OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Christian Heinrich von Nagel

Christian Heinrich von Nagel (1803-1882) fou un matemàtic i pedagog alemany.

## Vida i Obra

Nagel, fill d'un sastre de escassos mitjans econòmics, va fer el seu ensenyament secundari a Stuttgart. El 1817 va ingressar al seminari evangèlic de Maulbronn i Blaubeuren, al antic monestir de Maulbronn. El 1821 va ingressar al monestir evangèlic de Tubinga i va començar els seus estudis a la universitat de Tubinga on es va doctorar el 1827.
A partir de 1827 va ser professor adjunt a la universitat de Tubinga, però veient que tenia poques possibilitats d'arribar a ser professor titular, el 1830 se'n va anar de professor de matemàtiques i ciències naturals al institut de secundària d'Ulm. Al mateix temps, va donar classes a la Realschule d'aquesta ciutat. El 1844 va ser nomenat rector d'aquesta última institució i va dedicar bona part de la seva recerca a la pedagogia.
L'aportació més notable de Nagel al camp de les matemàtiques és el punt de Nagel.
Les seves obres més notables són:
* De triangulis rectangulis ex algebraica aequatione construendis (Sobre els triangles rectangles construïbles des d'una equació algebraica), 1826
* Untersuchungen über die wichtigsten zum Dreiecke gehöhrigen Kreise. Eine Abhandlung aus dem Gebiete der reinen Geometrie (Estudis sobre els cercles més importants dels triangles. Un tractat en el camp de la geometria pura), Leipzig, 1836
* Die Idee der Realschule: Nach ihrer theoretischen Begründung und praktischen Ausführung dargestellt (La idea d'escola secundària. La seva justificació teòrica i la seva aplicació pràctica demostrades), Ulm, 1840

## Referències

* ↑ Eddy & Fritsch, pàgina 190.
* ↑ Andreescu & Andrica, pàgina 114.

## Bibliografia

* Andreescu, Titu; Andrica, Dorin. Complex Numbers from A to ... Z (en (anglès)). Birkäuser, 2014. ISBN 978-0-8176-8414-3.
* Eddy, R. H.; Fritsch, R. «The Conics of Ludwig Kiepert: A Comprehensive Lesson in the Geometry of the Triangle» (en (anglès)). Mathematics Magazine, Vol. 67, Num. 3, 1994, pàg. 188-205. ISSN: 0025-570X.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Christian Heinrich von Nagel» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland. (anglès)
# Cine Amèrica

El Cine Amèrica fou un gran local d'espectacles que estava ubicat al número 121 del carrer de Jaume Fabra (en direcció a Plaça Espanya, per la vorera del Paral·lel, tocant amb el barri de Poble-Sec), Barcelona.
La sala de cinema va ser inaugurada l'any 1926, situada a la planta baixa d'un edifici de quatre pisos i amb un aforament de més de 1300 localitats. A banda de la sala d'exhibició, el local estava també destinat a números de varietats, sobretot quan les pel·lícules encara eren mudes. També s'hi representàven obres de teatre, tot i que amb menor assiduïtat. Quan va arribar el cinema sonor, va començar a funcionar com a sala d'estrena.
La sala va tancar les portes en acabar-se la Guerra Civil i després d'una reforma completa, va tornar a obrir el 7 d'octubre de 1939. D'aquesta manera, durant els anys de dictadura va funcionar bàsicament com a cinema de reestrena. El Cine Amèrica va ser remodelat en profunditat l'any 1964 el que va millorar l'acústica i va acabar convertint-se en cinema de barri. Durant els anys de la transició, s'hi van projectar programes dobles de cinema eròtic, i aquesta va ser la última etapa, abans de tancar definitivament les portes l'any 1981.
A l'any 1982 va ser enderrocat.

## Referències

* ↑ Barcelonauta, Miquel. «Ciné Amèrica. Paral·lel 121. (1926-1981)». Barcelofília, 05-11-2012. [Consulta: 12 gener 2018].
# Cine Arcadia

El cine Arcadia va obrir les portes el 27 d'abril de 1957 al Carrer Tusset, 14 de Barcelona. Sala propietat de Modest Castañé Lloret i dissenyat per Joan Antoni Castañé Llopart. L'objectiu d'aquest cinema era convertir-se en la sala de la felicitat.
El primer film que s'hi va projectar va ser Lola Montes de Max Ophuls.
Entre el 5 de juny de 1957 i el 18 de desembre de 1959 va programar de forma conjunta amb el cinema Alexandra i Atlanta. Després passà a programar amb Maryland i Petit Pelayo.
Va convertir-se en el segon local d'art i assaig de Barcelona, el 26 de març de 1967.
L'Arcadia va tenir tres grans etapes liderades per:
* 1967 - Juan Francisco Torres.
* 1971 - Círculo A.
* 1978 a 1980 - Cinesa.
Després d'haver firmat un contracte amb la Generalitat, l'Arcadia, el 14 d'octubre de 1985 va començar a projectar únicament pel·lícules en català o catalanes. Fins que el 24 de juliol de 1986 el Círculo A es tornà a fer càrrec de la programació del cinema.
L'última projecció del cinema va ser The Brave el 31 de juliol de 1998.

## Referències

* 1 2 3 4 Munsó Cabús, Joan. Els cinemes de Barcelona. Barcelona: Proa Edicions, 1995.
* 1 2 3 4 Lahuerta Melero, Roberto. Barcelona sus cines de estreno, repertorio y arte y ensayo. Barcelona: Quarentena Ediciones, 2016.
# Cinquè districte electoral de Barcelona

El cinquè districte de Barcelona o districte de Barcelona V fou una circumscripció electoral del Congrés dels Diputats utilitzada en les eleccions generals espanyoles entre 1871 i 1876. Es tractava d'un districte uninominal, ja que només era representat per un sol diputat.
L'any 1878 es va aprovar una nova llei electoral que va fusionar els cinc districtes de Barcelona en un districte plurinominal de 5 escons.

## Àmbit geogràfic

El districte comprenia el sud del Raval, el Poble Sec i Hostafrancs.

## Diputats electes

| Elecció | Diputat | Partit/Ideologia |
| 1871 | Blas Pierrard Alcedar | Partit Progressista |
| Abril 1872 | Santiago Soler i Pla | Partit Republicà Democràtic Federal |
| 1876 | Emilio Castelar y Ripoll | Liberal |

## Resultats electorals
### Dècada de 1870

Eleccions generals del 20/01/1876 :
| Partit/Ideologia | Partit/Ideologia | Candidat | Vots | % |
| | Liberal | Emilio Castelar y Ripoll | 2.041 | 44,6 |
| | Altres | Altres | 2.532 | 55,4 |
| Total | Total | Total | 4.573 | 100 |
| Cens/participació | Cens/participació | Cens/participació | 14.328 | 31,9 |
Eleccions generals del 10/05/1873 :
| Partit/Ideologia | Partit/Ideologia | Candidat | Vots | % |
| | Partit Republicà Democràtic Federal | Santiago Soler i Pla | 5.298 | 86,6 |
| | Altres | Altres | 818 | 13,4 |
| Total | Total | Total | 6.116 | 100 |
| Cens/participació | Cens/participació | Cens/participació | 18.715 | 32,7 |
Eleccions generals del 24/08/1872 :
| Partit/Ideologia | Partit/Ideologia | Candidat | Vots | % |
| | Partit Republicà Democràtic Federal | Santiago Soler i Pla | 1.701 | 70,6 |
| | Altres | Altres | 709 | 29,4 |
| Total | Total | Total | 2.410 | 100 |
| Cens/participació | Cens/participació | Cens/participació | 14.624 | 16,5 |
Eleccions generals del 03/04/1872 :
| Partit/Ideologia | Partit/Ideologia | Candidat | Vots | % |
| | Partit Republicà Democràtic Federal | Santiago Soler i Pla | 2.947 | 74,9 |
| | Altres | Altres | 985 | 25,1 |
| Total | Total | Total | 3.932 | 100 |
| Cens/participació | Cens/participació | Cens/participació | 14.502 | 27,1 |
Eleccions generals del 08/03/1871 :
| Partit/Ideologia | Partit/Ideologia | Candidat | Vots | % |
| | Partit Progressista | Blas Pierrard Alcedar | 3.622 | 71,3 |
| | Altres | Altres | 1.461 | 28,7 |
| Total | Total | Total | 5.083 | 100 |
| Cens/participació | Cens/participació | Cens/participació | 13.693 | 37,1 |

## Referències

* ↑ Gaceta de Madrid, 364, 30/12/1878.
* ↑ «Anexo al 27». Gaceta de Madrid, 27, 27-01-1871.
* ↑ Artigas, Josep. Plano de los distritos electorales de Barcelona, 23/12/1870.

## Bibliografia

* Balcells, Albert; Culla, Joan B.; Mir, Conxita. Les eleccions generals a Catalunya de 1901 a 1923. Barcelona: Fundació Jaume Bofill, 1982. ISBN 84-85557-09-3
# Club Atlètic Granollers

El Club Atlètic Granollers és un club d'atletisme català de la ciutat de Granollers.
El club va ser fundat l'any 1932 com a secció d'atletisme de l'Agrupació Excursionista de Granollers. Després de la Guerra Civil esdevingué secció de l'Esport Club Granollers, el principal club de futbol de la ciutat, que aquells anys fou obligat a anomenar-se Club Deportivo Granollers. No fou fins a l'any 1957 quan es construí una pista d'atletisme a la zona esportiva municipal. Uns anys més tard passa a ser secció del Club Balonmano Granollers. L'any 1964 començà a organitzar el Cros Internacional Ciutat de Granollers. L'any 1972 s'escindí del club d'handbol i es constituí com a entitat independent esdevenint Club Atlètic Granollers. L'estiu del 1977 inaugurà una nova pista de material sintètic, on es disputà el campionat d'Espanya absolut del mateix any.
Una de les seves atletes més destacades fou Asunción Morte Ibáñez, campiona i recordista d'Espanya de salt d'alçada.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «club-atletic-granollers». Enciclopèdia de l'esport català. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «HISTÒRIA». CA Granollers. [Consulta: 7 abril 2024].
* ↑ «El Club Atletic Granollers es una realidad». Mundo Deportivo, 20-04-1972. [Consulta: 7 abril 2024].
* ↑ «NUESTRO ATLETISMO DEBE MEJORAR». Mundo Deportivo, 27-07-1977. [Consulta: 7 abril 2024].
# Claveral

Claveral és un indret i partida del terme municipal de Castell de Mur, dins de l'antic terme de Mur, al Pallars Jussà. És en territori de l'antic poble de Puigmaçana.
Està situat al sud de Puigmaçana i al sud-est del Corral del Sastre. En el seu extrem sud-oriental hi ha la Masia de Claveral. Travessen aquesta partida el Camí de Puigmaçana, pel costat est, i pel bell mig de la partida, un dels barrancs afluents del barranc de Lloriguer, que passa pel sud de Claverol.
En els mapes sol aparèixer en la forma Claverol, tot i que a nivell acadèmic està establert que ha de ser Claveral.
Es tracta d'una partida rural constituïda bàsicament per camps de conreu.

## Referències

* ↑ Hiperencilopèdia d'Enciclopèdia Catalana.
# Cometa Mrkos

Un Cometa Mrkos és un nom genèric que designa diferents cometes descoberts per Antonín Mrkos:
* C/1947 Y1 (1948 II, 1948a)
* C/1952 H1 (1952 V, 1952c)
* C/1952 W1 (1953 II, 1952f)
* C/1955 L1 (1955 III, 1955e)
* C/1956 E1 (1956 III, 1956b)
* C/1957 P1 (1957 V, 1957d)
* C/1959 X1 (1959 IX, 1959j)
També pot fer referència al cometa periòdic:
Cometa Mrkos també podria referir-se als cometes que tenen Mrkos com a referència parcial:
* 45P/Honda-Mrkos-Pajdušáková (45P/1948 X1, 1948 XII, 1948n, 45P/1954 C1, 1954 III, 1954a, 1964 VII, 1964d, 1969 V, 1969e, 1974 XVI, 1974f, 1980 I, 1980c, 1985 III, 1985c, 1990 XIV, 1990f)
* 143P/Kowal-Mrkos (143P/1984 H1, 1984 X, 1984n, 143P/1984 JD, 1984 X, 1984n, 143P/2000 ET90)
* Cometa Mrkos-Honda, C/1953 G1 (1953 III, 1953a)
* Cometa Pajdušáková-Mrkos, C/1948 E1 (1948 V, 1948d)
* 18D/Perrine-Mrkos, (18D/1896 X1, 1896 VII, 1896g, 18D/1909 P1, 1909 III, 1909b, 18D/1955 U1, 1955 VII, 1955i, 1962 I, 1961h, 1968 VIII, 1968h)
# Concejo

«Concejo» té aquests significats:
* Concejo municipal, òrgan que habitualment, al costat de l'alcalde, compon una municipalitat o ajuntament
* Concejo Deliberante, institució pública dels municipis de l'Argentina, posseeix el control del poder legislatiu local
* Concejo (història), assemblea dels veïns de les localitats que participaven en el seu govern en els regnes cristians de l'Alta edat mitjana a la península Ibèrica
* Concejo de la Mesta, associació gremial de pastors i amos de bestiars que es reunien en junta anualment per tractar dels negocis concernents als seus bestiars o govern econòmic d'ells, la gestió de les vies pecuàries i per distingir i separar les ovelles que s'haguessin barrejat amb les seves
* Demarcacions administratives:
** Concejo (Astúries), municipis a Astúries
** Kontzeju o concejo, pobles que posseeixen certa autonomia dins d'un municipi a Àlaba i Navarra
** Concejo o merindad, divisió de la província de Burgos que té el seu propi regidor i forma part d'un partit o agrupació de diversos Llocs de la merindad
# Cobitis sinensis

Cobitis sinensis és una espècie de peix de la família dels cobítids i de l'ordre dels cipriniformes.

## Reproducció

És ovípar.

## Hàbitat

Viu en zones de clima subtropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a la Xina.

## Referències

* ↑ Linnaeus C. 1758. Systema Naturae, Ed. X. (Systema naturae per regna tria naturae, secundum classes, ordines, genera, species, cum characteribus, differentiis, synonymis, locis. Tomus I. Editio decima, reformata.) Holmiae. Systema Nat. ed. 10 v. 1. i-ii + 1-824.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ Breder, C. M.; Rosen, D. E. Modes of Reproduction in Fishes (en anglès). Museu Americà d'Història Natural, 1966.
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ Zhu, S.-Q. 1995. Synopsis of freshwater fishes of China. Jiangsu Science and Technology Publishing House i-v + 1-549.
* ↑ Ye, G. 1991. Cobitidae. p. 239-256. A J.-H. Pan, L. Zhong, C.-Y. Zheng, H.-L. Wu i J.-H. Liu (eds). 1991. The freshwater fishes of Guangdong Province. Guangdong Science and Technology Press, Guangzhou. 589 pp.
* ↑ Hwang, H.C., P.C. Yueh i S.F. Yu 1982. The freshwater fishes of China in colored illustrations. Vol. 1 Shanghai Sciences and Technology Press, Shanghai, Xina. 173 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8. .
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Jang, M.-H., J.-G. Kim, S.-B. Park, K.-S. Jeong, G.-I. Cho i G.-J. Joo 2002. The current status of the distribution of introduced fish in large river systems of South Korea. Internat. Rev. Hydrobiol. 87(2-3): 319-328.
* Jin, X. 1991. Gobioninae. p. 185-223. A J.-H. Pan, L. Zhong, C.-Y. Zheng, H.-L. Wu i J.-H. Liu (eds). 1991. The freshwater fishes of Guangdong Province. Guangdong Science and Technology Press, Guangzhou. 589 pp.
* Kim, I.-S. 1997. Illustrated encyclopedia of fauna and flora of Korea. Vol. 37. Freshwater fishes. Ministry of Education.:1-629.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Coesita

La coesita és un mineral de la classe dels òxids, polimorf del quars, la stishovita, la tridimita i la cristobalita. És un polimorf d'alta pressió; es forma per entre els 500 i 800 graus centígrads (C°) i pressions per sobre dels 20 quilobars. Se sol trobar en cràters d'impacte meteorític afectats per metamorfisme d'impacte d'alta pressió, així com en eclogites i kimberlites.
El seu nom prové de Loring Coes Jr. (1915-1978), que va ser qui va sintetitzar el compost per primer cop l'any 1954. La seva localitat tipus es troba al Meteor Crater, Arizona, EUA.

## Vegeu també

* Moldavita

## Referències

* 1 2 3 «Coesite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 16 juliol 2015].
* 1 2 3 «Coesite» (en anglès). Webmineral. [Consulta: 16 juliol 2015].

## Bibliografia

* Chao, E.C.T., et al (1960), First natural occurrence of coesite, Science: 132: 220-222.
* American Mineralogist (1960): 45: 1313.
* American Mineralogist (1962): 47: 1292-1302.
* Fahey, J.J. (1964), Recovery of coesite and stishovite from Coconino Sandstone of Meteor Crater, AZ, American Mineralogist: 49: 1643-1647.
* Bohn, E. & W. Stöber (1966), Coesit und Stishovit als isolierte natürliche Mineralien, Neues Jahrb. Min.: 89-96.
* Zeitschrift für Kristallographie: 145: 108-123.
* Bohlen, S.R. and Boettcher, A.L. (1982) The quartz-coesite transformation: a precise determination and the effects of other components. Journal of Geophysical Research: 87(B8): 7073-7078.
* Zhang, J., Li, B., Utsumi, W., and Liebermann, R.C. (1996) In situ X-ray observations of the coesite-stishovite transition: reversed phase boundary and kinetics. Physics and Chemistry of Minerals: 23: 1-10.
* Gibbs, G.V., M.B. Boisen, Jr., .M. Rosso, D.M. Teter, & M..T. Bukowinski (2000), Model structures and electron density distribution for the silica polymorph coesite at pressure: An assessment of OO bonded interactions: Journal of Physical Chemistry: B: 104: 10534-10542.
* Mosenfelder, J.L. (2000) Pressure dependence of hydroxyl solubility in coesite. Physics and Chemistry of Minerals 27(9): 610-617.
# Colibrí escatós

El colibrí escatós (Heliomaster squamosus) és una espècie d'ocell de la família dels troquílids (Trochilidae) que habita boscos, sabanes i praderies de les terres baixes de l'est del Brasil.
# Colibrí florit de Santa Marta

El colibrí florit de Santa Marta (Anthocephala floriceps) és una espècie d'ocell de la família dels troquílids (Trochilidae).

## Hàbitat i distribució

Habita zones boscoses de Sierra Nevada de Santa Marta, al nord-est de Colòmbia.

## Taxonomia

Antany eren incloses dues subespècies dins Anthocephala floriceps que han passat a ser considerades espècies de ple dret arran estudis recents.

## Referències

* ↑ «Colibrí florit de Santa Marta». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 octubre 2024(català)
* ↑ Lozano-Jaramillo, María; Rico-Guevara, Alejandro; Cadena, Carlos Daniel «Genetic Differentiation, Niche Divergence, and the Origin and Maintenance of the Disjunct Distribution in the Blossomcrown Anthocephala floriceps (Trochilidae)». PLOS ONE, 24. DOI: https://doi.org/10.1371/journal.pone.0108345 [Consulta: 11 octubre 2024].
# Colchester

* Per a altres significats, vegeu «Colchester (desambiguació)».
Colchester és una ciutat ubicada al nord-est del comtat d'Essex (Anglaterra), amb una població d'aproximadament 100.000 habitants. És seu de la Universitat d'Essex. La ciutat es troba organitzada d'una forma moderna i alberga un dels castells històricament més importants del Regne Unit.
S'ubica 97 km al nord de Londres.

## Història

Colchester és sovint considerada l'assentament romà més antic conegut al Regne Unit.
Abans del període romà, Colchester era coneguda com a "Camulodunon", "fortalesa (dun) de Camulos", déu de la guerra celta. Els romans van llatinitzar-lo a "Camulodunum" ("CAMVLODVNVM"). Hi ha teories sobre que Colchester va ser conquerida de la reina Boudica el 61 dC i que va ser també la primera capital del Regne d'Anglaterra.

## Cultura
### Fills il·lustres

* Margery Allingham, escriptora
* Archibald Wavell, 1r Comte Wavell, militar
* Blur, grup musical

## Agermanament

Colchester té un pacte d'agermanament amb:
* Imola, Itàlia
* Wetzlar, Alemanya
* Avinyó, França

## Referències

* ↑ V. Watts, The Cambridge Dictionary of English Place-Names (Cambridge University Press: Cambridge, 2004), p. 113; T. W. Potter, 'The Transformation of Britain', a P. Salway, ed., The Roman Era (Oxford University Press: Oxford, 2002), p. 21

## Enllaços externs

* Colchester - La primera ciutat romana del Regne Unit (anglès)
* Imatges digitals de Colchester - Galeria fotogràfica Arxivat 2011-07-08 a Wayback Machine. (anglès)
# Cocodril de Cuba

El cocodril de Cuba (Crocodylus rhombifer) és una espècie de sauròpsid (rèptil) crocodilià de la família Crocodylidae. És una de les espècies més petites del gènere, rares vegades aconsegueix més de 3,5 m, tenint a més l'hàbitat més restringit. Entre els seus parents més propers estan el cocodril del Nil i el cocodril marí, els majors rèptils actuals, que poden aconseguir els 8 m de longitud. Un exemple de l'evolució en condicions d'insularitat, en aquest cas tendent a una reducció de la grandària.
# Cocodril americà

El Cocodril americà (Crocodylus acutus) és una espècie de rèptil que viu a l'àrea compresa entre les costes atlàntica i pacífica del sud de Mèxic, Amèrica Central, nord del Perú i Veneçuela, Cuba, Jamaica, República Dominicana, Haití i Florida (Estats Units).

## Referències

* ↑ Crocodile Specialist Group (1996). Crocodylus acutus. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 14 de gener de 2008 (en anglès).
# Concili de Narbona del 684

El concili de Narbona del 684 fou una reunió de bisbes a manera de sínode de la província Narbonense o de la Septimània, al Regne de Toledo, celebrat el 684.
Acabat el XIII Concili de Toledo el 13 de novembre del 683 va arribar als pocs dies a Toledo un enviat del Papa Lleó II (que va ser pontífex des de l'abril del 682 al juliol del 683) amb sengles cartes per al rei, pel comte Simplici, per a tots els bisbes i per al metropolità de Toledo, en les quals invitava a reconèixer les resolucions del III Concili Constantinopolità (VI Concili Ecumènic) que havia condemnat el monotelisme. S'havia de celebrar un nou concili, però tan recent l'anterior es va convocar un sínode de bisbes de la Cartaginesa, al qual assistirien els metropolitans de les altres cinc províncies, com a delegats d'aquestes, en les quals se celebraria al seu torn i prèviament, un sínode, decidint la resolució pertinent que els metropolitans traslladarien a la reunió de Toledo.
Així a Septimània a la tornada de l'abat Joan i del diaca Valdemar, enviats pel metropolità Sunifred, es va celebrar un concili amb els bisbes de la província i es van ratificar les resolucions del III Concili de Constantinoble i VI Concili Ecumènic. L'acord fou enviat segons el que s'havia acordat.

## Bibliografia

* Devic, Claude; Vaissette, Joseph. Histoire générale de Languedoc (en francès). Tolosa: Édouard Privat llibreter editor, 1872 (Vegeu altres edicions a Google Books Vol. 1 (1840), Vol. 2 (1840), Vol. 3 (1841), Vol. 4 (1749), Vol. 5 (1842), Vol. 6 (1843), Vol. 7 (1843), Vol. 8 (1844), Vol. 9 (1845)).
# Colibrí cua de fulla del Perú

Ocreatus peruanus és una espècie d'ocell de la família dels troquílids (Trochilidae) que rep en anglès el nom de "Peruvian racket-tail" (colibrí cua de fulla del Perú).

## Hàbitat i distribució

Habita selva i boscos de les zones andines de l'est de l'Equador i nord-est del Perú.
# Columna (base de dades)

Una columna és un conjunt de valors de dades d'un simple tipus particular, un per cada fila de la taula en el context d'una taula de base de dades relacional, u Les columnes proporcionen l'estructura segons la qual es componen les files.
El terme camp és freqüentment intercanviable amb el de columna, encara que molts consideren més correcte usar el terme camp (o valor de camp) per a referir-se específicament al simple element que existeix en la intersecció entre una fila i una columna.
Per exemple, una taula que representa companyies va poder tenir les següents columnes:
* ID (identificador enter, únic a cada fila)
* Nom (text)
* Adreça 1 (text)
* Adreça 2 (text)
* Ciutat (identificador enter, prové d'una taula separada de ciutats, de la qual qualsevol informació de l'estat o del país pot ser presa)
* Codi postal (text)
* Indústria (identificador enter, Prové d'una taula separada d'indústries)
* etc.
Cada fila proporcionaria un valor de les dades per a cada columna i després seria entesa com solament simple valor de dades estructurat, en aquest cas representant a una companyia. Més formalment, cada fila pot ser interpretada com una variable relacional, composta per un conjunt de tuples, amb cada tupla consistint en els dos elements: el nom de la columna rellevant i el valor que aquesta fila proporciona per a aqueixa columna.
| | Columna 1 | Columna 2 |
| Fila 1 | Fila 1 Columna 1 | Fila 1 Columna 2 |
| Fila 2 | Fila 2 Columna 1 | Fila 2 Columna 2 |
| Fila 3 | Fila 3 Columna 1 | Fila 3 Columna 2 |

## Vegeu també

* Taula
* Fila
* Índex

## Referències

* ↑ El terme "columna" també té una aplicació equivalent en altres, més genèrics contexts.
Viccionari