# Copaifera officinalis

* Per a altres significats, vegeu «bàlsam (desambiguació)».
La copaiba, Copaifera officinalis, també anomenada a Puerto Rico i Veneçuela palo de aceite, és una espècie fanerògama pertanyent a la família de les fabáceas.

## Distribució

És natural de la conca de l'Amazones; es troba en brasil i Perú.També hi ha molts d'aquests en Cabimas, Veneçuela.

## Descripció

És un arbre que aconsegueix els 20 metres d'altura amb tronc de 50 cm de diàmetre i poc ramificat. Les seves fulles són de color verd i pinnadas a parells, presenten un parell de foliols en C.officinalis i dos o tres en C. pubiflora. Les flors són de color blanc que s'agrupen en rams terminals. El fruit és un llegum amb una sola llavor.

## Usos
### Biodiesel

Produeix una gran quantitat d'hidrocarburs de la seva fusta i fulles. Un arbre pot produir de 30 a 53 litres d'hidrocarburs per any, en massa que produeixen 10.000 - 12.000 litres/hectàrea/any, que és increïblement alta. El compost principal és l'oli de copaiba, una oleoresina que és útil en la producció de productes derivats del petroli, com ara les laques i pot ser utilitzat com Biodièsel. L'arbre és també la principal font del copaè, un altre terpè.

### Fusta

La fusta es pot cremar com a llenya o usada en fusteria.

### Recol·lecció de pol·len

Les abelles utilitzen l'arbre per a la recol·lecció de pol·len.

### Medicinals

* L'oli essencial és laxant, diürètic i estimulant.
* Utilitzat per al tractament de processos inflamatoris, hemorroides, cistitis i diarrees cròniques.
* Pel seu efecte balsàmic s'usa contra els refredats i la bronquitis.
* Si se'n prenen grans dosis és irritant.

## Taxonomia

La Copaifera officinalis va ser descrita per (Jacq.) Carl von Linné i publicat en Species Plantarum, Editio Secunda 1: 557. 1762.

### Sinonímia

* Copaiva officinalis Jacq. 1760
* Copaifera reticulata
* Copaifera langsdorfii
* Copaifera canime
* Copaifera pubiflora

## Nom comú

Se'ls coneix popularment com 'copaiba', palo de aceite (arbre de l'oli), copai o copaibí.

## Vegeu també

* Estorac
* Història de la Botànica

## Referències

* ↑ Malaret, Augusto. Lexicón de Fauna y Flora (en castellà). Madrid: Comisión Permanente de la Asociación de Academias de la Lengua Española, 1970, p. vii + 569.
* ↑ Qld farmers invest in diesel-producing trees, By Brigid Glanville, Mar 25, 2008, abc.net.au
* ↑ «Copaifera officinalis». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 15 març 2014].

## Bibliografia

* USDA, ARS, National Genetic Resources Program. GRIN. National Germplasm Resources Laboratory, Beltsville, Maryland. {{format ref}} http://www.ars-grin.gov/cgi-bin/npgs/html/taxon.pl?312667 (7 feb 2008)
* Funk, V. A., P. I. Berry, S. Alexander, T. H. Hollowell & C. L. Kelloff. 2007. Checklist of the Plants of the Guiana Shield (Veneçuela: Amazones, Bolivar, Delta Amacuro; Guyana, Surinam, French Guiana). Contr. O.S. Natl. Herb. 55: 1–584. View in Biodiversity Heritage Library
* Hokche, O., P. I. Berry & O. Huber. (editors) 2008. Nou Cat. Fl. Vasc. Venez. 1–860. Fundació Institut Botànic de Veneçuela, Caracas.
* Howard, R. A. 1988. Leguminosae. Fl. Lesser Antilles (Dicotyledoneae–Part 1) 4: 334–538.
* Steyermark, J. A. 1995. Flora of the Venezuelan Guaiana Project.