OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Collinsville (Alabama)

Collinsville és una població dels Estats Units a l'estat d'Alabama. Segons el cens del 2000 tenia 1.644 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Collinsville tenia 1.644 habitants, 565 habitatges, i 367 famílies. La densitat de població era de 179,8 habitants/km².
Dels 565 habitatges en un 29,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 40,4% hi vivien parelles casades, en un 18,2% dones solteres, i en un 35% no eren unitats familiars. En el 29,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,62 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,2.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,1% tenia menys de 18 anys, un 10,3% entre 18 i 24, un 24,4% entre 25 i 44, un 19,2% de 45 a 60 i un 22% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones hi havia 90,9 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 85,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 21.964 $ i la renda mediana per família de 27.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 20.114 $ mentre que les dones 16.635 $. La renda per capita de la població era de 13.042 $. Aproximadament el 22,2% de les famílies i el 25,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Annual Estimates of the Population for Incorporated Places in Alabama». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
# Copa Airlines

Copa Airlines és l'aerolínia nacional i internacional de Panamà. L'aerolinia posseeix la flota més jove d'Amèrica i viatja a 55 destinacions en 27 països al Nord, Centre i Sud d'Amèrica i el Carib. Està afiliada a la companyia americana Continental Airlines i el seu Hub principal es troba a l'Aeroport Internacional de Tocumen.

## Història

Va ser fundada el 1947 sota el nom Compañía Panameña de Aviación, originalment i en castellà. Va iniciar vols domèstics a 3 ciutats de Panamà utilitzant avions Douglas DC-4.
El 1960 va ampliar a 3 les freqüències setmanals a les ciutats de San José, Kingston, Barranquilla i Medellín, gràcies a la incorporació d'un avió AVRO 748 i un ELECTRA 188.
Cap a la dècada de 1970 decideix retirar-se del mercat domèstic, dedicant-se únicament a operar destinacions internacionals. El 1980, incorpora 1 avió Boeing 737-100, ampliant les seves destinacions a Cartagena a Colòmbia, Port-au-Prince a Haití, Santo Domingo, San Juan a Puerto Rico i Miami als Estats Units.
En la dècada dels anys 90, amplia la seva cobertura internacional amb vols a Mèxic, Santiago de Xile, Bogotá, Montego Bay, Quito, Guayaquil, Lima, Buenos Aires i L'Havana.
En el 1998 l'empresa Continental Airlines va comprar el 49% de les accions de Copa Airlines. A partir d'aquesta compra, Copa Airlines i Continental Airlines van iniciar una aliança que va permetre a Copa entrar en el programa de viatgers freqüents OnePass de Continental Airlines i, al mateix temps, aprofitar la relació de Continental amb Boeing per a l'adquisició de noves aeronaus.
Cap a començaments de l'any 2000 incorpora les destinacions de Cancun, Orlando, Sao Paulo, Los Angeles i San Andrés. El 2003 rep el primer Boeing 737-800 Next Generation. En el 2004, se signa un acord per a l'adquisició d'avions brasilers Embraer 190, amb una ordre en ferma de 10 i opció de 20 addicionals.
El 2005, Copa Airlines va adquirir la línia aerea colombiana AeroRepública. Aquest mateix any, Copa Holdings, S. a., l'empresa tenidora de les accions de Copa Airlines, llança una oferta pública de 14 milions d'accions en la Borsa de Valors de Nova York, convertint-se així en la tercera línia aerea llatinoamericana (després de la xilena LAN i la brasilera GOL) en cotitzar-se en aquest important mercat financer.
El 2006, Copa Airlines va agregar 6 destinacions: Manaus, Maracaibo, Montevideo, Rio de Janeiro, San Pedro Sula i Santiago de los caballeros.
El 2007, Copa Airlines va agregar 4 destinacions: Cordoba, Guadalajara, Punta Cana i Washington i es fa membre associat de l'aliança SkyTeam.
El 2008, Copa Airlines ha agregat noves destinacions: Port of Spain, Belo Horizonte, Valencia (Veneçuela), Oranjestad (Aruba) i Santa Cruz de la Sierra.

## Codis compartits

Copa Airlines posseeix codis compartits amb les següents companyies:
* Aeroméxico
* AeroRepública
* Continental Airlines
* Cubana de Aviación
* Gol Transportes Aéreos
* Gulfstream International Airlines
* KLM
* Northwest Airlines
* Varig

## Enllaços externs

* web oficial Particulars
* web oficial Transports
# Corydoras mamore

Corydoras mamore és una espècie de peix de la família dels cal·líctids i de l'ordre dels siluriformes.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Bolívia.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Lacépède B. G. E. 1803. Histoire naturelle des poissons. Hist. Nat. Poiss. v. 5. i-lxviii + 1-803 + index.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ «Corydoras mamore» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An atlas of freshwater and marine catfishes. A preliminary survey of the Siluriformes (en anglès). T.F.H. Publications, Inc., 1989. ISBN 9780866228916.
* Burgess, W.E. 1992. Colored atlas of miniature catfish. Every species of Corydoras, Brochis and Aspidoras. T.F.H. Publications, Inc., Estats Units. 224 p.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Knaak, J. 2002. Ein weiterer neuer Panzerwels aus Bolivien: Corydoras mamore n. sp. (Pisces, Siluriformes, Callichthyidae). VDA--Aktuell v. 1 (2003): 16-24.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Reis, R.E. 2003. Callichthyidae (Armored catfishes). p. 291-309. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Cottus amblystomopsis

Cottus amblystomopsis és una espècie de peix pertanyent a la família dels còtids.

## Descripció

* Fa 20,8 cm de llargària màxima.

## Hàbitat

És un peix demersal, oceanòdrom i de clima temperat que viu entre 0-10 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al Japó i Rússia.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Berg, L.S., 1965. Freshwater fishes of the U.S.S.R. and adjacent countries. vol. 3, quarta edició. Israel Program for Scientific Translations Ltd, Jerusalem.
* ↑ Riede, K., 2004. Global register of migratory species - from global to regional scales. Final Report of the R&D-Projekt 808 05 081. Federal Agency for Nature Conservation, Bonn, Alemanya. 329 p.
* ↑ Parin, N.V., V.V. Fedorov i B.A. Sheiko, 2002. An annotated catalogue of fish-like vertebrates and fishes of the seas of Russia and adjacent countries: Part 2. Order Scorpaeniformes. J. Ichthyol. 42 (Suppl.1):S60-S135.
* ↑ Masuda, H.; Amaoka, K.; Araga, C.; Uyeno, T.; Yoshino, T. 日本産魚類大図鑑 (Enciclopèdia japonesa del peix) (en japonès). 1. 東海大学出版会 (Tokai University Press), 1984. ISBN 9784486050544.
* ↑ Reshetnikov, Y.S., N.G. Bogutskaya, E.D. Vasil'eva, E.A. Dorofeeva, A.M. Naseka, O.A. Popova, K.A. Savvaitova, V.G. Sideleva i L.I. Sokolov, 1997. An annotated check-list of the freshwater fishes of Russia. J. Ichthyol. 37(9): 687-736.

## Bibliografia

* Kinziger, A.P., R.M. Wood i D.A. Neely, 2005. Molecular systematics of the genus Cottus (Scorpaeniformes: Cottidae). Copeia (2):303-311.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Cos Europeu de Solidaritat

El Cos Europeu de Solidaritat és un programa desenvolupat per la Comissió Europea amb l'objectiu de promoure la participació dels joves europeus d'entre 17 i 30 anys en projectes socials o humanitaris. La iniciativa ofereix la possibilitat d'implicar-se en projectes impulsats per ONG durant un període d'entre dos i dotze mesos.
El president de la Comissió Europea, Jean-Claude Juncker, feu públic el programa durant el discurs sobre l'estat de la Unió Europea del 2016. Els joves poden participar-hi com a voluntaris, duent a terme pràctiques, fent d'aprenents o treballant.

## Referències

* ↑ «La CE presenta el Cos Europeu de Solidaritat», 07-12-2016. [Consulta: 19 gener 2017].
* ↑ «El Cos europeu de solidaritat comença a funcionar avui amb l'objectiu de vehicular les contribucions del joves i oferir-los noves oportunitats i experiències», 07-12-2016. [Consulta: 19 gener 2017].

## Enllaços externs

* Cos Europeu de Solidaritat
# Cristian Mungiu

Cristian Mungiu (Iași, 27 d'abril de 1968) és un guionista, productor i director de cinema romanès. Al costat de Cristi Puiu, Radu Muntean, Cristian Nemescu, Corneliu Porumboiu i Cătălin Mitulescu és considerat un dels més importants exponents de la Nova onada del cinema romanès.

## Biografia

Després d'estudiar literatura anglesa a la Universitat Alexandru Ioan Cuza a Iaşi, Mungiu treballà diversos anys com a mestre i periodista. Posteriorment, va estudiar direcció de cinema a l'Acadèmia de Cinema i Teatre de Bucarest. Després de la seva graduació, Mungiu va realitzar diversos curtmetratges. El 2002, va realitzar el seu primer llargmetratge, Occident. La pel·lícula va ser reeixida per la crítica, rebent diversos premis en diferents festivals de cinema i apareixent al Festival de Cinema de Canes.
El 2007, Mungiu va escriure i va dirigir el seu segon film, Quatre mesos, tres setmanes i dos dies. La pel·lícula va ser criticada positivament i va ser triada per a la secció oficial del Festival de Cannes 2007, on guanyaria la Palma d'Or. Aquesta seria la primera vegada que un romanès guanyava aquest premi.
Mungiu és el germà de l'analista política Alina Mungiu-Pippidi.

## Filmografia

* Els exàmens (2016)
* După dealuri (2012)
* Amintiri din epoca de aur (2009)
* Quatre mesos, tres setmanes i dos dies (2007)
* Lost and Found (2005, segment "Turkey Girl")
* Occident (2002)
* Corul pompierilor (2000, curtmetratge)
* Nici o întâmplare (2000, curtmetratge)
* Zàping (2000, curtmetratge)

## Referències

* ↑ Caliman, Calin. «The New Waves of Romanian Cinema» (en anglès). KinoKultura, 29-05-2007. [Consulta: 22 octubre 2011].

## Enllaços externs

* Entrevista amb Cristian Mungiu Arxivat 2008-12-08 a Wayback Machine. en European Films (en anglès)
# Cova de Son Granada de Dalt - Ses Vuit Quarterades

La cova de Son Granada de Dalt-Ses Vuit Quarterades és una cova artificial prehistòrica d'enterrament de l'edat del bronze, situada a la possessió de Son Granada de Dalt, al lloc anomenat sementer de ses Vuit Quarterades, al municipi de Llucmajor, Mallorca.
Aquesta cova està excavada en terreny pla. Té un corredor d'accés d'un quatre metres de llargària. A l'interior hi ha dos cubicles, un a l'absis i l'altre al vestíbul. La cambra té 9,0 m de llargària per 6,0 m d'amplària i 1,7 m d'alçària.

## Referències

* ↑ «Coordenades a Esconatura.com».
* ↑ Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 6. Palma: Promomallorca, p. 309. ISBN 84-8661702-2.
* ↑ Veny, C. Las Cuevas Sepulcrales Del Bronce Antiguo De Mallorca. 9. CSIC, 1968, p. 71-72 (Biblioteca Praehistórica Hispana). ISBN 9788400024031.
# Cova de Songam

La Cova de Songam (en coreà: 송암동굴) és un lloc turístic a Corea del Nord. Es compon de 17 coves càrstiques ben il·luminades plenes de formacions de pedra pintoresques com a estalactites i estalagmites. La caverna es troba a Kaech'ŏn-si, província de Pyongan del Sud.
Entre els 70 llocs pintorescs dins de les caverneshi h ha la flor de la porta (Kkotmun Dong), una cascada (Phokpho Dong), un paisatge nevat subterrani (Solgyong Dong) i una sèrie de curiositats geològiques anomenades Kiam Dong.
El lloc està il·luminat i posseeix aire condicionat. El turisme internacional al lloc és administrat per l'Agència de Viatges Internacional de Corea a Pionyang.

## Vegeu també

* Geografia d'Àsia

## Referències

* ↑ https://web.archive.org/web/20141012033452/http://www.kcna.co.jp/item/2011/201109/news15/20110915-39ee.html
# Cova de Son Reiners

La cova de Son Reiners és una cova natural emprada des de temps prehistòrics, situada al nord de les cases de la possessió de Son Reiners del municipi de Llucmajor, Mallorca.
És una cova de grans dimensions, ben conservada, de planta irregular, d'alçària màxima 1,53 m, amb accés escalonat excavat a la roca que es fa a través d'un petit corredor al qual se li ha fet un tancament amb pedra seca al seu llarg. Aquest tancament també s'ha fet als voltants de la cova, a la superfície. L'interior es troba en bones condicions, net i només cobert en alguns redols de vegetació baixa. En tres punts el sostre de la cova ha passat per ull. Cap a l'extrem sud, gràcies a un esfondrament a uns 4 m de l'entrada, s'observa que la cova segueix per davall, però actualment no és possible accedir-hi.

## Referències

* ↑ Font, B. Història de Llucmajor. Volum 1. Palma: Ajuntament de Llucmajor, 1973, p. 57. ISBN 84-500-5970-4.
* ↑ de Luna, J; i col «Jaciments arqueològics Tom II» (pdf). Catàleg de béns immobles [Llucmajor], 2000, pàg. 14. Arxivat de l'original el 7 de gener 2014 [Consulta: 19 desembre 2012]. Arxivat 7 de gener 2014 a Wayback Machine.
# ConnectBot

ConnectBot és un client de codi obert Secure Shell per al sistema operatiu Android. Permet als usuaris iniciar sessió de manera segura de forma remota a servidors que executin un dimoni shell segur. Això permet a l'usuari introduir ordres des del seu dispositiu Android i tenir les comandes executades al servidor remot en lloc del dispositiu Android local. Usa el xifratge estàndard SSH2 per guardar les ordres i les dades que es transmetin des dels clients a la xarxa.

## Característiques

* Admet l'accés amb un nom d'usuari i una contrasenya a qualsevol servidor arbitrari de la xarxa local o d'Internet
* Admet connexions basades en un paràmetre de clau públic/privat en lloc del nom d'usuari/contrasenya per augmentar la seguretat
* Permet guardar els amfitrions amb accés freqüent en un menú, de manera que es poden tornar a connectar
Un cop feta la connexió amb el servidor remot, el programa presenta a l'usuari un terminal on es pot enviar/rebre entrada i sortida igual que si l'usuari estigués assegut davant d'un terminal del servidor real.

## Recepció

ConnectBot és el client Secure Shell més popular disponible per al sistema operatiu Android, amb més de 1.000.000 de descàrregues i més de 43.000 qualificacions a Google Play amb una qualificació mitjana de 4.5/5.

## Productes basats en ConnectBot

* GSW ConnectBot a Google Play. Afegeix funcions de desplegament massiu comercial que inclouen llicències de xarxa, configuració des d'un servidor MS Windows, actualitzacions de la versió de LAN, algoritmes de seguretat forts que no utilitzen SHA-1 .
* VX ConnectBot a Google Play. Afegeix transferències de fitxers SCP, captures de pantalla, exportació de claus privades, funció de clicar i mantenir els menús, i reenviament de X11.

## Referències

* ↑ «ConnectBot at Google Play». Google Play. [Consulta: 4 febrer 2019].
* ↑ «GSW ConnectBot at Google Play». Google Play. [Consulta: 4 febrer 2019].
* ↑ «VX ConnectBot at Google Play». Google Play. [Consulta: 4 febrer 2019].

## Vegeu també

* Shell segur

## Enllaços externs

* ConnectBot - Lloc web oficial
* ConnectBot Paquet d'Android al repositori d'F-Droid ConnectBot Paquet d'Android al repositori d'F-Droid
* Dipòsit de codi font a GitHub
# Consol Prados i Martínez

Consol Prados i Martínez (Mataró, Maresme, 21 d'abril de 1967) és una sociòloga i política catalana, diputada al Parlament de Catalunya en la VII, VIII i IX Legislatures.
Llicenciada en sociologia i diplomada en magisteri, ha treballat en l'educació i la formació del lleure. És membre de l'Associació de Veïns de Cerdanyola i de la Federació d'Associacions de Veïns de Mataró i ha col·laborat a les revistes La Veu dels Veïns i Crònica de Mataró.
Ha militat en la Joventut Obrera Cristiana i ha estat vocal del Consell de Joventut de Mataró. Ha estat regidora de Joventut, Agermanaments i Solidaritat (1995-1999) i d'Igualtat i Solidaritat (del 1999-2003) de l'Ajuntament de Mataró pel PSC, del qual fou cinquena tinent d'alcalde (des del 1999) i regidora de Serveis Centrals (2003). El 2011 tornà a l'Ajuntament de Mataró com a regidora del Grup Socialista, fins a 2015.
També ha estat vicepresidenta del Patronat Municipal de Cultura, membre de l'Executiva del Partit dels Socialistes de Catalunya al Maresme, delegada nacional de cooperació del PSC i Secretària d'Inmmigració de la Comissió Executiva del PSC. Va ser candidata pel PSC a les eleccions al Parlament Europeu del 1999 i diputada per la província de Barcelona a les eleccions al Parlament de Catalunya de 2003, 2006 i 2010. Durant uns mesos de 2006 fou Secretària d'Immigració del Govern de la Generalitat.

## Enllaços externs

* Diputats del Parlament de Catalunya en la VII Legislatura p. 248

## Referències

* ↑ «Consol Prados, nova responsable d'Immigració de la Generalitat». Capgròs, 23-05-2006. Arxivat de l'original el 2015-04-02 [Consulta: 31 març 2015]. Arxivat 2015-04-02 a Wayback Machine.
# Cáseda

Cáseda (en basc no oficial Kaseda) és un municipi de Navarra, a la comarca de Sangüesa, dins la merindad de Sangüesa. Limita amb Sangüesa, Aibar, Zare, Gallipienzo, Carcastillo i Peña, així com amb Sos del Rey Católico i Sofuentes (província de Saragossa).

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| 1 078 | 1 067 | 1 061 | 1 060 | 1 067 | 1 058 | 1 060 | 1 042 | 1 037 | 1 054 | 1 093 |
| Fonts: Cáseda i Institut d'Estadística de Navarra |||||||||||

## Personatges cèlebres

* Francisco Javier Sáenz de Oiza (1918 - 2000). Premi Príncep d'Astúries i arquitecte de la Universitat Pública de Navarra.

## Referències

* ↑ «Cáseda». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Cássio Freitas

Cássio Freitas de Paiva (Belo Horizonte, Minas Gerais; 31 d'agost de 1965) va ser un ciclista brasiler, que fou professional des del 1989 fins al 2000. Del seu palmarès destaquen les victòries a la Volta a Portugal de 1992 i la Volta a l'Algarve de 1993 i 1995.

## Palmarès

* 1987
** 1r al Tour de Santa Catarina
* 1990
** Vencedor d'una etapa a la Volta a La Rioja
* 1990
** Vencedor de 2 etapes al Gran Premi Jornal de Notícias
* 1992
** 1r a la Volta a Portugal i vencedor d'una etapa
** 1r al Gran Premi Jornal de Notícias i vencedor d'una etapa
* 1993
** 1r de la Volta a l'Algarve i vencedor d'una etapa
** Vencedor d'una etapa al Gran Premi Abimota
* 1995
** 1r de la Volta a l'Algarve i vencedor d'una etapa
* 1996
** Vencedor d'una etapa al Gran Premi Abimota
** Vencedor d'una etapa al Gran Premi Jornal de Notícias
* 1998
** Medalla als Jocs sud-americans en ruta
** 1r a la Volta a Mendoza
* 2000
** 1r al Tour de Santa Catarina
* 2001
** Campió del Brasil en ruta
** 1r al Tour de Santa Catarina

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1990. 95è de la classificació general
* 1991. 45è de la classificació general
* 1994. 79è de la classificació general

## Referències

* ↑ «Joaquim Gomes: «Impus contratação de Cássio Freitas»» (en portuguès de Portugal). [Consulta: 30 juny 2024].
* ↑ «Cássio Freitas recorda a vitória no GP O JOGO: "Acabei eu e deixei o Klimov a 1m50s..."» (en portuguès). [Consulta: 30 juny 2024].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a procyclingstats.com
# Croulebarbe

El barri de Croulebarbe (Quartier de Croulebarbe, en francés) és el 52é barri administratiu de la ciutat de París, dins el 13é districte de la capital francesa.

## Situació

El barri de Croulebarbe se situa al quadrant nord-oest del 13é districte. Limita al nord amb els barris de Val-de-Grâce i Jardin-des-Plantes, al 5é districte. Per l'est, fita amb el barri de la Salpetrière, dins del mateix districte. Pel sud, limita amb el barri de Maison-Blanche, també al 13é districte. Finalment, per l'oest fita amb el barri de Montparnasse, al 14é districte.

## Llocs d'interés

* La manufactura de Gobelins, fàbrica de tapissos creada pel rei Enric IV l'any 1601.
* La Cité fleurie, un conjunt de tallers d'artistes contruïts entre 1878 i 1888 amb materials provinents de l'Exposició Universal de 1878.

## Referències

* ↑ «Cité fleurie» (en francés). Ministère de la Culture et de la Communication. [Consulta: 13 novembre 2015].
# Cygnus CRS OA-5

Cygnus CRS OA-5, també coneguda com a Orbital Sciences CRS Flight 5, va ser el setè vol amb èxit de la nau espacial de subministrament no tripulada Cygnus desenvolupada per Orbital ATK, i el sisè vol a l'Estació Espacial Internacional com a missió del programa Commercial Resupply Services de la NASA. Orbital i la NASA van desenvolupar conjuntament un nou sistema de transport espacial per proporcionar serveis comercials de proveïment de càrrega a l'Estació Espacial Internacional (EEI). Sota el programa Commercial Orbital Transportation System (COTS), Orbital va dissenyar i fabricar l'Antares, un vehicle de llançament de classe mitjana; Cygnus, una nau espacial avançada capaç de maniobrar, i un mòdul de càrrega pressuritzat subministrat per Thales Alenia Space, soci industrial d'Orbital.
La nau espacial Cygnus d'aquesta missió va ser batejada amb el nom de S.S. Alan Poindexter en honor de l'astronauta Alan G. Poindexter, un difunt comandant del transbordador espacial. Poindexter va ser seleccionat en el 1998 NASA Group (G17) i va entrar a l'òrbita a bord de les missions del transbordador espacial STS-122, i STS-131.
La missió va ser llançada el 17 d'octubre de 2016.

## Referències

* ↑ «Worldwide launch schedule». spaceflightnow.com. [Consulta: 12 febrer 2015].
* ↑ «International Space Station Flight Schedule». Students for the Exploration and Development of Space, 15-05-2013.
* ↑ «Cygnus Fact Sheet». Orbital ATK, 24-03-2015. Arxivat de l'original el 26 de setembre 2015. [Consulta: 14 agost 2015].
* ↑ «S.S. Alan Poindexter: Orbital ATK freighter named for late shuttle astronaut». collectSPACE, 07-06-2015.
* ↑ «OA-5 Mission Page». Orbital ATK, 15-10-2016. Arxivat de l'original el 28 abril 2017.

## Enllaços externs

* Cygnus CRS OA-5 mission page Arxivat 2017-11-14 a Wayback Machine.
# Cygnus CRS Orb-2

Cygnus CRS Orb-2, també coneguda com a Orbital Sciences CRS Flight 2, va ser el tercer vol de la nau espacial de subministrament no tripulada Cygnus desenvolupada per Orbital Sciences Corporation. El vol el va dur a terme Orbital Sciences sota contracte de la NASA com a missió del programa Commercial Orbital Transportation Services (COTS). Va ser el tercer vol a l'Estació Espacial Internacional i el quart llançament amb el coet Antares de l'empresa. La missió va ser llançada el 13 de juliol de 2014 des del Mid-Atlantic Regional Spaceport.

## Referències

* ↑ «Worldwide Launch Schedule». Spaceflight Now, 03-10-2012. Arxivat de l'original el 11 setembre 2013. [Consulta: 3 octubre 2012].
* ↑ «International Space Station Flight Schedule». SEDS, 15-05-2013.

## Enllaços externs

* CRS Orb-2 mission page