# Gau

Gau (en plural Gaue) és una paraula alemanya que es pot traduir per país i equival al "pagus" llatí. Els gaue foren la divisió administrativa bàsica de la part oriental de l'Imperi Carolingi a l'alta edat mitjana, generalment sota comtes, i més tard dins del regne d'Alemanya i de l'Imperi també sota alguns senyors i vogts (advocats o delegats imperials).
Més endavant, sota el règim nacionalsocialista, es recupera el terme per referir-se a la nova divisió territorial implantada a partir del 1934.
La llista de gaue medievals és la següent:

## A

* Aachengau centrat a Aachen (Aquisgrà)
* Aargau (Argòvia)
* Ahrgau, regió de l'Ahr a Renània-Palatinat
* Affagau, terres de Zwiefalten, Riedlingen, Hayingen
* Agradingau terres del districte d'Emsland i Teil dels Països Baixos (Westerwolde), entre Aschendorf i Meppen.
* Albgau o Alpgau al Marcgraviat de Baden, entre Wutach, Selva Negra, Hochrhein i Baar, anomenada pel riu Alb
* Albegau al riu Meurthe
* Allgäu al sud-oest de Baviera i sud-est de Baden-Württemberg
** Oberallgäu
** Unterallgäu
** Ostallgäu
** Westallgäu
* Almango al nord del Nithersi, est de l'Angeron, sud del Patherga
* Altgau, Bad Tennstedt i Großfurra
* Alzettegau a l'Alzette a Luxemburg
* Ambergau al nord-oest de el Harz
* Ammergau a l'Alta Baviera
* Ammergau avui districte d'Ammerland
* Angeron (o Angerngau), al nord-oest de l'Ittergau (també Nithersi)
* Anglachgau, a la dreta de la vall del Rin entre Rastatt i Mannheim
* Antisengau
* Apphagau a Suàbia
* Ardennengau o País de les Ardenes a Alemanya, Bèlgica i Luxemburg
* Arfeld
* Argengau la regió de l'Argen
* Aringo
* Aschfeld
* Astfala (també Astfalia, Hastfala, Ostfalengau), al nord de Hildesheim, i oest de Braunschweig
* Attergau a l'Alta Àustria
* Auelgau, al sud-est de Bonn
* Augangau
* Augau a l'oest del Nethegau
* Augstgau a Baviera, Augsburg i el Lech
* Augstgau al sud del Rin i sobre Basilea amb centre a Augst
* Avalgau

## B

* Bachgau
* Badanachgau
* Balsamgau (Gau Balcsem, a Saxònia-Anhalt)
* Baringau sud-oest de Meiningen)
* Balvengau
* Betuwe (a Gelderland, Països Baixos)
* Bardengau (àrea de Lüneburg)
* Bargengau (a Biel/Bienne i Berna a Suïssa)
* Bertoldsbaar
* Bidgau o Bitgau centrat a Beda, avui Bitburg)
* Binagau, també Bunnahagau
* Bliesgau al Blies (afluent del Saar)
* Bonngau (centrat a Bonn)
* Borgelngau
* Bracbanti a Westfàlia
* Breisgau (sud de Baden)
* Brettachgau (districte de Heilbronn, a Baden-Württemberg)
* Brukterergau
* Buchonia (a l'àrea de Rhön, Spessart i Vogelsberg)
* Buchsgau (al nord-oest de Suïssa (entre la Serralada del Jura i l'Aare)
* Budissin (Bautzen)
* Bukkigau a Schaumburg, Baixa Saxònia
* Bunnahagau vegeu Binagau
* Bulderngau
* Burichingagau (a Suàbia, districtes de Reutlingen i Sigmaringen)
* Bursibant (al Rin, àrea de Münsterland)

## C

* Chiemgau (Alta Baviera)
* Chutizi (a Leipzig)
* Ciervisti (a Zerbst)
* Circipani, a Mecklemburg-Pomerània
* Coledizi (Saxònia-Anhalt, àrees de Halle i Köthen)

## D

* Daleminzi (també Meissen)
* Derlingau o Darlingau, a l'est de Braunschweig)
* Dersagau o Dersigau, entre el Vechta i el Damme (Dümmer)
* Desseri (també Dasseri), al Dosse
* Deutzgau (a Colònia, a la riba esquerra enfront del Kölngau)
* Dobnagau a Vogtland
* Donaugau (Gegend, Straubing i Deggendorf a Baviera)
* Drachgau (a Gmünd)
* Dreingau (a Münsterland, triangle entre Greven, Lippstadt i Lünen)
* Dreinigau a Saxònia
* Drentgau a Westfàlia
* Ducharin (també Thucharin o Tucherini), a Teuchern a Saxònia-Anhalt
* Düffelgau (a Clèveris
* Duisburggau (vegeu Ruhrgau)
* Durgouwes, vegeu Mürztalgau
* Duriagau a Suàbia

## E

* Eichelgau al Eichel (afluent del Saar)
* Eichsfeld
* Eifelgau
* Einrichgau a Katzenelnbogen
* Elsenzgau, àrea de l'Elsenz al Baden septentrional
* Elsgau (al nord del cantó del Jura)
* Emsgau (a la desembocadura de l'Ems)
* Engersgau (marge dret del riu Rin mitjà i el Westerwald)
* Enggau
* Engilin a Turíngia central
* Ennstalgau, a Estíria
* Enzgau a Württemberg septentrional i l'Enz
* Erchgau a Württemberg meridional, i el Donau
* Erdagau a Hessen
* Eriggau
* Ertgau, també Eritgau

## F

* Flachgau (a Salzburg)
* Flenithi o Flenithigo, també Flenthigau a la regió de Gandersheim/Winzenburg
* Filsgau a Suàbia i el riu Fils
* Flutwidde (Städtedreieck Celle, Burgdorf i Peine
* Volkfeldgau o Folkfeld a Francònia
* Frickgau àrea del Rin i Aare al Fricktal
* Friesach (a Caríntia i Estíria)
* Friesenfeld
* Frithenigau

## G

* Gandesemigau
* Gartachgau a Württemberg septentrional i el Neckar
* Gäu (Baden-Württemberg)
* Gäu (a Soleure o Solothurn)
* Genfer (a Suïssa)
* Gerbercensis nom llatí per la zona al nord-oest de Metz i de l'Orne
* Germar-Mark (o Germara-Mark) a Hessen Oriental i Turíngia
* Geraha a Turíngia
* Gillgau al nord-oest de Colònia (Alemanya)
* Glehuntare a Suàbia
* Glemsgau a Württemberg septentrional al riu Glems
* Goe auf der Hamel, al nord de Hameln
* Gollachgau
* Goßfeld o Grossfeld a Francònia
* Gotzfeldgau, segurament a Hessen meridional
* Grabfeld a Grabfeldgau (a la frontera entre Baviera i Turíngia; Schweinfurt es troba a la part més meridional de la comarca)
* Grönegau a Osnabrück
* Gudingau o Gud(d)ingo
* Gunzwiti, a l'oest de Traisen a Baixa Àustria

## H

* Haduloha
* Haigergau a Haiger, a l'Oberlahngau
* Haistergau a l'alta Suàbia
* Hamaland
* Hardagau
* Harzgau al Harz
* Hasegau a Löningen al Münsterland
* Haspengau a Bèlgica, entre Lieja i Hasselt
* Hassegau a Mansfeld, Naumburg, Halle (Saxònia-Anhalt) i Wettin
* Hassgau a Francònia Inferior)
* Hastfalagau també Astfalia, Hastfala, Ostfalengau al nord de Hildesheim, i oest de Braunschweig
* Hattenhuntare
* Hatterungau Baixa Renània
* Hattuariergau al Niers, entre Gennep i Geldern
* Hegau al Württemberg del sud
* Heilangau Bremervörde, Buxtehude, Harburg, Stade, etc.)
* Helmegau, a Wallhausen i Kelbra
* Hengistgau (Estíria occidental, centrada a Hengistburg/Hengsberg)
* Hennegau, Hainaut, Hennegouw, a Bèlgica
* Hessengau/Hessigau
** Hessengau de Fritzlar i Kassel
** Hessengau franc, comarca saxona a l'est i al sud de Baixa Saxònia i Westfàlia
* Hettergau
* Hlidbeki, de Lübbecke a Westfàlia
* Holstengau a Schleswig-Holstein
* Hrecwiti a Westfàlia
* Hunsrückgau
* Huosigau a Baviera
* Husitingau (també Usitigau), a Weimar
* Huygau a Lotaríngia

## I

* Iffgau (sud de Francònia)
* Undrimagau o Ingeringgau (també Undrimagau, àrea de Knittelfeld i Judenburg)
* Illergau al sud-est de Baden-Württemberg i sud-oest de Baviera
* Isengau al riu Isen al sud-est de l'Alta Baviera
* Itongau al riu Nied (afluent del Saar)
* Ittergau (Nithersi) a l'Eder mitjà

## J

* Jagstgau al Jagst
* Jaun (Jauntal, a Caríntia
* Jülichgau (a Jülich, sud-oest de Renania del Nord-Westfàlia)

## K

* Karosgau (Eifel i Prüm)
* Keldachgau (Düsseldorf, Mettmann, part de Solingen, més tard comtat de Berg)
* Kelsgau (districte actual de Kelheim)
* Kimmen (també Kinhem, Kinnin, Kemmenerland, Kennemerland), a Frísia
* Kinziggau (a Hessen)
* Klettgau (Baden meridional i Suïssa septentrional)
* Knetzgau
* Kochergau (també Cochengowe, al riu Kocher a Baden-Württemberg.
* Kölngau, Colònia i la riba esquerra del Rin Colònia (Alemanya), el marge dret va ser el Deutzgau
* Königssondergau (també Königssundragau o Königssundern), domini reial a Wiesbaden
* Kraichgau (Baden septentrional)
* Kroatengau (Gau Chrowati) a Caríntia
* Künziggau (també Künzinggau, Quinzinggau, Chunzengau) al sud-oest de Passau
* Kützgau (de Zülpichgau, format de manera separada el 898)

## L

* Largau
* Laargau regió del Weser a Hoya
* Lahngau (àrea del Lahn a Hessen amb Gießen, Marburg an der Lahn i Wetzlar, terres ancestrals dels Conradians)
** Niederlahngau o Unterlahngau
** Oberlahngau (a Marburg an der Lahn)
* Längwitzgau a Turíngia
* Leinegau (part inferior del Leine també coneguda com a Loingau)
* Leobengau (a Leoben, Estíria)
* Lerigau (Baixa Saxònia)
* Liergau (també Liergewe, Leraga, o Leragau, entre Fuhse i Oker)
* Liesgau a Baixa saxònia, a l'oest d'Harzvorland
* Liezizi
* Linzgau (sud de Baden-Württemberg)
* Lobdengau (est de Mannheim, nord de Heidelberg) i Ladenburg
* Lochtropgau (a Sauerland)
* Loingau
* Lommegau (a Namur)
* Lommatschgau a Bèlgica?
* Lungau (part de les terres de Salzburg)
* Lurngau (a Caríntia)
* Lüttichgau (àrea al voltant de Lieja

## M

* Maasgau, oest de Maas i Maastricht
* Maifeld
* Maingau, abans Monichgowe, a Aschaffenburg, Dieburg i Frankfurt del Main
** Bachgau
** Rodgau
* Marstemgau (a Hannover)
* Mattiggau a Innviertel (Alta Àustria) i Mattighofen
* Maulachgau (o Mulachgau)
* Mayenfeldgau (Osteifel), vegeu Maifeld
* Methingau (francès Matois, entre Longwy i Briey
* Metzgau entorn de Metz
* Milzan, o Milsini, a Alta Lusàcia
* Moringen
* Moselgau al Mosel·la a Thionville
* Mühlgau entre Maas i Niers
* Munachgau
* Munigiseshuntare (a Münsingen (Württemberg))
* Murizzi (al Müritz)
* Murrgau a Württemberg septentrional i el Murr
* Mürztalgau, Durgouwes (Estíria)

## N

* Nabelgau a Turíngia
* Nahegau al riu Nahe
* Neckargau
* Neletizi
* Netgau vegeu Nethegau)
* Nethegau a Brakel i Bad Driburg a Westfàlia
* Netragau
* Nibelgau (sud-est de Baden-Württemberg)
* Niddagau (àrea del riu Nidda al Hessen central, Friedberg i Bad Homburg)
* Niebelgau (sud-est de Baden-Württemberg)
* Niederlahngau a Limburg
* Niedgau al riu Nied (afluent del riu Saar)
* Nielitizi
* Nisangau (Gau Nisane) (sud de Dresden)
* Nizizi (Àrea compresa entre els rius Elba, Mulde i Elster Schwarze)
* Nithersi, vegeu Ittergau
* Nordgau (Baviera al nord del Donau)
* Nordgau a Alsàcia
* Nordthüringgau (també Nordthüringengau)
* Norital (Inntal, Wipptal i Eisacktal)

## O

* Oberlahngau
* Oberrheingau (sud de Hessen)
* Ochsenfurter (a Ochsenfurt a la baixa Francònia)
* Odangau (a Villip, Werthhoven, Oedingen i Unkel
* Orlagau a Saalfeld, Turíngia
* Ortenau (també Mortenau, a Baden)
* Osterwalde (a l'Altmark)
* Osterburg a Weserbergland
* Ostergau a Turíngia

## P

* Padergau, a Paderborn
* Perfgau (a Hessen al districte de Marburg-Biedenkopf)
* Pfinzgau (al Pfinz a l'est de Karlsruhe)
* Pfullichgau
* Phirnigau
* Pinzgau (part de les terres de Salzburg)
* Plisni (Pleissen)
* Plumgau avui Spessart
* Polabi, a Ratzeburg
* Pongau (part de les terres de Salzburg)
* Prättigau (al cantó dels Grisons)
* Puonzowa a Zeitz
* Pustertal

## Q

* Quesizi (al districte de Delitzsch a Saxònia)
* Quinzinggau (avui Künzinggau)

## R

* Radenzgau (Francònia inferior)
* Rammachgau (nord de l'alta Suàbia)
* Rangau (a Nuremberg)
* Rebgau (a l'Alta Àustria)
* Rheingau (a Wiesbaden i Darmstadt)
* Riesgau (a Nördlingen)
* Ringgau
* Ripuariergau (sud-oest de Bonn amb Rheinbach i Münstereifel)
* Rittigau (a Northeim, sud de la Baixa Saxònia)
* Rizani
* Rizzigau llatí Pagus Reciensis i vicus Ricciacum a Dalheim 10 km a l'oest de Remich a Luxemburg
* Rosselgau al Rossel (afluent del Saar)
* Rottgau, també Rotagau o Rottachgau (a Passau)
* Rurgau (àrea del Rur a Renània del Nord-Westfàlia, regió d'Aachen)
* Ruhrgau (o Duisburggau també anomenat modernament el Ruhr, amb Duisburg i Essen))
** Alerta: Rurgau i Ruhrgau es confonen sovint en la literatura antiga.

## S

* Saalgau a Hammelburg
* Saalegau a Turíngia
* Saargau (Alt Saargau amb Sarrebourg al riu Saar)
* Saargau (Baix Saargau amb Wallerfangen al riu Saar)
* Salzgau (comecia Saltga, pagus Saltgo; a Salzgitter)
* Salzgau a Bad Neustadt a Francònia
* Salzburggau (Flachgau i Tennengau a Àustria, Rupertiwinkel i Reichenhall a Baviera)
* Sanntalgau (més tard comtat de Cilli)
* Sauergau al riu Sauer a Luxemburg
* Scarponagau (francès Scarponnois o Scarponois), derivat del vicus Scarpona a Dieulouard i el Mosel·la entre Toul i Metz
* Schefflenzgau a Württemberg, Odenwald
* Scherragau, a Ebingen, Spaichingen, Tuttlingen
* Schozachgau, a Württemberg del nord, al riu Schozach
* Schussengau a l'alta Suàbia
* Schwabengau, part oest de Saxònia-Anhalt
* Schweinachgau Àrea de la part a l'oest del Danubi, a Passau (Baviera)
* Schwerzgau a Württemberg meridional, amb Allmendingen
* Scotelingo o Scotelingen, oest i nord-oest de Hildesheim
* Seillegau en francès Saulnois, al Seille (afluent del Mosel·la) i Salzburgen
* Senonagischer, Francònia
* Gau Serimunt entre el Saale, Mulde, Elba i Fuhne
* Sisgau (nord-oest de Suïssa)
* Siusili (també Susali) al riu Mulde a Saxònia
* Skopingau a Schöppingen, Münsterland
* Sornegau a la riba esquerra del Rin, al sud de Basilea
* Speyergau a Speyer
* Stevergau a Coesfeld, Münsterland
* Stormarn Schleswig-Holstein
* Strohgau a Leonberg, Württemberg occidental)
* Strudengau, Baixa Àustria
* Sturmigau, districte de Verden; de Hoya just al riu Weser a la part oriental del comtat de Verden
* Sualafeldgau, Baviera)
* Südthüringengau, també Südthüringgau
* Suilbergau, també "Suilberigavvi" o Sülberggau), a l'oest del Leine i Einbeck a Baixa Saxònia
* Sülchgau o Sülichgau (Suàbia, a Rottenburg am Neckar, districte de Tübingen)
* Sulmgau, a Neckarsulm
* Sundergau, Baviera
* Sundgau (Alta Alsàcia)
* Swistgau (a la part superior del Swist al nord-est d'Eifel)

## T

* Taubergau (sobre l'actual cercle de Main-Tauber, però sense Wertheim)
* Tennengau (part de les terres de Salzburg)
* Threcwiti (est del Heiligen Meeres)
* Thurgau (Turgòvia)
* Nordthüringgau (a Turíngia)
* Tilithigau (a Bad Pyrmont, al sud de Baixa saxònia)
* Traungau (entre Hausruck i l'Enns, a l'Alta Àustria)
* Trechirgau (sud del Mosel·la, oest del Rin
* Triergau (Saar - Mosel·la vora del Merzig, de Wintrich i després la Selva Negra)
* Tullifeld (nord-est del Wasserkuppe a l'est de Turíngia

## U

* Ufgau (Baden central)
* Undrimagau (també Ingeringgau, àrea de Knittelfeld i Judenburg
* Utisigau (Husitingau), a Weimar

## V

* Valingau amb Kemme a Schellerten Burg Poppenburg a Burgstemmen, 1049 al comtat de Bruno de Brunswick
* Valothungo
* Veluwe a Niederlanden
* Venkigau, també anomenat Fenkiongau, a l'est del districte de Bursibant
* Venzigau
* Verdungau a Verdun (Mosa) i el Mosa
* Viehbachgau (al baix Isar, àrea de Landshut)
* Vinschgau (o Vintschgau, medieval Finsgowe, al sud del Tirol)
* Volkfeldgau àrea del Main (Francònia Inferior) amb Bamberg

## W

* Wachau (Baixa Àustria)
* Waldgau (Vaud, Suïssa)
* Waldsassengau a Francònia Inferior (part oriental de la Spessart i l'àrea entre Mainviereck i Maindreieck)
* Waldsati (entre Bremen i Zeven)
* Walgau (Vorarlberg)
* Wallis (Valais, Suïssa)
* Wallerfangen comtat al Saar mitjà
* Wangen antic districte
* Warnabi
* Wasgau (Pfälzer Wald, o Bosc Palatí), Vosagus (Vosges)
* Watergau a Turíngia
* Wavergau (també Wabergau, Woëvregau, part del gran territori de Wabr(i)a (Woëvre) entre el Maas i el Mosel·la)
* Wehsigau
* Weitagau a Westfàlia
* Werinofeld a Turíngia
* Werngau a Hessen
* Westergau (a Freising, Baviera)
* Westergau a Turíngia
* Westfalengau (entre el Ruhr i el Lippe, a l'est de Westfàlia
* Wetagau a Turíngia
* Wetigau (a Schwalenberg a cercle de Lippe)
* Wetterau (abans Wettergau o Wettereiba/Veteràvia)
* Wigmodi (Wigmodia, Wigmodien) al nord de Bremen
* Wingarteiba al cercle de Neckar-Odenwald
* Wiehegau, a Turíngia
* Wippergau a Turíngia
* Wittingau
* Wonnegau a Worms
* Wormsgau (Wormsfeld o Wormsfeldgau, a l'oest de Worms)
* Würmgau a Württemberg al riu Würm

## Z

* Zabergäu a Württemberg septentrional, al Zaber
* Zemzizi
* Zirzipanien, al voltant del llac Teterower a l'oest de Mecklenburg-Pomerània
* Zistanesfeld (també Zitilinesfeld) cap a Marburg i Pettau (Baixa Estíria)
* Zizizi, probablement equivalent al Gau Ciervisti avui dia Zerbst a Saxònia-Anhalt
* Zwikowe a Saxònia occidental
* Zülpichgau (a Zülpich, sud-oest de Renània del Nord-Westfàlia)
* Zürichgau (a Zúric)

## Bibliografia

* Dietrich August Adolf von Wersebe: Beschreibung der Gaue zwischen Elbe, Saale und Unstrut, Weser und Werra, etc., Hannover 1829
* Heinrich Boettger: Diöcesan- und Gau-Grenzen Norddeutschlands, 1875
* Walther Schultze: Die fränkischen Gaue Badens, 1896
* Ersch, Gruber: Allgemeine Encyclopädie der Wissenschaften und Künste, 1 Teil A-G, 1852, Leipzig, S. 405 ff.

## Notes

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 Roland W. L. Puhl: Die Gaue und Grafschaften des frühen Mittelalters im Saar-Mosel-Raum, Diss., Saarbrücken 1999, S. 60-61 und passim. ISBN 3-930843-48-X

## Vegeu també

* Divisions administratives de l'Alemanya nazi