# Escola d'Economia de Chicago

* No s'ha de confondre amb Escola de Chicago.
Escola d'Economia de Chicago :
Moviments
Liberalisme llibertari
Neoliberalisme
Neoconservadorisme
Organitzacions
Cato Institute
Reason Foundation
George Mason University
Library of Economics and Liberty
Creences
Monetarisme
Economia neoclàssica
Consequentialist libertarianism
Economistes
Ronald Coase
Gary Stanley Becker
David D. Friedman
Milton Friedman
Rose Friedman
Frank Knight
Ronald Coase
Robert Fogel
Gary Becker
Robert E. Lucas
Richard Posner
Thomas Sowell
George Stigler
Friedrich von Hayek (associat)
Teories
Avantatge comparatiu
Índex de preus al consum
Creixement econòmic
Racionalisme econòmic
Hipòtesi dels Mercats Eficients
Friedman rule
Friedman's k-percent rule
Teoria dels jocs
Producte interior brut
Homo economicus
Economia internacional
Finances internacionals
Comerç internacional
Corba de Laffer
Economia monetària
Teoria de l'elecció pública
Teoria quantitativa del diner
Agent racional
Teoria de l'elecció racional
Teoria de les expectatives racionals
Symmetrical inflation target
Principis
Banc centrals
Privatització
Desregulació
Llibertat econòmica
Integració econòmica
Interdependència econòmica
Liberalització econòmica
Taxa de canvi
Valor fiduciari
Mercat lliures
Lliure comerç
Reserva internacional
Globalització
Inflation adjustment
Objectiu d'inflació
Propietat intel·lectual
Laissez faire
Marketization
Impost negatiu sobre la renda
Operacions de mercat obert
Propietat privada
Mercat comú
 ·  ·  · Categoria:Finances  · :
L'Escola d'Economia de Chicago és un grup informal d'economistes liberals.
Les polítiques monetàries i fiscals intervencionistes del govern que van recomanar els economistes keynesians de la postguerra van ser atacades per un grup de teòrics que treballaven a la Universitat de Chicago, que a la dècada de 1950 va ser coneguda com l'Escola d'Economia de Chicago. Abans de la Segona Guerra Mundial, Frank Knight, Jacob Viner i Henry Calvert Simons van fundar la Old Chicago School of Fort Keynesians. La segona generació era coneguda per una línia de pensament més conservadora, que reafirmava una visió llibertària de l'activitat del mercat segons la qual la gent és millor deixar-se a si mateixa per ser lliure d'escollir com dirigir els seus propis assumptes. Són generalment associats amb la teoria neoclàssica dels preus, al lliure mercat llibertari i al monetarisme, així com l'oposició al keynesianisme desenvolupant la teoria de les expectatives racionals, que aplicada a les finances donà lloc la Hipòtesi dels Mercats Eficients. El seu nom prové del Departament d'Economia de la Universitat de Chicago, on la majoria dels professors eren membres d'aquesta escola de pensament.
Es limita sovint l'escola de Chicago als economistes monetaristes. De fet, inclou també l'aplicació del càlcul estocàstic als mercats financers (vegeu la «Teoria moderna de cartera»).
Les teories de l'escola de Chicago es troben a l'origen de les polítiques econòmiques del Banc Mundial a mitjans de la dècada del 1980 fins a mitjans dels anys 1990, durant els quals moltes empreses públiques dels països en desenvolupament van ser privatitzades.

## «Chicago Boys»

El departament econòmic de la Universitat de Chicago ha format nombrosos tecnòcrates d'Amèrica Llatina, dels quals els més cèlebres, els Chicago Boys, que havien establert les polítiques econòmiques xilenes durant la dictadura d'Augusto Pinochet.

## Principals exponents

Hi són lligats:
* Milton Friedman, «Premi Nobel d'Economia» (1976)
* George Stigler, «Premi Nobel d'Economia» (1982)
* Frank Knight
* Thomas Sowell
* Richard Posner
* Ronald Coase, «Premi Nobel d'Economia» (1991)
* Gary Stanley Becker, «Premi Nobel d'Economia» (1992)
* Robert E. Lucas, «Premi Nobel d'Economia» (1995)

## Referències

* ↑ Julià Buxadera i Vilà. «Conceptes d'economia», 1998. Arxivat de l'original el 2011-03-11. [Consulta: 24 abril 2011].
* ↑ T. V. Smith, W. K. Wright «Review: Second Generation of "The Chicago School"» (en anglès). International Journal of Ethics. The University of Chicago Press, Vol. 40, No. 3, Apr., 1930, pàg. 402-415.
* ↑ Instituto Superior de Técnicas y Prácticas Bancarias, S.L. «escuela de Chicago de economía» (en castellà), 2010. Arxivat de l'original el 2012-03-24. [Consulta: 24 abril 2011].
* ↑ Henry C. K. Liu. «Un homenaje inmerecido a Friedman» (en castellà). Asia Times, 08-09-2008. [Consulta: 24 abril 2011].
* ↑ Valeriano F. García. «La escuela de Chicago» (pdf) (en castellà), 01-05-1986. [Consulta: 24 abril 2011].
* ↑ Naomi Klein. Espasa Libros. La Doctrina del Shock (en castellà), 02-2010, p. 222 [Consulta: 24 abril 2011].
* ↑ Michael Hudson. «La teología del libre mercado de los Chicago Boys» (en castellà), 12-07-2010. [Consulta: 24 abril 2011].
* ↑ Soto, Angel. «Los Chicago Boys» (en castellà). Cato Institute, 09-04-2008. [Consulta: 24 abril 2011].

## Vegeu també

* Laissez faire (teoria econòmica precedint l'Escola de Chicago)
* Neoliberalisme
* Consens de Washington
* Desregulació

## Enllaços externs

* «Escola d'Economia de Chicago». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.