OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Comtat de Colico

El comtat de Colico fou una senyoria feudal italiana de les terres de Bormio, centrada al castell de Colico. Els primers comtes van governar fins al segle xvi.
La branca dels Alberti de Bormio comtes de Colico arrenca amb Niccolò I (vivia vers 1465 a 1496), fet ciutadà milanès pel duc el 1489, cavaller aurat i cortesà. Va hostatjar al duc i duquessa de Milà el 1496 a la seva torre de Dossiglio a Bormio, i més tard també a l'emperador Maximilià I. Estava casat amb Violant, filla de Giovanni Balbiani comte de Chiavenna.
El seu fill fou Gianfrancesco I, fidel del rei de França a Milà (1499) i capità de les milícies de Bormio, que fou capità general del comtat de Bormio el 1515. Va morir el 1540 i va deixar diversos fills entre ells Niccolò II, cavaller aurat i capità de les milícies de Bormio el 1549 que estava casat amb Maddalena, filla d'Antonio Maria Quadrio, comte de Colico i senyor d'Isola, el qual va demanar la successió del seu sogre al rei Felip II d'Espanya que no tenia hereus mascles. Li fou concedida i va morir a Madrid el 1571.
El seu fill Gianfrancesco II fou comte de Colico i senyor d'Isola fins a la seva mort el 1601, en què el va succeir el seu fill Niccolò III (1578-1639), comte de Colico i senyor d'Isola del 1601 al 1639. El va succeir el seu fill Giovanni Cesare, nascut a Como el 1634, que va morir vers 1640. El 16 de maig de 1640 Isola (Isola Comacina) fou venuda per la viuda Camilla Sormani (que passava per dificultats econòmiques) a Carlo Callio di Como (i la senyoria fou elevada a marquesat pel rei d'Espanya) i l'herència va recaure en el germà Gianfrancesco III, nascut a Como el 1636, que fou comte de Colico però no fou reconegut pel rei d'Espanya fins al 1660.
A la seva mort en data desconeguda el va succeir el seu fill Ludòvic Antoni (nascut 1661-mort 1717) i a aquest el seu fill Bonaventura Antonio Bernardino (nascut el 1691, mort en data desconeguda), comte de Colico, al que va succeir el seu fill. Giuseppe Gaetano (nascut el 1713, mort el 1774), al que el 1774 va substituir el seu fill Vicenzo (nascut el 1745 i mort el 1821). Els títols foren abolits pels francesos el 1797.

## Alberti

* Niccolò I Alberti vers 1465-1495
* Gianfrancesco I Alberti vers 1495-1540

## Llista de comtes de Colico de la dinastia Alberti

* Niccolò II Alberti vers 1540-1571 comte de Colico vers 1570.
* Gianfrancesco II Alberti 1571-1601
* Niccolò III Alberti 1601-1639
* Giovanni Cesare Alberti 1639-vers 1640
* Gianfrancesco III Alberti vers 1640-1680
* Ludòvic Antoni Alberti 1680-1717
* Bonaventura Antonio Bernardino Alberti 1717-?
* Giuseppe Gaetano Alberti ?-1774
* Vicenzo Alberti 1774-1797 (mort el 1821)
# Badia de Nodales

La badia de Nodales és un cos d'aigua a la costa centre-nord de la Província de Santa Cruz (Argentina). Es troba aproximadament a 30 km en línia recta al sud de la ciutat de Puerto Deseado, immediatament al sud de la badia de l'Ós Marí. Aquest accident geogràfic va ser descobert pels germans Nodales, expedicionaris espanyols que el van albirar el dia 8 de gener de 1619.
Es tracta d'una àmplia badia que té com a límit nord Punta Pozos, i com a límit sud Punta Medanosa (també anomenada Punta Vaixell). Es caracteritza per la presència d'afloraments porfírics de la formació Badia Laura en diversos punts de la seva extensió costanera. Aquests s'alternen amb mantells medanosos, especialment a la part nord (Illa Lobos) i sud (Punta Medanosa). A la part sud, abans que comenci la punta Medanosa existeix un aiguamoll anomenat Ensenada Ferrer.
La costa de la badia està formada per nombrosos graons constituïts per successius cordons de platja de còdols amb barreges de terregalls de conchilla. Per darrere dels plans superiors hi ha restes d'antigues terrasses marines més antigues, d'origen plistocènic.
Antigament existien diverses àrees de pinnípedes, encara que aquestes han desaparegut a causa de la caça indiscriminada a la qual van ser sotmesos durant el segle xix i fins a mitjan xx. En les seves costes s'han produït encallaments i enfonsaments de vaixells a principis del segle xx. També existeixen gran quantitat de jaciments arqueològics, encara que els mateixos es troben molt alterats per saquejos produïts per turistes.
* Vista de la platja de Punta Medanosa al sud de la badia de Nodales (foto de gener de 1999)
* Vista cap al sud-oest de la platja de Badia dels Nodales a Illa Lobos

## Vegeu també

* Estancia

## Referències

* ↑ Far Punta Medanosa. Servei de Hidrografia Naval.
* ↑ Constant, Mariana. Geomorfologia i geologia de Ensenada Ferrer, Província de Santa Cruz, 2001.
* ↑ Feruglio, Egidi. Descripció geològica de la Patagònia. Tom III. Direcció General de Jaciments Petrolífers Fiscals, 1950.
# Test Act

Els Test Acts són una sèrie de lleis penals angleses del segle xvii, que van instaurar la prohibició de diversos drets cívics, civils o de família pels catòlics romans i d'altres dissidents religiosos, anomenats no-conformistes. Van suposar diversos principis discriminatoris importants, sobretot l'exclusivitat de l'accés a les feines públiques pels anglicans, i van instituir el delicte de recusació de la fe anglicana.
El Test Act de Jaume I d'Anglaterra disposava que tots els creients sincers, de naixement o convertits, havien de rebre el sagrament de l'eucaristia. Això no va ser tanmateix pas abans el regnat de Carles II d'Anglaterra que per rebre la comunió segons la fe anglicana era precondició per ocupar una feina pública. La Corporation Act de 1661 imposà obligacions similars als membres de les corporacions.
El primer Test Act va ser seguit pel de 1673. Imposava a tota persona que ocupés una feina pública, civil o militar, prestar els juraments de lleialtat i de supremàcia (de l'Església d'Anglaterra), signar una declaració rebutjant la tesi de la transsubstanciació així com rebre els sagraments en els tres mesos següent de l'accés a la feina. El text es va estendre el 1678 a la noblesa.
L'obligació de rebre els sagraments per ocupar una feina pública va ser abolit pel rei Jordi IV del Regne Unit. Totes les mesures discriminatòries van ser abrogades per la Roman Catholic Relief Act de 1829.
Els Test Acts van ser prohibits als Estats Units en virtut de l'article VI de la seva constitució.
El Canadà va ser la primera colònia britànica a abolir aquesta disposició en l'acta del Quebec l'any 1774; la colònia era de majoria catòlica i no donava suport a que l'1% dels habitants controlessin el conjunt de les funcions de l'Estat.
# Muralla de la Presó de Mataró

La Muralla de la Presó de Mataró és una obra historicista de Mataró (Maresme) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Conjunt de cinc cases entre mitgeres de planta baixa i pis lleugerament aixecades de la cota del carrer.
La façana presenta en planta baixa una porta d'accés de fusta amb reixa de ferro a la part superior i una finestra també reixada i un balcó i finestra al pis superior.
Destaca l'esgrafiat de la façana amb trencaaigües a les obertures de planta baixa i l'esgrafiat compost del primer pis. La cornisa utilitza el totxo a sardinell i les balustres a l'acroteri.

## Història

Aquestes cases són fruit del creixement urbà que es va produir entre els anys 1896 i 1911.

## Referències

* 1 2 3 4 «Muralla de la Presó de Mataró». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 28 febrer 2019].
# Michael Tronborg

Michael Tronborg Kristensen (3 de juliol de 1983) va ser un ciclista danès professional des del 2006 fins al 2012.

## Palmarès

* 2003
** Vencedor d'una etapa de la Doble Copacabana Grand Prix Fides
* 2007
** Campió de Dinamarca en contrarellotge per equips
* 2008
** 1r al Rogaland Grand Prix
** 1r al Duo Normand (amb Martin Mortensen)

## Enllaços externs

* Fitxa a cyclingarchives.com
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a procyclingstats.com
# Oddmund Andersen

Oddmund Andersen (Mjøndalen, 21 de desembre de 1915 - Mjøndalen, 23 de novembre de 1999) fou un futbolista noruec de les dècades de 1930 i 1940.
Disputà 4 partits amb la selecció de futbol de Noruega, amb la qual participà en el Mundial de 1938, com a jugador reserva. Pel que fa a clubs, fou membre del Mjøndalen, amb el qual guanyà les copes de Noruega de 1934 i 1937.

## Referències

* ↑ Perfil Arxivat 2015-02-14 a Wayback Machine. a fifa.com
* ↑ Perfil a eu-football.info
# Leeds (Alabama)

Leeds és una població dels Estats Units a l'estat d'Alabama. Segons el cens del 2000 tenia 10.455 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Leeds tenia 10.455 habitants, 4.301 habitatges, i 2.989 famílies. La densitat de població era de 180,6 habitants/km².
Dels 4.301 habitatges en un 30,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51,6% hi vivien parelles casades, en un 14% dones solteres, i en un 30,5% no eren unitats familiars. En el 27% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,43 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,95.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,5% tenia menys de 18 anys, un 7,8% entre 18 i 24, un 29,4% entre 25 i 44, un 24,8% de 45 a 60 i un 13,4% 65 anys o més.
L'edat mitjana era de 38 anys. Per cada 100 dones hi havia 91,9 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,9 homes.
La renda mitjana per habitatge era de 37.420 $ i la renda mitjana per família de 46.127 $. Els homes tenien una renda mitjana de 32.090 $ mentre que les dones 23.448 $. La renda per capita de la població era de 18.573 $. Aproximadament el 10,5% de les famílies i el 13,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Annual Estimates of the Population for Incorporated Places in Alabama». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
# Compte

«Compte» té aquests significats:
* Compte (càlcul), càlcul o algorisme.
* Compte llarg, calendari vigesimal mesoamericà no repetitiu.
* Compte bancari, en finances.
* Compte (comptabilitat), en comptabilitat.
* Compte de Pèrdues i Guanys, document comptable.
* Compte d'usuari, permet a un usuari autenticar-se amb un sistema informàtic.
Viccionari
# Barbus stauchi

Barbus stauchi és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 8,5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al riu Loeme (Àfrica).

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Lévêque, C.; Daget, J. «Cyprinidae». A: Daget, J.; Gosse, J.-P.; Thys van den Audenaerde, D. F. E.. Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA) (en anglès). Volum 1. Institut de Recerca per al Desenvolupament (Orstom) i Museu Reial de l'Àfrica Central (MRAC), 1984, p. 217–342.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Eliyahu Rips

Eliyahu Rips (Riga, 12 de desembre de 1948 - Jerusalem, 19 de juliol de 2024) va ser un matemàtic israelià conegut per les seves investigacions en el camp de l'àlgebra i pel polèmic descobriment del «codi secret de la Bíblia».
Rips nasqué i creixé a Letònia (aleshores part de l'URSS). Fou el primer estudiant d'institut de Letònia que participà en l'Olimpíada Internacional de Matemàtiques. El 1969, Rips (aleshores estudiant de la Universitat de Letònia) intentà immolar-se en protesta contra la invasió soviètica de Txecoslovàquia. Com a conseqüència, fou empresonat pel govern soviètic, però gràcies a la pressió de matemàtics occidentals se li deixà marxar a Israel el 1972.
Després de doctorar-se, Rips s'uní al Departament de Matemàtiques de la Universitat Hebrea de Jerusalem. Es feu famós gràcies a les seves investigacions en teoria de grups. Rips rebé el Premi Erdős de la Societat Matemàtica Israeliana el 1979 i fou ponent en el Congrés Internacional de Matemàtics del 1994.
El 1994, Rips, juntament amb Doron Witztum i Yoav Rosenberg, publicà un article a la revista Statistical Science en el qual afirmaven que havien trobat missatges codificats en el text hebreu pertanyent al llibre del Gènesi. El 1997, el seu descobriment fou l'eix central del llibre El codi secret de la Bíblia, de Michael Drosnin. Des d'aleshores, el codi bíblic ha causat molta polèmica. Nombrosos científics s'han mostrat escèptics i han assenyalat alguns errors en les investigacions de Rips i els seus col·legues.

## Referències

* ↑ Torres, Monty. «Secret Codes In The Bible And The Torah? Investigators YES!», 02-02-2012. [Consulta: 19 desembre 2021].
* ↑ «Lolita Tomsone | Sērkociņš Ripss» (en anglès). [Consulta: 19 desembre 2021].
* ↑ «Botschaften des Allmächtigen oder zurechtgeschusterte Daten».
* ↑ «Seek And Ye Shall Find - The Daily Beast», 08-05-2012. Arxivat de l'original el 2012-05-08. [Consulta: 19 desembre 2021].
# Morcillo

Morcillo és un municipi de la província de Càceres, a la comunitat autònoma d'Extremadura.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| 470 | 462 | 446 | 435 | 436 | 437 | 431 |
# Oscar Riesebeek

Oscar Riesebeek (Ede, 23 de desembre de 1992) és un ciclista neerlandès, professional des del 2011 i actualment a l'equip Alpecin-Fenix.

## Palmarès

* 2009
** 1r al Gran Premi Rüebliland
* 2010
** Vencedor d'una etapa al Münsterland Tour júnior
* 2016
** 1r al Omloop der Kempen
* 2020
** 1r a la Tour Bitwa Warszawska 1920 i vencedor d'una etapa

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 2021. 104è de la classificació general
* 2022. 113è de la classificació general
* 2023. No surt (10a etapa)

## Referències

* ↑ «Corendon, organico di 27 atleti per il 2020: accanto a Van der Poel ci sono Modolo e Sbaragli» (en italià). Cicloweb, 20-12-2019.

## Enllaços externs

* Resultats a sitiodeciclismo.net
* Resultats a cyclebase.nl
* Resultats a museociclismo.it
* Resultats a procyclingstats.com
# Li Byong-uk

Li Byong-uk (7 de novembre de 1954) és un boxejador nord-coreà, ja retirat, que va competir durant les dècades de 1970 i 1980.
El 1976 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Mont-real, on guanyà la medalla de plata en la categoria del pes minimosca. En la final va perdre contra el cubà Jorge Hernández. Quatre anys més tard, als Jocs de Moscou, va guanyar la medalla de bronze en la mateixa prova, després de perdre en semifinals contra el soviètic Shamil Sabirov.
En el seu palmarès també destaca una medalla de bronze en la prova del pes minimosca als Jocs Asiàtics de 1978.

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Li Byong-Uk». [Consulta: 23 març 2023].
# Comptatge de cràters

El comptatge o recompte de cràters és un mètode per a l'estimació de l'edat de la superfície d'un planeta. El mètode es basa en la hipòtesi que es forma una nova superfície amb zero cràters d'impacte, i que els cràters d'impacte s'acumulen a una taxa constant. El mètode ha estat calibrat utilitzant les edats de mostres que han sigut enviades des de la Lluna.

## Comptatge de cràters a Mart

La precisió de les estimacions d'edat de les superfícies geològicament joves basades en el recompte de cràters de Mart ha estat qüestionada a causa de la formació de grans quantitats de cràters secundaris. En un cas, l'impacte que va crear el cràter Zunil produint uns cent cràters secundaris, alguns a més de 1000 km des de l'impacte primari. Si els impactes similars també produeixen quantitats comparables de secundàries, significaria una àrea particular sense cràters sobre Mart no ha sigut encara "esquitxada per un cràter primari infreqüent gran", en lloc de patir relativament pocs impactes primaris petits des de la seva formació.

## Referències

* ↑ Chandler, D. «Crater count led Mars historians astray». New Scientist, 28-03-2005. Arxivat de l'original el 2008-04-08. [Consulta: 7 juny 2008].
* ↑ Kerr, R «Who can Read the Martian Clock?». Science, vol. 312, 5777, 2006, pàg. 1132–3. DOI: 10.1126/science.312.5777.1132. PMID: 16728612.

## Bibliografia

* McEwen, A «The importance of secondary cratering to age constraints on planetary surfaces». Annual Review of Earth and Planetary Sciences, vol. 34, 2006, pàg. 535–567. Bibcode: 2006AREPS..34..535M. DOI: 10.1146/annurev.earth.34.031405.125018.

## Enllaços externs

* Introduction to Cratering Studies
# Barbus steindachneri

Barbus steindachneri és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids que es troba a la península Ibèrica (Portugal, i els rius Guadiana i Tajo).

## Referències

* ↑ Cuvier G. 1816. Le Règne Animal distribué d'après son organisation pour servir de base à l'histoire naturelle des animaux et d'introduction à l'anatomie comparée. Les reptiles, les poissons, les mollusques et les annélides. Edition 1. Règne Animal (ed. 1) v. 2. i-xviii + 1-532.
* ↑ BioLib
* ↑ Almaça, C., 1995. Freshwater fish and their conservation in Portugal. Biol. Conserv. 72:125-127.
* ↑ Kottelat, M. i J. Freyhof, 2007. Handbook of European freshwater fishes. Publications Kottelat, Cornol, Suïssa. 646 p.
* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Kottelat, M., 1997. European freshwater fishes. Biologia 52, Suppl. 5:1-271.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# The Miniver Story

The Miniver Story és una pel·lícula estatunidenca dirigida per H.C. Potter, estrenada el 1950.

## Argument

Seqüela de la inoblidable pel·lícula de William Wyler Mrs. Miniver, per desgràcia inferior a l'original. Rodada vuit anys després, descriu els esforços de la família Miniver per superar les ferides infligides per la Segona Guerra Mundial. Curiosament, el film obvia qualsevol referència al fill gran, pilot, que enviduava inesperadament en la pel·lícula original. H.C. Potter aconsegueix lliurar una història presentable, sobre les dificultats de reassumir la normalitat després de sofrir una guerra, amb nous conflictes sentimentals.

## Repartiment

* Greer Garson: Kay Miniver
* Walter Pidgeon: Clem Miniver
* John Hodiak: Spike Romway
* Leo Genn: Steve Brunswick
* Cathy O'Donnell: Judy Miniver
* Reginald Owen: Foley
* Anthony Bushell: Dr. Kaneslaey
* Richard Gale: Tom Foley
* Peter Finch: L'oficial polonès
* James Fox: Toby Miniver
* Cicely Paget-Bowman: Sra. Kanesley
* Ann Wilton: Jeanette
* Henry Wilcoxon: El Pastor

## Galeria

* Greer Garson
* Leo Genn

## Al voltant de la pel·lícula

Aquesta pel·lícula és la continuació de " Mrs. Miniver " pel·lícula de 1942.

## Referències

* ↑ «The Miniver Story». The New York Times.
# Ermita de Sant Miquel (Vinebre)

Sant Miquel és una ermita situada a la serra del Tormo, o serra de les Aubagues, i a l'entrada del Pas de l'Ase, a la part meridional del terme municipal de Vinebre (Ribera d'Ebre) protegit com a bé cultural d'interès local. Molt proper a la capella de Sant Miquel hi ha el poblat ibèric que duu el mateix nom, motiu pel qual hi ha indicis que aquest indret fou habitat des de temps molt antics. La capella va ser reconstruïda pels cartoixans d'Escaladei l'any 1680, damunt d'unes ruïnes d'origen templer del segle xii. Aquest indret és famós per haver servit d'amagatall al bandoler Josep Cliviller, de la Torre de l'Espanyol. Els habitants de Vinebre, antigament, hi feien un aplec el dia 8 de maig, dia en què es commemora l'aparició de Sant Miquel. Actualment, però, aquest aplec se celebra el segon dissabte del mes de maig.
L'ermita de sant Miquel és una petita capella de planta rectangular que consta d'una sola nau amb absis poligonal. A l'interior, la nau està coberta amb volta de canó dividida per arcs torals que descansen sobre una cornisa i pilastres. La zona de l'absis està definida per dos arcs apuntats inserits un dins de l'altre, amb la imatge del sant a l'interior. S'accedeix al temple mitjançant un porxo sostingut amb embigat de fusta, obert en arc de mig punt en dos dels seus costats. Dins d'aquest hi ha el portal, d'arc pla emmarcat amb pedra, al costat del qual hi ha una placa on hi consta "Any 1680". A la coberta, sobre del portal, en sobresurt el campanar de cadireta ceràmic. Les façanes laterals presenten contraforts. L'acabat exterior és arrebossat i pintat.

## Notes

* 1 2 «Ermita de Sant Miquel». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r setembre 2015].

## Enllaços externs

* «Ermita de Sant Miquel». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Miró I

Miró I és el nom dels següents personatges:
* Miró I de Barcelona (926 - 966), comte de Barcelona, Girona i Osona (947-966)
* Miró I de Besalú (? - 927), comte de Besalú (920-927) (també comte de Cerdanya (897-927) com a Miró II).
* Miró I de Conflent o Miró I de Rosselló dit el Vell (? - 896), comte de Conflent (870-896) i comte de Rosselló (878-896)
* Miró I d'Urgell, vescomte d'Urgell (953-977)
Viccionari
# Oreonectes translucens

Oreonectes translucens és una espècie de peix de la família dels balitòrids i de l'ordre dels cipriniformes.

## Morfologia

* Cos incolor i sense escates.
* Fa 4,6 cm de llargària màxima.
* 11 radis tous a l'aleta dorsal i 9 a l'anal.
* Els orígens de les aletes dorsal i pelviana són verticalment oposats l'un de l'altre.
* 36 vèrtebres.
* Ulls rudimentaris.

## Hàbitat i distribució geogràfica

És un peix d'aigua dolça, cavernícola, demersal i de clima tropical, el qual viu a la cova Xia'ao (Guangxi, la Xina).

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Günther A., 1868. Catalogue of the fishes in the British Museum. Catalogue of the Physostomi, containing the families Heteropygii, Cyprinidae, Gonorhynchidae, Hyodontidae, Osteoglossidae, Clupeidae,... Halosauridae, in the collection of the British Museum. Cat. Fishes v. 7. i-xx + 1-512. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 10 agost 2012].
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 3 Zhang, Z.-L., Zhao, Y.-H. & Zahng, C.-G., 2006. A New Blind Loach, Oreonectes translucens (Teleostei: Cypriniformes: Nemacheilinae), from Guangxi, China. Zoological Studies, 45 (4): 611-615.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Tang, L., Y. Zhao i C. Zhang, 2012. A new blind loach, Oreonectes elongatus sp. nov. (Cypriniformes: Balitoridae) from Guangxi, China. Environ. Biol. Fish.: prepublicació electrònica. Publicació final pendent.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
* AQUATAB (txec)
* ION (anglès)