# Isòtops del crom

El crom (Cr) natural es compon de tres isòtops estables; $^{52}$Cr, $^{53}$Cr, $^{54}$Cr i $^{52}$Cr sent aquest darrer el més abundant (83.789% abundància natural). S'han caracteritzat dinou radioisòtops sent els més estables el $^{50}$Cr (i també natural en un 4.345%) amb un període de semidesintegració de més de 1.8x10$^{17}$ anys, i$^{51}$Cr amb un període de semidesintegració de 27,7 dies. La resta d'isòtops radioactius tenen uns períodes de semidesintegració inferiors a les 24 hores i la majoria menor d'un minut. Aquest element també té dos isòmers nuclears.
El $^{53}$Cr és el producte de desintegració radiogènic del $^{53}$Mn. Els isòtops de crom es combinen normalment amb isòtops de manganès i tenen aplicació en geologia. Les ràtios dels isòtops de Mn-Cr reforcen les proves de l'$^{26}$Al i $^{107}$Pd per la història primerenca del sistema solar. Les variacions en les ràtios de $^{53}$Cr/$^{52}$Cr i Mn/Cr de diferents meteorits indiquen una ràtio inicial que suggereix que la sistemàtica dels isòtops de Mn-Cr podria resultar d'una desintegració del $^{53}$Mn in situ en cossos planetaris diferenciats. El $^{53}$Cr proveeix proves addicionals per als processos de nucleosíntesi immediatament anteriors a la formació del sistema solar. El mateix isòtop està involucrat en certes reaccions de lixiviació permetent així que la seva abundància en els sediments marins s'usi com a proxy per a concentracions d'oxigen atmosfèric.
Els isòtops de crom varien en pes atòmic de u ($^{43}$Cr) s 67 u ($^{67}$Cr). El mode de desintegració primari abans de l'isòtop estable més estable, el $^{52}$Cr, és la captura electrònica i el mode primari per als posteriors és l'emissió beta. Massa atòmica estàndard: 51.9961(6) u

## Taula

| Símbol del núclid | Z(p) | N(n) | massa isotòpica(u) | període de semidesintegració | Espín nuclear | composició isotòpics representativa (fracció molar) | rang de variació natural (fracció molar) |
| rang de variació natural (fracció molar) |||
| $^{42}$Cr | 24 | 18 | 42.00643(32)# | 14(3) ms [13(+4-2) ms] | 0+ | | |
| $^{43}$Cr | 24 | 19 | 42.99771(24)# | 21.6(7) ms | (3/2+) | | |
| $^{44}$Cr | 24 | 20 | 43.98555(5)# | 54(4) ms [53(+4-3) ms] | 0+ | | |
| $^{45}$Cr | 24 | 21 | 44.97964(54) | 50(6) ms | 7/2-# | | |
| $^{45m}$Cr | 50(100)# keV | 50(100)# keV | 50(100)# keV | 1# ms | 3/2+# | | |
| $^{46}$Cr | 24 | 22 | 45.968359(21) | 0.26(6) s | 0+ | | |
| $^{47}$Cr | 24 | 23 | 46.962900(15) | 500(15) ms | 3/2- | | |
| $^{48}$Cr | 24 | 24 | 47.954032(8) | 21.56(3) h | 0+ | | |
| $^{49}$Cr | 24 | 25 | 48.9513357(26) | 42.3(1) min | 5/2- | | |
| $^{50}$Cr | 24 | 26 | 49.9460442(11) | ESTABLE [>1.3E+18 a] | 0+ | 0.04345(13) | 0.04294-0.04345 |
| $^{51}$Cr | 24 | 27 | 50.9447674(11) | 27.7025(24) d | 7/2- | | |
| $^{52}$Cr | 24 | 28 | 51.9405075(8) | ESTABLE | 0+ | 0.83789(18) | 0.83762-0.83790 |
| $^{53}$Cr | 24 | 29 | 52.9406494(8) | ESTABLE | 3/2- | 0.09501(17) | 0.09501-0.09553 |
| $^{54}$Cr | 24 | 30 | 53.9388804(8) | ESTABLE | 0+ | 0.02365(7) | 0.02365-0.02391 |
| $^{55}$Cr | 24 | 31 | 54.9408397(8) | 3.497(3) min | 3/2- | | |
| $^{56}$Cr | 24 | 32 | 55.9406531(20) | 5.94(10) min | 0+ | | |
| $^{57}$Cr | 24 | 33 | 56.943613(2) | 21.1(10) s | (3/2-) | | |
| $^{58}$Cr | 24 | 34 | 57.94435(22) | 7.0(3) s | 0+ | | |
| $^{59}$Cr | 24 | 35 | 58.94859(26) | 460(50) ms | 5/2-# | | |
| $^{59m}$Cr | 503.0(17) keV | 503.0(17) keV | 503.0(17) keV | 96(20) µs | (9/2+) | | |
| $^{60}$Cr | 24 | 36 | 59.95008(23) | 560(60) ms | 0+ | | |
| $^{61}$Cr | 24 | 37 | 60.95472(27) | 261(15) ms | 5/2-# | | |
| $^{62}$Cr | 24 | 38 | 61.95661(36) | 199(9) ms | 0+ | | |
| $^{63}$Cr | 24 | 39 | 62.96186(32)# | 129(2) ms | (1/2-)# | | |
| $^{64}$Cr | 24 | 40 | 63.96441(43)# | 43(1) ms | 0+ | | |
| $^{65}$Cr | 24 | 41 | 64.97016(54)# | 27(3) ms | (1/2-)# | | |
| $^{66}$Cr | 24 | 42 | 65.97338(64)# | 10(6) ms | 0+ | | |
| $^{67}$Cr | 24 | 43 | 66.97955(75)# | 10# ms [>300 ns] | 1/2-# | | |

### Notes

* Els valors marcats amb # no procedeixen totalment de dades experimentals, però almenys una part són sistemàtiques.. Els espins amb assignacions febles estan entre parèntesis.
* Les incerteses es donen entre parèntesis després dels últims dígits corresponents. Els valors de les incerteses denota una desviació de l'estàndard, excepte en la composició isotòpica i la massa atòmica de la IUPAC que usen incerteses expandides.

## Referències

* Masses isotòpiques de Ame2003 Atomic Mass Evaluation Arxivat 2008-09-23 a Wayback Machine. by G. Audi, A.H. Wapstra, C. Thibault, J. Blachot and O. Bersillon in Nuclear Physics A729 (2003).
* Les composicions i les masses atòmiques estàndard de Atomic weights of the elements. Review 2000 (IUPAC Technical Report). Pure Appl. Chem. Vol. 75, No. 6, pp. 683-800, (2003) and Atomic Weights Revised (2005) Arxivat 2008-03-05 a Wayback Machine..
* Dades sobre període de semidesintegració, espín i isòmers provenen de les següents fonts.
** Audi, Bersillon, Blachot, Wapstra. The Nubase2003 evaluation of nuclear and decay properties, Nuc. Phys. A 729, pp. 3-128 (2003).
** National Nuclear Data Center, Brookhaven National Laboratory. Information extracted from the NuDat 2.1 database (retrieved Sept. 2005).
** David R. Lide (ed.), Norman E. Holden in CRC Handbook of Chemistry and Physics, 85th Edition, online version. CRC Press. Boca Raton, Florida (2005). Section 11, Table of the Isotopes.

## Enllaços externs

* Dades sobre els isòtops del crom de The Berkeley Laboratory Isotopes Project's Arxivat 2007-07-12 a Wayback Machine.
Index de pàgines d'isòtops · Taula de núclids :
| Isòtop més lleuger | Isòtop actual | Isòtop més pesant |
| Isòtops del vanadi | Isòtops del crom | Isòtops del manganès |