OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Matemàtiques (nivell ESO)/Polinomis

Un monomi és una expressió algebraica formada pel producte de lletres (amb un cert exponent) i un sol número. Un polinomi és una suma o resta de diversos monomis.
Són polinomis:
    $3x^{5}+4x^{2}-6x+7\,$
    $xy^{3}+t-4a\,$
    $x+vt+{\frac {1}{2}}at^{2}\,$
    $x^{2}+4x+4\,$
Els coeficients d'un polinomi són els números de cada terme. Les parts literals són les lletres que formen part de cada terme.

## Convencions d'estil

Existeixen certs criteris a l'hora de representar un polinomi, tot i que no són normes d'aplicació obligatòria:
* Quan dos termes dins d'un polinomi és poden sumar, llavors s'utilitza el polinomi resultant de sumar aquests termes.
* Si els factors dels monomis que se sumen es repeteixen, sempre s'escriuen en el mateix ordre:
* Els termes s'ordenen segons el grau de l'últim factor dels termes, en ordre decreixent.

## Apartats

El valor numèric ens permet convertir un polinomi en un sol número.
El concepte de grau d'un polinomi ens permet classificar-lo. Podem ordenar els polinomis segons el seu grau.
Amb els polinomis, igual que amb els números, es poden definir les operacions de suma, resta, multiplicació i divisió. Un cas particular de multiplicació és la potència. D'altra banda, la divisió és més complexa que amb números, ja que es pot fer per un monomi, per un polinomi o per x-a amb la regla de Ruffini.
* Expressió reduïda d'un polinomi
* Polinomis complets i incomplets
* Operacions amb polinomis:
* Teorema del residu i del factor
* Nombre d'arrels d'un polinomi
* Càlcul de les arrels enteres d'un polinomi
* Factorització de polinomis

## Usos a la vida real

Hi ha tot un ventall d'aplicacions dels polinomis a la vida real.
# Matemàtiques (nivell ESO)/Pas de fracció a decimal

Per passar un nombre fraccionari a decimal, basta efectuar la divisió exacta del numerador entre el denominador.
Per exemple, si volem convertir la fracció $4over5$ a decimal, basta que facem la divisió exacta de 4 entre 5. El resultat ens dóna 0,8.
Notem que si dividíssim 5 entre 4 el resultat seria 1,25, que equival en realitat a la fracció $5over4$
Per tot això, és important anar amb compte en l'ordre en què dividim els números d'una fracció per obtenir el número decimal equivalent.

## Tipus de nombres decimals que s'obtenen

Quan passam una fracció a nombre decimal, podem obtenir els nombres decimals següents:
* Si la fracció és pròpia, s'obtendrà un número decimal menor que 1.
* Si la fracció és unitària, s'obtendrà el valor 1.
* Si la fracció és impròpia, s'obtendrà un número decimal major que 1.
* En general, el resultat d'una fracció pot donar un d'aquests tres tipus de nombres decimals:
** Decimal exacte
** Decimal periòdic pur
** Decimal periòdic mixt
# Matemàtiques (nivell ESO)/Població i mostra
## Població

La població és el conjunt d'individus sobre els quals s'aplica un estudi estadístic.

## Mostra

Com que sovint no es pot valorar a tots els individus d'una població, s'han de triar certs individus que puguin representar tota la població. Una mostra és qualsevol subconjunt de la població.

## Representativitat

D'una mateixa població es poden treure moltíssimes mostres diferents i cada una pot donar a resultats diferents. El que interessa sempre és que la mostra sigui representativa de la població, és a dir, que els resultats inferits de la mostra puguin extrapolar-se al conjunt de tota la població d'una manera fiable.
# Matemàtiques (nivell ESO)/Potències d'exponent enter
## Potències d'exponent negatiu

L'expressió $a^{-n}\,$, tenint en compte que a és un nombre real diferent de zero i n, un nombre natural, equival a l'invers de la base elevada a la mateixa potència amb exponent positiu, és a dir:
    $a^{-n}={\frac {1}{a^{n}}}$
# Matemàtiques (nivell ESO)/Probabilitat d'un esdeveniment

La probabilitat és una mesura del grau de certesa d'un esdeveniment dins un experiment aleatori.
El matemàtic francès Laplace va contribuir de manera important al desenvolupament del càlcul de probabilitats. És destacable la regla de Laplace, que ens permet calcular, mitjançant una fórmula, la probabilitat d'un esdeveniment associat a un experiment aleatori, en el cas que tots els esdeveniments d'aquesta experiència siguin equiprobables (és a dir, que tinguin la mateixa probabilitat de verificar-se).
Així i tot, la probabilitat no és pas una ciència exacta. Simplement analitza i calcula possibles resultats. No hi hem de confiar cegament, en el sentit que si hem obtingut un resultat d'un 90% per exemple en un problema concret, no vol dir que necessàriament hagi de succeir. Moltes vegades, per poc que ens agradi, ocorren els resultats amb menys probabilitat teòrica.

## Com s'expressa una probabilitat

Es pot expressar numèricament com:
* Un nombre decimal positiu entre 0 i 1. Si una probabilitat és negativa o major que 1, serà incorrecta.
* Un percentatge, entre el 0% i el 100%. Si una probabilitat supera un 100%, serà incorrecta.
* Una fracció positiva i amb el numerador menor o igual que el denominador.

## A continuació

Propietats de la probabilitat

## Enllaços externs

* Probabilitat a thales.cica.es (castellà)
* Bayes´s Theorem (anglès)
# Matemàtiques (nivell ESO)/Potències

En aritmètica, s'anomena potència o potenciació a una operació derivada de la multiplicació.
Quan tots els factors d'una multiplicació són iguals, es pot simplificar. Així, si un nombre b es multiplica n vegades, es diu que es fa la potència n del nombre b, o que és "b elevat a n".
    $(b\cdot b\cdot b\cdot b\cdot ...)=b^{n}\$, on b és la base de la potència i n n'és l'exponent.
El cas especial de $b\cdot b=b^{2}\$ acostuma a anomenar-se quadrat.
El cas especial de $b\cdot b\cdot b=b^{3}\$ acostuma a anomenar-se cub.
El signe d'una potència depèn del signe de la base i de la paritat de l'exponent, de manera que, si la base és positiva, la potència és positiva, però, si la base és negativa, la potència és:
* positiva si l'exponent es parell, o
* negativa si l'exponent és senar
Exemples:
    $3^{5}=176;\,$ $-2^{4}=16;\,$ $-2^{3}=-8\,$
# Matemàtiques (nivell ESO)/Potències d'exponent fraccionari

Quan l'exponent de a és una fracció n/m, el resultat és l'arrel m de a elevat a n:
    $a^{\frac {n}{m}}={\sqrt[{m}]{a^{n}}}$
es pot treballar en forma d'arrel aritmètica
# Matemàtiques (nivell ESO)/Probabilitat d'esdeveniments en experiments compostos
## Probabilitat de successos compostos

Imaginem que ens demanem per la probabilitat d'un succés associat a un experiment aleatori, en el qual hi ha diferents possibilitats perquè pugui ocórrer. Per exemple: si disposem de dues urnes que contenen boles de color blanc i negre, quina és la probabilitat que al triar una urna a l´atzar i una bola, aquesta sigui de color blanc? En aquest cas, la probabilitat té dues opcions: elegir la primera o la segona urna.
En casos com aquest, en els quals la probabilitat d´un succés té diferents opcions, es parla de probabilitat de successos compostos, i no es pot aplicar directament la regla de Laplace.
Si anomenam A i B dos successos, de tal manera que el succés pel qual ens demanem la probabilitat està compost per aquests dos, la probabilitat que pugui ocórrer A o B és:
essent P(A) la probabilitat associada al succés A, P(B) la del succés B, i P(A∩B) la probabilitat que puguin succeir simultàniament (en el cas que no sigui possible seria 0).

## Probabilitat condicionada

Hi ha casos, en els quals necessitem conèixer la probabilitat d´un succés sabent que prèviament ha ocorregut un altre. És el que es coneix com a probabilitat condicionada. Si B representa el succés que ha passat i A el succés pel qual ens demanem la probabilitat, la fórmula que ens permet calcular la probabilitat que ocorri el succés A sabent que ha ocorregut el B, és:
essent P(A∩B) la probabilitat que es verifiquin el successos A i B simultàniament, i P(B) la probabilitat associada al succés B.
Podem generalitzar el resultat anterior, si consideram que: A$_1$,A$_2$,A$_3$,..........A$_n$, són successos independents associats a un experiment aleatori, i que B és un altre succés qualsevol. Llavors, la probabilitat que es verifiqui el succés A$_i$ sabent que prèviament s´ha verificat el B, és:
aquest resultat es coneix amb el nom de Teorema de Bayes.
# Flora del Pirineu català/Vicia pannonica

La veça és una herba anual i pubescent de la família de les lleguminoses poc freqüent a la serralada pirinenca. Només es troba a sembrats de l'estatge montà dels Pirineus fins al 1.700 m d'altitud. La subespècie striata, de flors purpúries, és la que es fa en les nostres contrades.
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Vicia villosa

La garlanda pilosa és una herba pilosa de la família de les lleguminoses rara a la serralada pirinenca. Normalemnt anual però de vegades i amb menor freqüència perenne, aquesta herba es pot trobar en llocs herbosos des de l'estatge montà fins als 1.700 m d'altitud. En català també rep altres noms: veça, veça estrangera i veces bordes.
| Aspecte general de la planta | Flor i fruit |
TORNAR a l'índex
# Formulació inorgànica/Hidrogen amb altres no metalls

Són les combinacions que no són àcides de l'hidrogen amb no metalls dels grups VA (N, P, As, Sb, Bi), IVA (C, Si) i III A (B).
La seva formulació és inversa a la dels hidràcids: a l'esquerra el símbol del no-metall, a la dreta l'hidrogen i s'intercanvien les valències:
    NMH$_x$

#### Nomenclatura sistemàtica

S'utilitza un prefix numeral seguit de l'arrel -hidrur de i el nom del no-metall:
    Α hidrur de x

#### Nomenclatura tradicional

Totes aquestes combinacions tenen un nom comú.
| Fórmula | Nomenclatura sistemàtica | Nomenclatura tradicional |
| NH$_3$ | trihidrur de nitrogen | amoníac |
| PH$_3$ | trihidrur de fòsfor | fosfina |
| AsH$_3$ | trihidrur d'arsènic | arsina |
| SBH$_3$ | trihidrur d'antimoni | estibina |
| BiH$_3$ | trihidrur de bismut | bismutina |
| CH$_4$ | tetrahidrur de carboni | metà |
| SiH$_4$ | tetrahidrur de silici | silà |
| B$_{H3}$ | trihidrur de boro | borà |
# Flora del Pirineu català/Vicia orobus

La vícia orobus és una herba perenne i pubescent de la família de les lleguminoses rara al Pirineu català. El seu hàbitat el troba en boscos clars i landes acidòfiles de l'estatge subalpí (amb menor freqüència montà) entre els 1.300 i els 2.000 m d'altitud. En no conèixer un nom popular en català, s'opta per anomenar-la vícia orobus, catalanització de la nomenclatura científica.
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Vicia hirsuta

L'escanyagats és una herba anual ramificada de la família de les lleguminoses rara a la serralada pirinenca. El seu hàbitat el formen herbassars i vorades de bosc que arriben a l'estatge subalpí, i es pot trobar fins als 2.100 m d'altitud. En català rep altres noms populars: veça, veces, veçó hirsut, vícia hirsuta...
| Inflorescència i fulles | Detall de les flors |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Vicia onobrychioides

La veça onobriquioide és una herba perenne de la família de les lleguminoses rara a la serralada pirinenca. Es pot trobar en pastures i herbassars calcícoles de l'estatge muntà fins al subalpí amb menys freqüència i fins als 1.800 m d'altitud. En català es coneix també com a veça o veça trepadellera.
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Vicia pyrenaica

L'arvellola és una herba perenne i flexulosa de la família de les lleguminoses freqüent a la serralada pirinenca. Es pot trobar en pasturatges, terrenys calcícoles, de l'alta muntanya (amb menor freqüencia a l'estatge montà) fins als 2.700 m d'altitud. En català es coneix també com a arvellola pirinenca, veça i vícia pirinenca.
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Vicia sepium

La veça és una herba perenne de la família de les lleguminoses comuna a la serralada pirinenca. Les seves poblacions es troben a boscos, bardisses i vorades de bosc de l'estatge montà. El seu límit altitudinal és fins als 1.500 però ocasionalment també arriba als 2.100 m. En català s'anomena veça, veçot, veça de bardissa, vícia de bardissa...
| Aspecte general de la planta en flor | Detall de la flor rosa violàcia |
| Fulles | Fruits |
TORNAR a l'índex
# Flora del Pirineu català/Vicia tetrasperma

La veça és una herba gràcil, anual i de flors lilacines de la família de les lleguminoses no gaire freqüent a la serralada pirinenca, malgrat ser-ho a altres altituds. Es pot trobar en hebeis humits i conreus de l'estatege montà fins als 1.500 m d'altitud. En català també rep el nom de vícia tetrasperma, més semblant al científic.
| Aspecte general | Detall de la tija florida |
| Flor | Fruit |
TORNAR a l'índex
# Formulació inorgànica
## Continguts

* Introducció
* Combinacions binàries de l'hidrogen
** Hidrurs metàl·lics
** Hidràcids
** Hidrogen amb altres no metalls
* Combinacions binàries de l'oxigen
** Òxids
** Peròxids
** Hiperòxids
** Ozònids
* Altres combinacions binàries
** No metalls amb metalls
** No metalls amb no metalls
* Hidròxids
* Àcids amb enllaços carboni-nitrogen
* Àcids oxoàcids
* Cations
** Cations monoatòmics
** Cations poliatòmics
** Espècies carregades
* Anions
** Anions monoatòmics
** Anions poliatòmics
** Isopolianions
* Oxosals
* Peroxoàcidos
* Òxids dobles
* Hidròxids dobles
* Sals dobles, triples...
* Sales àcides
* Oxisals
* Hidroxisals
* Tioderivats
* Derivats funcionals dels àcids
* Nomenclatura de l'ió complex
* Compostos de coordinació
# Guia Ubuntu/Paràmetres del sistema/Sistema
## Accés Universal

Si teniu algun problema de visió o audició, aquí podreu configurar el s.o. al vostre gust.

## Compartició

1. Compartició de fitxers personals.
La compartició de fitxers personals us permet compartir la carpeta pública amb altres a través de la xarxa.
2. Compartició de pantalla.
Permet a usuaris remots visualitzar o controlar la pantalla del vostre equip. Molt útil pels informàtics que volen resoldre problemes remotament.

## Comptes d'usuari

Si voleu afegir un usuari al vostre sistema o canviar la contrasenya d'algun usuari, aquí hi trobareu la informació que us cal.
Per fer qualsevol canvi, primer haureu de prémer la tecla "Desbloca" i posar la contrasenya adient.
Per a afegir un usuari, premeu el símbol +, per a editar-lo, a la meitat dreta de la finestra hi teniu les opcions disponibles.
Si ho preferiu, també es poden gestionar usuaris amb el Terminal
Algunes ordres:
Per afegir un usuari: $ sudo adduser nom-usuari
Per canviar la contrasenya d'un usuari concret: $ sudo passwd nom-usuari
Per canviar la contrasenya del usuari en ús: $ sudo passwd
En el cas de tindre un sol usuari al vostre PC, no és una mala idea crear-ne un de més amb drets d'usuari. Aleshores, si teniu cap problema per accedir al sistema, sempre hi tindreu una segona opció per entrar-hi i intentar de resoldre el problema, o almenys poder recuperar documents amb facilitat.

## Còpia de seguretat

Això és el què gairebé ningú no fa i tothom hauria de fer. Mai se sap si pot petar el disc dur o esborrar-se els documents accidentalment. Així dons, per què no invertiu uns minuts en la vostra seguretat. Amb Ubuntu disposeu d'una eina ben senzilla que fins i tot podreu configurar còpies automàtiques dels vostres documents més importants. Copiades al mateix disc dur (una mala idea), per allò què hem dit de si el disc dur peta, o bé a dispositius externs.
I feu el favor de fer còpies de seguretat!!!

## Detalls

Aquí teniu la informació detallada del vostre sistema. La memòria Ram, el Processador, Tipus de S.O. 32 o 64 bits, capacitat del Disc Dur, etc. També les aplicacions predeterminades, per si les voleu canviar, i algunes coses més.

## Programari i actualitzacions

Per configurar les fonts de programari. Si sou un usuari novell millor no hi remeneu!
Al usuari avançat ben segur que poca cosa cal explicar-li. Així doncs, ja que aquesta guia va adreçada als que s'inicien, no en profunditzarem en el tema.

## Data i Hora

Em sembla que està prou clar, no?
Bé, si voleu, podreu sincronitzar l'hora amb servidors d'internet.

## Servei del Landscape

El Landscape és un sistema de gestió i seguiment de sistemes comercials que és molt fàcil de fer servir. Canonical l'ofereix com un servei que ajuda els administradors a gestionar diversos ordinadors de manera eficient.
Aquí més informació, en anglès: https://landscape.canonical.com/
# Guia Ubuntu/Pidgin

El Pidgin és un client de missatgeria instantània que permet comunicar-vos amb els vostres amics en temps real. És compatible amb les xarxes AIM, ICQ, MSN Messenger, Yahoo!, XMPP (Jabber i Google Talk), Gadu-Gadu, SILC, SIP/SIMPLE, GroupWise Messenger, Zephyr, MySpaceIM, IRC, i QQ. A més a més, us permet estar connectat simultàniament a diferents xarxes de missatgeria instantània des d'un únic programa.
El Pidgin us ofereix opcions de transferència de fitxers, de presència d'usuaris, de videoconferència, de llistes d'amics i d'enregistrament de converses, entre moltes d'altres.
# Guia Ubuntu/Pingus

Pingus és un videojoc en 2D inspirat en el videojoc Lemmings i creat per Ingo Ruhnke, també creador del SuperTux.
Aquest és un joc que farà la delícia dels petits de la casa i dels no tant petits. Al igual que el SuperTux, es pot instal·lar fàcilment amb Centre de programari de l'Ubuntu.
L'objectiu de Pingus és conduir un grup de pingüins petits en un temps determinat d'un punt inicial del nivell a la sortida. En el procés, cal dirigir molts pingüins per davant en obstacles, abismes i trampes perquè un nombre fixat arribi a la sortida.
El joc es basa en un sistema de trencaclosques. L'objectiu es guiar una sèrie de pingüins a un iglú als diferents nivells. A cada nivell hi ha una sèrie d'obstacles que hauran de superar. El jugador no té control del moviment, solament pot donar ordres com les de construir un pont, excavar, saltar, etc. Segons el nivell, només es pot fer un determinat nombre d'ordres.
# Guia Ubuntu/Paquets .deb
## Paquets amb extensió .deb

A l'Ubuntu és molt fàcil d'instaŀlar programes amb el Centre de programari, aptitude o apt-get (capítol Desè: instaŀlació de programari). Si el programa que és vol no està als dipòsits que tingueu, és recomanable considerar si voleu afegir més dipòsits, cosa que serà adient faci un usuari avançat en l'ús del sistema GNU/Linux. Si no, per acabar, teniu l'opció d'instaŀlar un programa utilitzant un paquet .deb com expliquem a continuació.
A l'Ubuntu podeu trobar molts programes preparats amb un arxiu amb extensió .deb.
Per a instal·lar aquests paquets, només cal fer doble clic al fitxer i automàticament s'obrorà l'aplicació gdebi, que s'ocuparà d'instaŀlar el paquet, i cercar les dependències necessàries per la seva correcta instaŀlació.
Si ho preferiu, també es pot instal·lar des de la línia d'ordres, Aplicacions – Accessoris - Terminal, fent servir l'ordre dpkg:
$ sudo dpkg -i nom_del_paquet.deb
En aquest cas, ens caldrà instal·lar manualment les possibles dependències del paquet.
La mateixa ordre també es pot fer servir per la desinstaŀlació el paquet:
$ sudo dpkg -r nom_del_paquet.deb
Cal tenir en compte que els programes que instaŀleu procedents d'un paquet.deb no s'actualitzaran com la resta del sistema. També hem de vigilar que el paquet.deb en qüestió sigui per a la vostra distribució; sinó, també podríeu tenir complicacions i trencar algun altre paquet d'algun altre programa.

## GetDeb.net

GetDeb és un portal de descàrrega de programari lliure amb aplicacions llestes per instal·lar empaquetades en el format DEB i de lliure distribució. Getdeb.net va ser creat per facilitar la instal·lació de les últimes versions de nou programari als usuaris d'Ubuntu, i oferir al mateix temps les últimes versions d'un gran ventall d'aplicacions gratuïtes i de codi obert. El portal està estructurat en 12 categories per 32 i 64 bits.
Per poder fer-ne ús cal fer el següent:
1. Aneu al web http://www.getdeb.net/welcome
2. Feu clic on diu: Learn how to install applications from this web site by clicking here
3. Instaŀleu el paquet "getdeb package" fent clic al punt 1. on diu "Install the getdeb package." Si feu clic al arxiu descarregat, s'hauria d'obril el Centre de Programari de l'Ubuntu i instaŀlar-se automàticament.
Un cop instaŀlat aquest paquet, podreu instaŀlar qualsevol programa del portal GetDeb només fent clic a "Install this now".
Veureu que hi ha molta varietat: Jocs, gràfics, vídeo, educació, etc.
# Guia Ubuntu/Paràmetres del sistema/Personal
## Cerca

En aquest apartat podreu configurar les variants de cerca del sistema. Quan feu una cerca podreu deixar predefinit que cerqui o no fitxers o contactes o dins del calendari, entre altres moltes variants.

## Aparença

En accedir-hi, a la pestanya "aparença" hi podreu canviar el Tema i el Fons d'Escriptori.
Al desplegable "Fons de pantalla" podreu triar entre tres opcions:
1. Fons de pantalla. Una selecció d'imatges per triar. N'hi ha alguna que té el símbol d'un rellotge, aquesta anirà canviant temporalment les imatges.
2. Imatges. Per triar de les vostres imatges desades a la carpeta Imatges.
3. Colors i degradats. Per posar un color pla o degradat.
A la pestanya "Comportament" podreu configurar el llançador perquè s'amagui de manera automàtica obtenint així més espai a l'escriptori.

## Brillantor i Bloqueig

Per ajustar la brillantor i determinar quan bloquejar la pantalla amb contrasenya o sense.

## Fons

Configura el fons d'escriptori i pantalla bloqueig.

## Comptes en línia

Per accedir, configurar o crear nou compte a: Facebook, Flickr, Google, Twitter, AIM, Windows Live, Salut, Jabber, Yahoo, etc.

## Notificacions

Aquí podreu activar, desactivar i configurar les notificacions del sistema al vostre gust.

## Privacitat

Decideix si vols el bloqueig la pantalla, activar els serveis d'ubicació, netejar l'historial o decidir si la paperera es buida temporalment o no.

## Regió i idioma

Aquí hi podreu configurar l'idioma del sistema, disposició del teclat, format data i hora, etc.

## Privadesa

Per poder esborrar l'historial de la vostra activitat i alguna cosa més.

## Suport d'Idioma

En aquest apartat podreu afegir o eliminar més d'un idioma al vostre sistema. Per si us bé de gust iniciar Ubuntu amb diferents idiomes.
# Guia Ubuntu/Paràmetres del sistema

Paràmetres del sistema és el lloc on podreu configurar i personalitzar el vostre Ubuntu.
Per accedir-hi heu de prémer amb el ratolí a la cantonada superior dreta de l'escriptori on hi trobareu l'icona d'accés a la xarxa i volum. Llavors cal prémer el símbol amb una clau anglesa i un tornavís.
Està dividit en tres apartats: Personal, Maquinari i Sistema.
Depenent de la versió d'Ubuntu que utilitzeu pot variar el contingut i l'ordre dels Paràmetres del sistema, però hem inclòs totes les opcions possibles en aquesta guia perquè sigui útil per a totes les versions.
# Llibre de cuina/Receptes/Sopa de pa torrat
### Ingredients

* Llesques de pa torrat.
* Ceba.
* Carn picada.
* Ou.
* Caldo de carn.
* Tomàquet.
* All i julivert.
* Sal i oli.

### Preparació

Les llesques de pa han de ser molt finetes (com mitja amplada d'un dit) i s'han de torrar al punt que quedin rosses. Poseu aquest pa a estovar amb el caldo. A part feu un sofregit de ceba i tomàquet. Prepareu unes pilotes amb la carn picada, amanida amb l'ou, l'all i el julivert. Afegiu tot això al caldo, deixeu que les pilotes es coguin i ja podeu portar a taula. Es menjava pel dinar de Corpus.
# Llibre de cuina/Receptes/Sopa de rap
### Ingredients

* 400 grs. de rap de la part de la cua.
* 1/2 cap de rap.
* 50 grs. d'ametlles torrades.
* 2 litres d'aigua.
* 2 paperets de brins de safrà.
* 2 cullerades gosses plenes d'oli.
* Pebre blanc en pols.
* Sal.
* 2 tomàquets mitjans.
* 1 ceba petita.
* 80 grs. de pa.
* 2 alls.

### Preparació

A la cassola amb l'oli hi fregirem la ceba pelada i trinxada, un dels alls i els tomàquets sense la pela i tallats a trossos, ho sofregirem bé tot afegint-hi el rap i el cap, netejats i tallats a trossos, i l'aigua. Ho adobarem amb sal i pebre deixant-ho coure durant una hora. Colarem el brou i esbocinarem tota la carn del rap, la de la cua i la del cap, posant-la a part. Picarem al morter les ametlles, l'altre all i el safrà junt amb una mica d'oli i un xic de brou; després ho afegirem a la cassola, posant-hi finalment el pa torrat o fregit i la carn del rap. Abocarem la sopa la sopera i la servirem.