges

* llop
* ós
* mico
* girafa
* elefant
* lleó
* tigre
* cocodril
* cérvol
* zebra
* tauró
* pingüí
* esquirol
* granota
* lloro
# Colors

* vermell(a) / roig (roges) / grana
* taronja / carbassa
* verd(a)
* blau (blava)
* violat (violada) / morat (morada) / lila
* rosa
* gris(a)
* blanc(a)
* negre (negra)
* marró / bru (bruna)
* groc (groga)
# Escola
## Llocs

* aula / classe
* despatx

## Objectes

* goma (d'esborrar)
* llapis
* bolígraf
* portamines
* maquineta de fer punta
* paper
* pissarra
* guix
* esborrador
* color (de fusta)
* cera
* armariet
* carpeta
# Paisatges
## Paisatges naturals

* bosc
* riu
* mar / oceà
* aiguamoll
* cascada / saltant d'aigua
* llac / estany
* arc de sant martí
* mar / oceà
* platja
* penya-segat
* desert / duna
* muntanya
* volcà

## Paisatges humans

* casa
* poble
* ciutat
* carrer
* plaça
* aeroport
* port
* pont
* carretera / autopista / autovia
* hort
* parc
# Català/Lèxic català bàsic

Aquesta secció del Viquillibre Català serveix per a aprendre el vocabulari i el lèxic bàsics de la llengua catalana. En aquests moments hi ha 11 temes, però estem treballant per ampliar aquest nombre al més gran possible.

## Temes

* Els colors
* Els animals
* Les plantes
* El cos humà
* Els nombres
* El temps (temps cronològic)
* El paisatge
* L'oratge (temps meteorològic)
* L’habitatge
* Europa
* L'escola

## Un cop acabada aquesta secció...

El següent nivell d'aquesta secció és el Lèxic català especialitzat, però abans d'accedir-hi et recomanem que t'examinis dels teus coneixements a Exercicis i exàmens.
# Català/Lèxic català bàsic/Europa
## Espanya

* COMUNITATS AUTÒNOMES:
* Catalunya
* Comunitat Valenciana
* Illes Balears
* Aragó
* Regió de Múrcia
* La Rioja
* Astúries
* País Basc
* Navarra
* Cantàbria
* Galícia
* Castella - la Manxa
* Castella i Lleó
* Comunitat de Madrid
* CIUTATS AUTÒNOMES:
* Ceuta
* Melilla

## França

* REGIONS:
* Alsàcia
* Alvèrnia
* Borgonya
* Bretanya
* Centre
* Còrsega
* Franc Comtat
* Illa de França
* Llemosí
* Llenguadoc-Rosselló
* Lorena
* Migdia-Pirineus
* Alta Normandia
* Baixa Normandia
* Nord – Pas-de-Calais
* País del Loira
* Picardia
* Poitou-Charentes
* Provença – Alps – Costa Blava
* Roine-Alps
* Xampanya-Ardenes
* REGIONS D'ULTRAMAR:
* Guadalupe
* Guaiana
* Martinica

## Regne Unit

* NACIONS:
* Anglaterra
* Escòcia
* Gal·les
* Irlanda del Nord
* REGIONS D'ULTRAMAR:
* Anguilla
* Bermudes
* Illes Geòrgia del Sud i Sandwich del Sud
* Gibraltar
* Illa de Montserrat
* Illes Pitcairn
* Santa Helena
* Territori Britànic de l'Oceà Índic
* Illes Turks i Caicos
* Illes Verges Britàniques

## Itàlia

* REGIONS:
* Abruços
* BasilicataBasilicata
* Calàbria
* Campània
* LaciLaci
* Ligúria
* Llombardia
* Molise
* Piemont
* Toscana
* Úmbria
* Vèneto
* REGIONS AMB ESTATUT ESPECIAL:
* Sardenya
* Sicília
* Trentino - tirol del Sud

## Alemanya

* ESTATS FEDERATS:
* Baden-Württemberg
* Baviera
* Berlín
* Brandenburg
* Bremen
* Hamburg
* Hessen
* Mecklemburg – Pomerània Occidental
* Baixa Saxònia
* Rin del Nord - Westfàlia
* Renània-Palatinat
* Saarland
* Saxònia
* Saxònia-Anhalt
* Slesvig-Holstein
* Turíngia
# Matemàtiques (nivell ESO)/Llista de nombres primers de l'1 al 100000

A continuació es presenta una llista de nombres primers de l'1 al 100000:
# Matemàtiques (nivell ESO)/Matemàtiques interdisciplinars

Aquest és un projecte per relacionar les matemàtiques amb altres disciplines i posar-les a l'abast de l'alumnat de 3r d'ESO. En principi, ens basarem en els continguts ja treballats en el projecte de Matemàtiques_(nivell_ESO).

## Propostes

* Projecte: Nutrició en números
* Projecte: Informació genètica
* Projecte: La població mundial
* Projecte: La cuina
* Projecte: El temps en números
* Projecte: Habitatges
* Projecte: Guia de viatges
* Projecte: Economia domèstica
* Projecte: Observem l'univers
* Projecte: Ecologia
* Projecte: Inversions econòmiques
# Matemàtiques (nivell ESO)/Llocs geomètrics

Me pongo chaxondo hasta con lo maniquíes del Xino que Salio estoy jejejeje UN DEPREDADOR!!!és un conjunt de afufuefuefue igutunue osas geomètrics que comparteixen una propietat comuna. A ver zeporro a nadiu le important las mates!!! geomètric acostuma a formar una figura o figures contínues. Per exemple, una recta es pot descriure com el lloc geomètric dels punts del pla tals que equidisten de dos punts fixats.
Les corbes còniques poden ser descrites mitjançant els seus llocs geomètrics:
* Un cercle és el lloc geomètric dels punts del pla tals que la distància al centre és un valor fixat (el radi).
* Una el·lipse és el lloc geomètric dels punts del pla tals que la suma de las distàncies dels punts fins als dos focus és un valor fix.
* La paràbola és el lloc geomètric dels punts del pla tals que les distàncies dels punts al focus i a la directriu són iguals.
* La hipèrbola es el lloc geomètric dels punts del pla tals que la diferència de les distàncies entre els focus és un valor fix.
Alguns altres llocs geomètrics rellevants són l'arc capaç d'un segment i un angle i el cercle d'Apol·loni de dos punts i una raó.
Figures molt complexes poden ser descrites mitjançant el lloc geomètric engendrat pels zeros d'una funció matemàtica o d'un polinomi. Per exemple, les quàdriques estan definides com el lloc geomètric dels zeros de polinomis quadràtics. En general, els llocs geomètrics generats pels zeros del conjunt de polinomis reben el nom de varietat algebraica i les seves propietats s'estudien a la geometria algebraica.
# Matemàtiques (nivell ESO)/Matemàtiques interdisciplinars/El temps en números
## Anys
### Activitat

Quins anys s'han representat en aquestes imatges?
* Peu1
* Peu2
# Flora del Pirineu català/Genista scorpius

L'argelaga és un arbust espinós de la família de les lleguminoses o papilionàcies força comú a la serralada pirinenca. Es fa en pastures seques i brolles basòfiles de l'estatge montà submediterrani fins als 2.000 m d'altitud. En català també s'anomena argelac, argelaga de bosc, argelaga marina, argelaga negra, argelaguera, gatosa i gatosa negra.
| Aspecte general | Flors en detall |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Geum montanum

El gèum muntanyenc és una planta herbàcia perenne de la família de les rosàcies rara a la serralada pirinenca. Es fa en pastures silicícoles de l'estatge alpí entre els 2.000 i els 2.800 m.
| Aspecte general | Detall de la flor |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Geum urbanum

L'herba de Sant Benet és una planta herbàcia perenne de la família de les rosàcies molt comuna a la serralada pirinenca. El seu hàbitat són els boscos caducifolis humits de l'estatge montà, i es pot trobar fins als 1900 m. També es coneix com a flor de Sant Benet, herba de les set sagnies o set sagnies.
| Detall de la flor | Fruit: núcula pilosa |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Genista tinctoria

La ginestola és un arbust espinós perenne de la família de les lleguminoses o papilionàcies força rar a la serralada pirinenca. Creix en prats més o menys humits, de sòl poc àcid, de l'estatge montà fins als 1.900 m d'altitud. En català també es coneix com a ginesta, ginesta de tintorers, ginestola tintòria i ginestola vera.
| Inflorescència | Detall de la flor |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Geum sylvaticum

El gèum de bosc és una planta herbàcia perenne de la família de les rosàcies rara a la serralada pirinenca. Es fa en rouredes seques i pinedes de l'estatge montà fins als 1.700 m d'altitud.

### Enllaç extern

* Visió general de la planta
* Detall de la flor
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Genista horrida

L'eriçó groc és un arbust espinós perenne de la família de les lleguminoses o papilionàcies molt rar a la serralada pirinenca. Es pot trobar en carenes i costers més o menys rocosos de l'estatge montà i de vegades de l'estatge subalpí entre els 900 i els 2.100 m d'altitud, als Pirineus centrals. En català també s'anomena argelaga i argelaga hòrrida. Aquesta planta és endèmica dels Pirineus.
| Aspecte general | Planta en flor |
| Fruits (llegums) | Detall de les fulles |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Genista pilosa

La ginesta peluda és un arbust espinós perenne de la família de les lleguminoses o papilionàcies comú a la serralada pirinenca. Es fa en landes silicícoles de l'estatge montà (i amb menor freqüència estatge subalpí) fins als 2.400 m d'altitud. En català també s'anomena bàlec, ginesta rampant, ginesta repent, ginestell, ginestola pilosa i ginestola repent.
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Geum hispidum

El gèum híspid és una planta herbàcia perenne de la família de les rosàcies bastant rara a la serralada pirinenca. Es fa en herbassars i prats humits de l'estatge montà plujós entre els 1.100 i els 1.700 m d'altitud.

### Enllaç extern

* Herbari Virtual del Mediterrani Occidental, Universitat de les Illes Balears (Fitxa i fotografia de la planta)
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Geum pyrenaicum

El gèum pirinenc és una planta herbàcia perenne de la família de les rosàcies. Molt rar a la serralada pirinenca, es fa en pasturatges de l'estatge subalpí entre els 1.500 i els 1.800 m.
| Detall de la flor | Detall dels sèpals | Detall de la fulla |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Geum rivale

El gèum de ribera és una planta herbàcia perenne i pilosa de la família de les rosàcies comuna a la serralada pirinenca. Es fa en rierols i vores de fonts o estanys de l'estatge subalpí entre els 1.200 i els 2.100 m. d'altitud.
| Aspecte general | Detall de la flor pèndula: sèpals triangulars i vermellosos, pètals tan llargs com els sèpals |
| Detall de la fulla | Fruits: núcules piloses |
TORNAR a l'índex
# Viquijúnior:Alfabet amb animals/Autoria

Traduït del castellà i de l'anglès durant el desembre del 2009.

### Original anglès

* William R. Wilson, Texas, US.

### Adaptació al català

* Xavier Dengra.
* Modificacions (imatges amb lletres, lletres Ç, K, W, Y): Sebasweee, Burzuchius i 82.14.148.241, 2012–2021.

#### Contingut multimèdia

Totes les imatges (inclòs el fotomuntatge de la portada) han estat extretes del projecte germà de Viquillibres Wikimedia Commons.
# Viquijúnior

El coneixment infantil lliure
BENVINGUT A VIQUIJÚNIOR!
Viquijúnior és un projecte de Wikimedia.org que forma de Viquillibres, l'objectiu del qual és crear una biblioteca de llibres lliures per als nens d'entre 0 i 12 anys que es puguin distribuir per tot el món. Els nostres llibres intenten ser clars, fàcils d'aprendre i amistosos. Contenen molts dibuixos, gràfics i diagrames, per afavorir a que es llegeixin.
Tan si sou grans o petits, us animem a que els llegiu i us divertiu amb la lectura!
La nostra col·lecció
Sistema solar
Grans felins
Alfabet amb animals
Parlem de la mina de Naica
Parlem de la cristal·lització a la mina de Naica
Drecera: VL:VJ i G:VJ
Com editar a Viquijúnior
Saps que a part de llegir els nostres llibres, també ens pots ajudar? Si creus que pots editar alguna cosa per als nens, aquí tens algunes instruccions de com fer-ho:
Informa't sobre Viquillibres
Llegeix l'ajuda
Llegeix el llibre d'estil i segueix les pautes
Vigila amb els drets d'autor!
i... Diverteix-te!
Algun dubte?
Consulti'ns a Viquillibres:Plantejament de preguntes o vegi més informació a Meta:Wikijunior (en anglès).
Finalment, si vol donar-nos algun suggeriment o crítica per millorar Viquijúnior, accedeixi aquí. :
# Vacunes de deleció

Les Vacunes de deleció són vacunes de nova generació que s'elaboren amb tecnologia genètica eliminant aquells gens que codifiquen per la virulència o bé no alteren la replicació, obtenint així virus atenuats de manera estable. Aquest tipus de vacuna permet diferenciar analíticament individus infectats pel virus d'individus vacunats contra aquest, ja que els segons no presentaran anticossos contra les proteïnes codificades pels gens eliminats.
# Viquijúnior:Alfabet amb animals

A B C Ç D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z
Informació del llibre :
El llibre L'alfabet amb animals en català pertanyent a Viquijúnior, els viquillibres pels nens.
Aquest llibre està pensat per a nens i nenes d'entre 2 i 6 anys.
El seu objectiu és ensenyar l'abecedari o alfabet mitjançant la mostra d'animals i la relació de la seva inicial amb una lletra.
Vegeu també
Autoria :
# Italià/Vocabulari/Adjectius
## Aggettivi / Adjectius

Colors
* rosso vermell
* rosa+ rosa
* arancione taronja
* giallo groc
* verde verd
* celeste blau cel
* azzurro blau fosc
* blu+ blau marí
* viola+ violeta
* marrone marró
* grigio gris
* nero negre
* bianco blanc
+Aquests adjectius són invariables.
Mida
* alto alt
* basso baix
* grande gran
* piccolo petit
* lungo llarg(longitud o duració)
* magro prim
* snello prim
* grasso gràs
* minuto minúscul
* enorme enorme
* gigante gegant
Personalitat orgoglioso antipatico simpatico bugiardo onesto audace timido energico pigro stressato rilassato gentile buono cattivo felice contento scontento triste allegro amorevole fortunato sfortunato
Aparença bello brutto castano biondo bruno riccio liscio
# Italià/Sobre el llibre

* Curs de llengua italiana
* Aprenent italià
* Introducció |
* Lliçons |
* Gramàtica |
* Vocabulari |
* Sobre el llibre |
* Traçat

## Sobre el llibre

Encara està en desenvolupament, però s'anirà completant de mica en mica. Podeu col·laborar-hi, traduint del mateix llibre en la versió italiana o bé de qualsevol llengua.

## Informació de les lliçons

* Planificació de la lliçó
* Lliçons de concepte

## Creadors

* Fitch
* Angelo Romano
* Sinnefa

## Traductor

* Manlleus
* Podeu afegir el vostre nom (real o usuari) a aquesta llista si esteu preparat per ser un bon col·laborador.
# Italià/Pronunciació
## L'alfabet

L'alfabet italià té les mateixes lletres que l'alfabet català, però les paraules natives italianes no utlitzen les lletres j, k, w, x o y; aquestes lletres només s'utilitzen per paraules preses d'altres llengües, p.ex. un whisky, il jazz.
La pronunciació és semblant al català però amb algunes diferències.
L'alfabet tradicional italià consta de 21 lletres:
Aa Bb Cc Dd Ee Ff Gg Hh Ii Ll Mm Nn Oo Pp Qq Rr Ss Tt Uu Vv Zz

## La Pronunciació

La pronunciació italiana és similar a la catalana, si bé existeixen algunes diferències, i el fonema no sempre correspon a la lletra catalana:
* A: Es pronuncia igual que en català.
* B: Es pronuncia igual que en català.
* C:
Davant de -a, -o i -o es pronuncia igual que en català.
Davant -i i -i es pronuncia com la CH- espanyola.
Per pronunciar el so de la CH- davant -a, -o i -o, s'escriu una -i- entre la c- i la vocal corresponent (exem: cioccolato).
Una CH- italiana equival a una QU- catalana.
* D: Es pronuncia igual que en català.
* I: Existeixen la "i breu" i la "i llarga" (pronunciada amb la boca una mica més oberta).
* F: Es pronuncia igual que en català.
* G:
Davant de -a, -o, -o es pronuncia igual que en català.
Davant -i i -i es pronuncia com la J- catalana en Jordi o un ieisme.
GH- davant -i i -i sona igual que en català GUE i GUI.
GU- davant -a, -o i -o sona igual que en català, però davant -i, -i es pronuncia com GÜE/GÜI.
Per fer el so de GUE/GUI no s'escriu GU-, sinó GH- (exem: ghetto).
GN- és l'equivalent de la NY. (Ex. Bologna)
GL- normalment es pronuncia com la LL- (no ieísta). No obstant això, davant d'algunes paraules (negligente, globo) sona com en castellà. (Ex. Cagliari)
* H: Si va sola no es pronuncia.(Ex. Ho)
* I: Es pronuncia igual que en català.
* L: Es pronuncia igual que en català. Una LL- italiana és el so de la L allargat.
* M: Es pronuncia igual que en català.
* N: Es pronuncia igual que en català.
* O: Existeixen la "o breu" i la "o llarga" (pronunciada amb la boca una mica més oberta).
* P: Es pronuncia igual que en català.
* Q: Es pronuncia com Cua, Cue, Cui, Cuo.
* R: Es pronuncia com a R en "car". Quan és RR- es pronuncia com a "rosa"
* S: Es pronuncia igual que en català.
SC- després de -i i -i es pronuncia com SH en anglès. Per pronunciar el so de la SH- davant -a, -o i -o, s'escriu una -i- entre la sc- i la vocal corresponent (exem. sciocco)
* T: Es pronuncia igual que en català.
* O: Es pronuncia igual que en català.
* V: Es pronuncia com la V anglesa (pronuncia-la com una B però passant les dents pel llavi inferior).
* Z: es pronuncia com a TS-
Les consonants dobles (rr, ss, cc, tt,zz) es pronuncien allargant la lletra en qüestió.