OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Aaron Lee (desambiguació)

Aaron Lee (desambiguació) és el nom dels següents personatges:
* Aaron Lee (Madrid, 1988), músic, violinista i activista pels drets humans espanyol
* Aaron Lee Brooks (USA, 1990) és un jugador professional de beisbol estatunidenc
* Aaron Lee Soon Yong (Malàisia, 1972), poeta malasi, que escriu en anglès, format a Singapur, on ha guanyat diversos premis i on és nacionalitzat
* Aaron Lee Tasjan (USA, 1986), cantautor, guitarrista i productor discogràfic estatunidenc
* Aaron Lee Ward (1896 - 1961), jugadfor de beisbol estatunidenc
* Lee Aaron, nascuda com a Karen Lynn Greening (Canadà, 1962), cantautora canadenca
# Aaron Gray

Aaron Michael Gray (nascut el 7 de desembre de 1984 a Tarzana, Los Angeles, Califòrnia) és un jugador de bàsquet professional estatunidenc que des de 2007 pertany als Toronto Raptors de l'NBA. Mesura 2,16 metres, i juga de pivot.

## Enllaços externs

* Fitxa de Gray en NBA.com (anglès)
# 25 Watts

25 Watts és una pel·lícula uruguaiana dirigida i escrita per Juan Pablo Rebella i Pablo Stoll el 2001. Aquesta comèdia dramàtica de cinema independent és protagonitzada per Daniel Hendler, Jorge Temponi i Alfonso Tort. Va rebre un total de deu premis internacionals i tres nominacions més, incloent-hi les del Festival de Cinema de Rotterdam i les de L'Havana.

## Argument

La pel·lícula presenta les 24 hores en la vida de tres joves a Montevideo. Tracta sobre la peripècia de tres joves, Leche, Javi i Seba, intentant sobreviure fins al proper diumenge. Tenen moltes dificultats relacionades amb els estudis, les noies, i les seves vides només giren al voltant de la beguda quan no estan dormint o coneixent gent estranya, com el noi boig que fa els repartiments, un drogaddicte retardat i un aficionat a les pel·lícules pornogràfiques.
Javi aconsegueix una feina per conduir un vehicle que promociona una fàbrica de pasta, mentre que Leche, qui hauria d'estar estudiant per als seus exàmens, té fantasies amb la seva professora d'italià, i Seba és assaltat per traficants de droga quan l'únic que vol fer és anar a casa seva per veure pornografia.

## Repartiment

* Daniel Hendler: Leche
* Jorge Temponi: Javi
* Alfonso Tort: Seba
* Valentín Rivero: Hernán, amic
* Walter Reyno: Don Héctor, cap de Javi

## Premis i nominacions

* Associació Uruguaiana de Crítics de Cinema: Premi AUCC, millor pel·lícula uruguaiana, 2001.
* Festival de Cinema de Bogotà: Menció d'honor, Juan Pablo Rebella; Per tractar els problemes dels joves; 2001.
* Festival Internacional de Cinema Independent de Buenos Aires: Millor actor, Daniel Hendler, Jorge Temponi i Alfonso Tort; Premi FIPRESCI, Juan Pablo Rebella, Pablo Stoll.
* Festival Internacional de Cinema de València Cinema Jove: Pablo Stoll i Juan Pablo Rebella.
* Festival de Cinema de L'Havana: Pablo Stoll i Juan Pablo Rebella; 2001.
* Festival de Cinema Llatinoamericà de Lima: Juan Pablo Rebella i Pablo Stoll; 2001.
* Festival Internacional de Cinema de Rotterdam: Premi MovieZone, Juan Pablo Rebella i Pablo Stoll; Premi Tigre, Juan Pablo Rebella i Pablo Stoll; 2001.

## Referències

* ↑ Young, Deborah. Variety, crítica cinematogràfica, 12 de març de 2001. Consultat el 18 de febrer de 2012 (anglès)

## Enllaços externs

* 25 Watts Arxivat 2008-03-12 a Wayback Machine. a La Nación per Fernando López (castellà)
Viccionari
# Abd-az-Zahrà (nom)

Abd-az-Zahrà és un nom masculí teòfor àrab islàmic xiïta (àrab: عبد الزهراء, ʿAbd az-Zahrāʾ) que literalment significa ‘Servidor d'az-Zahrà’, en referència a Fàtima az-Zahrà, filla del profeta Muhàmmad i esposa de l'imam Alí ibn Abi-Tàlib. Si bé Abd-az-Zahrà és la transcripció normativa en català del nom en àrab clàssic, també se'l pot trobar transcrit d'altres formes, normalment per influència de la pronunciació dialectal o seguint altres criteris de transliteració. Com a teòfor, també el duen musulmans xiïtes no arabòfons que l'han adaptat a les característiques fòniques i gràfiques de la seva llengua: persa: عبدالزهرا.

## Notes

* ↑ Estrictament no es tracta d'un nom teòfor, ja que la persona a la qual fa referència el nom —Fàtima az-Zahrà, filla del profeta Muhàmmad i esposa de l'imam Alí ibn Abi-Tàlib— no és una divinitat, sinó un ésser humà, però com que, segons els xiïtes, és un ésser humà excepcional es pot interpretar aquest nom com un nom teòfor, establint un paral·lelisme amb els nombrosos noms teòfors àrabs que inclouen la partícula Abd.
* ↑ Vegeu aquí les normes de transcripció simplificada dels mots àrabs.
* ↑ Excepte en el cas de personalitats àrabs contemporànies que hagin usat personalment transcripcions específiques i singulars del seu nom, es recomana, sobretot per als personatges històrics, emprar sempre la forma catalana normativa.
# Abd-as-Sàmad (nom)

Abd-as-Sàmad és un nom masculí teòfor àrab islàmic (àrab: عبد الصمد, ʿAbd as-Samad) que literalment significa ‘Servidor de l'Etern’, essent «l'Etern» un dels epítets de Déu. Si bé Abd-as-Sàmad és la transcripció normativa en català del nom en àrab clàssic, també se'l pot trobar transcrit Abdul Samad... normalment per influència de la pronunciació dialectal o seguint altres criteris de transliteració. Com a teòfor, també el duen molts musulmans no arabòfons que l'han adaptat a les característiques fòniques i gràfiques de la seva llengua.
Vegeu aquí personatges i llocs que duen aquest nom.

## Notes

* ↑ Castells Criballes, Margarida; Cinca Pinós, Dolors. Diccionari Àrab-Català. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2007, p. s.v. «صمد». ISBN 978-84-412-1546-7.
* ↑ Corriente, Federico. Diccionario árabe-español. Madrid: Instituto Hispano-Árabe de Cultura, 1977, p. s.v. «صمد». ISBN 8460008428.
* ↑ Cortés, Julio. Diccionario de árabe culto moderno: Árabe-español. Madrid: Gredos, 1996, p. s.v. «صمد» (Biblioteca Románica Hispánica). ISBN 8424917944.
* ↑ Vegeu aquí les normes de transcripció simplificada dels mots àrabs.
* ↑ Excepte en el cas de personalitats àrabs contemporànies que hagin usat personalment transcripcions específiques i singulars del seu nom, es recomana, sobretot per als personatges històrics, emprar sempre la forma catalana normativa.
# AAA

AAA té els següents significats:
* AAA: Attack All Around, grup de música
* Màxima classificació del crèdit
* American Automobile Association
* Aliança Anticomunista Argentina
* Alianza Americana Anticomunista
* Associated American Artists
* Codi del ghotuo
* Archives of American Art
# Abu Bakr ibn Abi Salih

Abu-Bakr ibn Abi-Sàlih fou visir dels gaznèvides al segle xi. Va servir a l'exèrcit i l'administració i fou governador a diversos llocs al Panjab. Apareix com a segon visir sota el sultà Farrukhzad ibn Massud (1052-1059) i després fou visir càrrec que probablement exercí des del 1054 o començaments del 1055 i en el qual va succeir Husayn ibn Mehran, i que va conservar fins al final del regnat. El 1059 va ser nomenat pel nou sultà Ibrahim ibn Massud (1059-1099) però fou assassinat per un grup d'amirs i guàrdies de palau contraris a la seva influència, probablement no gaire lluny del 1060

## Bibliografia

* Bosworth, Later Ghaznavids
* C. E. Bosworth, “Abu Bakr B. Abi Saleh,” Encyclopædia Iranica, I/3, p. 261; una versió actualitzada es troba disponible en línia a http://www.iranicaonline.org/articles/abu-bakr-b-1
# Abu Hammu

* Per a altres significats, vegeu «Abu Hammu II».
Abu-Hammú Mussa ibn Abi-Saïd Uthman ibn Yaghmuràssan o, simplement, Abu-Hammú I fou el quart emir de la dinastia abdalwadita. Fou proclamat el 15 d'abril de 1308 succeint a Abu-Zayyan I. La seva principal tasca fou la recuperació després del setge marínida de Tlemcen i posar la capital en estat de defensa recollint els elements necessaris per front a un hipotètic nou setge. En la seva política general va imposar la seva autoritat a les tribus dels Banu Tudjin i els Maghrawa i es va expandir fins a Bugia i Constantina; als marínides els va impedir de passar més enllà de Wajda (Oudja). Les despeses militars s'emportaven tots els recursos i el poble va viure pitjor que abans. Els maltractes que va infringir repetidament al seu fill Abu-Taixufín van provocar que aquest finalment el fes assassinar el 22 de juliol de 1318. El fill fou proclamat emir (Abu-Taixufín I)

## Referències

* Bel, A. «Abū Ḥammu I». Encyclopaedia of Islam, segona edició. Editada per: P. Bearman, Th. Bianquis, C.E. Bosworth, E. van Donzel, W.P. Heinrichs. Brill Online, 2016. 25 de maig de 2016 <http://referenceworks.brillonline.com/entries/encyclopaedia-of-islam-2/abu-hammu-i-SIM_0192>
# Aja (actriu)

Barbara Holder (Tampa, Florida, 14 de juliol de 1963 - Mèxic, 18 de setembre de 2006) més coneguda com a Aja o Lucia Luciano, fou una actriu porno i ballarina exòtica estatunidenca. També va treballar com a directora de cinema porno i com a entrenadora de fitness.

## Biografia

Com a filla de militars, durant la seua infància i adolescència, Aja es trasllada de domicili en diverses ocasions, passant temporades a Portland, Maine o Alemanya, fins que s'assentaren a Fort Lauderdale, Florida.
Aja va ser introduïda en el món de l'striptease per una amiga; després va conèixer a qui seria la seua mentora, Sharon Mitchell, i triaren el seu nom professional a partir d'un àlbum de Steely Donen de títol Aja (pronunciat de forma similar a "asha").
Aja estava casada amb John Derringer. La parella es trasllada a Califòrnia, on Aja començà a actuar en pel·lícules porno. El seu debut com a actriu fou el 1988, en una pel·lícula titulada Wild in the Woods, amb Scott Irish i Randy West. El seu llavors marit era l'actor amb el qual compartia totes les seues escenes de sexe anal.
Durant el seu matrimoni amb Derringer, Aja va tenir dos fills. Posteriorment es divorciaren, i Aja no ha tornat a actuar en escenes de sexe anal des de llavors. El 1992 Aja es va prendre un descans del cinema porno i tornà temporalment al striptease; la seua volta al cinema la va fer en dos papers distints, davant i darrere de la càmera. El 1997 va començar la seua pròpia productora discogràfica, anomenada Golden Orchid Productions. El 2000, Aja i Golden Orchid adquiriren altra companyia denominada Pleasure Dome Productions, de la qual és ara propietària i productora. L'any 2005 Aja va declarar que es retirava del negoci i marxava a Mèxic.
Va morir a Mèxic el dia 18 de setembre de l'any 2006.

## Premis

* 1989 - Premi AVN a la millor actriu revelació
* 1989 - Estrela de l'any de XRCO

## Filmografia selectiva

* 1986: Kinky Vision
* 1987: Black Widow
* 1988: Woman's Touch
* 1989: Girls Who Love Girls 17
* 1990: No Man's Land
* 1991: Chicks: No Dicks
* 1992: Best of No Man's Land 1
* 1993: Puppy Love
* 1994: American Dream Girls
* 1995: Overtime: Dyke Overflow 2
* 1997: From Asia With Love
* 1998: My Second Love
* 1999: Timeless
* 2000: Filthy Talkin' Cuntlickers 3
* 2002: Thigh High 2
* 2003: Swedish Erotica 4Hr 14, 16 & 18

## Referències

* ↑ http://obituaries.pressherald.com/obituaries/mainetoday-pressherald/obituary.aspx?pid=19647881
* ↑ «AVN Awards Past Winners». AVN.com. Arxivat de l'original el 18 gener 2014. [Consulta: 8 agost 2007].

## Bibliografia

* The AVN Guide to the 500 Greatest Adult Films of All Time. NY: Thunder's Mouth Press, 2006. ISBN 978-1-56025-719-6.
* Slade, Joseph W. «Flesh Need Not be Mute: The Pornographic Videos of John Leslie». Wide Angle, 19, 3, 01-07-1997, pàg. 115–148. Arxivat de l'original el 2016-03-03. DOI: 10.1353/wan.1997.0015. ISSN: 0160-6840 [Consulta: 13 març 2017].
* Stoller, Robert J.; I.S. Levine Coming Attractions: The Making of an X-Rated Video. Yale University Press, 1993. ISBN 978-0-300-05654-9.

## Enllaços externs

* Una entrevista d'Aja Arxivat 2007-10-16 a Wayback Machine. amb Luke Ford (anglès)
# Ajabpur

Ajabpur fou un principat de l'Índia, situat a l'agència de Mahi Kantha a Gujarat, a la presidència de Bombai. El 1901 tenia 446 habitants. El zamindar d'Ajabpur pagava tribut al gaikowar de Baroda. L'estat fou concedit com a zamindari al thakur Prithwi Singh amb títol de rawat. La línia de rawats encara existeix.

## Referències

* Aquest article incorpora text de la Imperial Gazetteer of India, Oxford, Clarendon Press
# Albertina Agnès d'Orange-Nassau

Albertina Agnès d'Orange-Nassau (en neerlandès Albertine Agnes van Nassau i en frisó Albertine Agnes fan Nassau) va néixer a La Haia el 9 d'abril de 1634 i va morir a Ljouwert el 26 de maig de 1696. Era una noble neerlandesa, la cinquena filla de Frederic Enric de Nassau (1584-1647) i d'Amàlia de Solms-Braunfels (1602-1675).
El 1664 va morir el seu marit en ferir-se amb la seva arma de foc mentre la netejava. De manera que la princesa Albertina Agnès va fer-se càrrec de la regència del seu fill Enric Casimir, encara menor d'edat fins al 1679. Malgrat trobar-se en temps difícils i amb una creixent oposició en contra del seu governador, a Frísia, Groningen i Drenthe ella va ser capaç d'aconseguir com a mínim l'estabilitat al país. Princesa Albertina es va establir al castell Oranienstein, a Díetz, que li havia estat donat com a dot.
Va haver d'afrontar en conflicte amb Anglaterra i el bisbe de Münster que havien declarat la guerra als Països Baixos. Groningen va ser assetjada, i Albertina Agnès es va afanyar a donar tot el suport moral a la ciutat. Les forces dels seus enemics es van retirar, però sis anys més tard, els Països Baixos van ser atacats des del sud, pels francesos sota Lluís XIV i des del nord pel bisbe de Münster i l'arquebisbe de Colònia, i li va correspondre també organitzar-ne la defensa i mantenir ben alta la moral del seu poble.

## Matrimoni i fills

El 2 de maig de 1652 es va casar amb el príncep Guillem Frederic de Nassau-Dietz (1613-1664), fill del comte Ernest Casimir (1573-1632) i de Sofia Hedwig de Brunsvic-Lüneburg (1592-1642). El matrimoni va tenir tres fills:
* Amàlia (1654-1695), casada amb el duc Joan de Saxònia-Eisenach (†1729).
* Enric Casimir (1657-1696), príncep de Nassau-Dietz, casat amb Enriqueta Amàlia d'Anhalt-Dessau (1666-1726).
* Guillemina (1664-1667)

## Referències

* ↑ Havard, Henry. Picturesque Holland: a Journey in the Provinces of Friesland, Groningen, Drenthe, Overyssel, Guelders and Limbourg (en anglès). R. Bentley & Son, 1876, p. 42-43.
* ↑ A. P. van Nienes, M. Bruggeman. Archieven van de Friese stadhouders: inventarissen van de archieven van de Friese stadhouders van Willem Lodewijk tot en met Willem V, 1584-1795 (en neerlandès). Uitgeverij Verloren, 2002, p. 214. ISBN 9789065507365.

## Enllaços externs

* Stammbaum Arxivat 2009-01-06 a Wayback Machine.
* Women in power
# Ajuntament de Sant Andreu de Llavaneres

L'Ajuntament de Sant Andreu de Llavaneres és l'edifici consistorial de Sant Andreu de Llavaneres (Maresme). És inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'un edifici de planta rectangular que consta de planta baixa i dos pisos. La façana és de composició simètrica. A la planta baixa les obertures són d'arc, mentre que al primer pis hi ha balcons coronats amb unes motllures en forma de frontó rodó i triangular que es van alternant. La façana està rematada per una petita cornisa i, a sobre, una barana de pedra. A la part central hi ha un cos més alt que acull un rellotge i està rematat per un frontó triangular.

## Història

Abans l'Ajuntament era situat en un altre indret, al carrer d'Amunt número 11, on al mateix temps hi havia l'escola de nens i els habitatges del mestre i el secretari. Això va motivar la necessitat de construir un edifici propi que donés cabuda a tots aquests serveis públics. Es va crear una Junta d'Obres de la nova casa consistorial i, finalment, l'any 1883 es va inaugurar el nou edifici a la plaça de la Vila, obra de l'arquitecte Gaietà Buïgas i Monravà.

## Referències

* 1 2 «Ajuntament de Sant Andreu de Llavaneres». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r setembre 2015].
# Ajuntament de Sant Climent Sescebes

L'Ajuntament de Sant Climent Sescebes és un edifici del municipi de Sant Climent Sescebes (Alt Empordà) inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Situat dins del nucli urbà de la població de Sant Climent, a l'extrem nord-est del nucli antic del municipi, formant cantonada entre els carrers Magre i Nou, davant la plaça Carles Cusí, es tracta d'un edifici cantoner de planta rectangular, amb la coberta de dues vessants de teula i distribuït en planta baixa i pis.
La construcció està bastida amb pedra sense treballar i maons, lligat amb morter de calç. Les façanes estan arrebossades i pintades. L'accés principal se situa a la cantonada nord-est de la construcció, disposada a manera de xamfrà, tot i que ha estat reformat de la mateixa manera que la resta d'accessos de la planta baixa. Al pis hi ha una sèrie de finestrals rectangulars força allargats, a manera de finestres balconeres, que presenten els emmarcaments bastits amb maons rematats per un coronament esglaonat. Les obertures es troben agrupades i s'alternen amb trams decoratius verticals de forma romboïdal fets de maons.

## Referències

* 1 2 «Ajuntament de Sant Climent Sescebes». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 agost 2014].
# Adam i Eva (Dürer)

Adam i Eva (en alemany, Adam und Eva) és una parella de pintures realitzada per l'artista alemany Albrecht Dürer. Estan pintades a l'oli sobre taula. Daten de l'any 1507, segons consta en un cartell al costat d'Eva. Ambdues mesuren 209 cm d'alt, i pel que fa a l'amplada, una mesura 81 cm. i l'altra 80. S'exhibeixen actualment al Museu del Prado de Madrid.

## Història

Dürer va pintar aquestes dues taules després del seu segon viatge a Venècia, època en què el pintor va aprofundir al domini del color i, a més a més, va cercar, també matemàticament, l'ideal formal clàssic.
Van formar part de les col·leccions de Rodolf II al castell de Praga. Durant la guerra dels Trenta Anys, exèrcits suecs i saxons van saquejar el mencionat castell i aquestes obres en concret van acabar sent propietat del rei suec. La seva filla, la reina Cristina, les va regalar al rei espanyol Felip IV el 1654.
El rei Carles III va ordenar el 1777, que aquests quadres, al costat d'altres nus, es mantinguessin amagats a l'Acadèmia de San Fernando. El 1827 van passar al Museu del Prado. Tanmateix, ja que es tractava de nus, es van confinar en una sala tancada i no van ser exhibits públicament fins a l'any 1833.

## Descripció

Dürer va representar, a dues taules independents, a Adam i Eva. A la d'Adam es presenta la figura d'aquest sobre un fons fosc, de manera que tota l'atenció se centra en la figura masculina que està dreta, pintat dret, sobre un terreny irregular ple de pedres. El cos d'Adam presenta un lleu decantament. Subjecta una branca del pomer on es troba enrotllada la serp, de tal manera que els seus genitals queden coberts amb aquesta branca amb fulles i una poma. El seu rostre és jove, de faccions proporcionades, mostrant una expressió de sorpresa. Els seus rínxols rossos ondegen al vent.
Eva roman al costat de l'arbre, veient-se la serp enrotllada al voltant d'una de les branques. També està representada dempeus, però la seva actitud és distinta. No inclinada, es presenta de front, avançant la cama dreta. El seu sexe, com el d'Adam, està tapat; al cas d'Eva, amb les fulles d'una branca que es troba a la zona esquerra de la composició. Com és tradicional a l'art, el color de la pell d'Eva és més clar que el d'Adam. El rostre d'Eva és clar, i encara desprèn innocència. La seva llarga cabellera rossa també ondeja al vent.

## Referències

* Cirlot, L. (dir.), Museo del Prado I, Col. «Museos del Mundo», Tomo 6, Espasa, 2007. ISBN 978-84-674-3809-3, pp. 170-173
* Zumthor, B., «Durero», en el Diccionario Larousse de la Pintura, Planeta-Agostini, 1987. ISBN 84-395-0649-X

## Enllaços externs

* Article sobre aquesta obra Arxivat 2007-08-08 a Wayback Machine. a la pàgina Web del Museu del Prado
* Article sobre Adam i Eva y Eva de Dürer Arxivat 2010-02-05 a Wayback Machine.
* Gravat de Dürer (1504) Arxivat 2012-02-04 a Wayback Machine. sobre el mateix tema
# Adam van Noort

Adam van Noort (1561/2, Anvers – 1641, Anvers) va ser un pintor i dibuixant flamenc. Entre els seus deixebles, destaquen els Peter Paul Rubens and Jacob Jordaens, l'últim d'ells, s'acabaria convertint també en el seu gendre. Entre 1597 i 1602 va ser degà del gremi de Sant Lluc. Va col·laborar amb Marten de Vos en la decoració de Blijde Intrede (Entrada Alegre) de l'arxiduc Ernest d'Àustria el 1594. També va pintar nombrosos quadres de temàtica religiosa.

## Referències

* Carl van der Velde: "Adam van Noort" Grove Art Online. Oxford University Press, [últim accés: 17 maig 2007].
* Adam van Noort at the Netherlands Institute for Art History
# Agustina García Elez

María Agustina «Tita» García Elez (Talavera de la Reina, 30 de juny de 1980) és una política espanyola del Partit Socialista Obrer Espanyol (PSOE), consellera dins el govern de Castella-la Manxa presidit per Emiliano García-Page entre 2017 i 2019.

## Biografia
### Primers anys

Nascuda el 30 de juny de 1980 a Talavera de la Reina, Agustina García, coneguda com a «Tita», es va llicenciar en Ciencies Económiques per la Universitat Autònoma de Madrid (UAM) i es va diplomar en Ciències Empresarials pel Centre d'Estudis Universitaris (CEU) de la seva ciutat natal. Secrètaria des de 2009 de les Joventuts Socialistes de Talavera, es va presentar com a candidata al lloc 4 de la llista del Partit Socialista Obrer Espanyol (PSOE) per a les eleccions municipals de 2011 al municipi. Va resultar elegida regidora per al període 2011-2015.

### Diputada i consellera autonòmica

Va ser inclosa al segón lloc de la llista del PSOE per les eleccions a les Corts de Castella-la Manxa de maig de 2015 a la circumscripció de Toledo, encapçalada per Emiliano García-Page, i es va convertir en diputada de la novena legislatura del parlament regional.
Després de la mort al càrrec de consellera de Foment del govern regional d'Elena de la Cruz, Agustina García va prendre possessió del càrrec de nova consellera de Foment el 10 d'abril de 2017.
El febrer de 2018 va ser escollida secrètaria general del PSOE a Talavera de la Reina.

## Referències

* 1 2 3 4 «Agustina García, una "joven talaverana de barrio humilde", tomó posesión como consejera de Fomento de CLM». La Voz de Talavera, 10-04-2017. Arxivat de l'original el 2018-11-09 [Consulta: 8 novembre 2018].
* ↑ Illán, Mar G. «Tita García, el imparable ascenso de una chica de barrio con la que el PSOE mira a la Alcaldía de Talavera». EnCLM, 11-04-2017.
* ↑ Río, César del «"Alejandro Sanz me entregó una placa y… ¡Yo como loca! ¡No sabía dónde mirar!"». EnCLM, 02-10-2015.
* ↑ Junta Electoral de Zona de Talavera de la Reina: «Proclamación de las candidaturas presentadas para las elecciones municipales a celebrar el día 22 de mayo de 2011» (pdf). Boletín Oficial de la Provincia de Toledo, 93, 26-04-2011, pàg. 22.
* ↑ Junta Electoral Provincial de Toledo: «Certificado de 27/04/2015, de la Junta Electoral Provincial de Toledo, referente a las candidaturas proclamadas para las Elecciones a Cortes de Castilla-La Mancha, a celebrar el día 24 de mayo de 2015». Diario Oficial de Castilla-La Mancha, XXXIV, 82, 28-04-2015.
* ↑ «Agustina García, elegida por mayoría absoluta secretaria general del PSOE de Talavera». ABC, 25-02-2018.