OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Defecte (filosofia)

Es diu defecte en filosofia a la manca de les qualitats pròpies i naturals d'una cosa o de qualsevulla imperfecció natural o moral.
No és la sola manca d'una qualitat o perfecció o el grau limitat de posseir-la, sinó aquestes mateixes negacions quan afecten un subjecte, la naturalesa concreta del qual requeria aquesta qualitat o perfecció o un grau superior. Aquesta idea és la que etimològicament expressa la paraula, atès que es deriva del verb llatí deficere 'faltar' o del verb fallere 'enganyar'; en tots dos casos indica privació d'una qualitat necessària, l'absència de la qual fa que la cosa sigui deficient, incompleta, irregular o imperfecta.
Tot i que sinònim en el llenguatge ordinari les veus defecte, imperfecció, vici i falta no ho són en fet de veritat; la imperfecció es troba en els objectes de per si complets i tot i excel·lents i en què no apareix defecte per tal concepte; és defecte que manqui un braç al cos humà, però no d'altra banda ben conformat, és imperfecció que no siguin iguals tots dos braços; el defecte, per tant, és més profund que la imperfecció. Altrament, el vici encareix el defecte i tendeix com corrompre i desordenar tot l'ésser, en la falta es connota el defecte d'alguna manera causat per un agent moral. Cf. Tomàs d'Aquino Summa Theologiae I. q. 12, a. 4; q. 49, a. 1; II. II. q. 33, a. 4, Quaest. disp., De malo, q. 16, a. 5; De veritate, 1. 11, a.; Poujol; Dictionn. des facult. intell. et affect. de l'anime (París, 1863).
Els defectes reben diverses denominacions segons es pot veure a Sant Tomàs a la Summa Theologiae, III, q. 14 i 15: poden ser físics i morals, corporals o espirituals, estàtics i dinàmics, ço és, que afecten els éssers en si o en les seves operacions o funcions.

## Bibliografia

* Card. Mercier, Psychologie, p. 3, Etats anormaux ou maladies de la volonté (Lovaina, 1905)
* Meyuert; Psychiatrie (Viena, 1890)
* Frédault, Traité d'antrhoplogie physiolog. et philosoph. (París, 1863)
* Scaramelli, Guide ascétique (París, 1882), c. VII (París, 1883)
* Mandsley, Pathologie de l'esprit
* Card. Mercier, Psychologie, p. 3, Etats anormaux ou maladies de la volonté (Lovaina, 1905)
* Meyuert; Psychiatrie (Viena, 1890)
* Frédault, Traité d'antrhoplogie physiolog. et philosoph. (París, 1863)
* Scaramelli, Guide ascétique (París, 1882), c. VII (París, 1883)
* Mandsley, Pathologie de l'esprit
# Defa (cràter)

Defa és un cràter d'impacte en el planeta Venus de 8,5 km de diàmetre. Porta el nom d'un antropònim fulbe, i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1997.

## Referències

* ↑ «Defa». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey. [Consulta: 1r juliol 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Venus
# Das Bunte Leben

Das Bunte Leben (La vida plena de color) és una pintura al tremp d'ou sobre tela de l'artista rus Vassili Kandinski.
El col·leccionista d'art neerlandès Emanuel Lewenstein la va comprar immediatament després que fos acabada, l'any 1907. Després de la seva mort, la seva vídua Hedwig el va prestar al Stedelijk Museum Amsterdam perquè la custodiés.
El 3 de març de 2017, tres dels seus hereus van presentar una demanda a la ciutat de Nova York contra el banc Bayerische Landesbank que creien que era el propietari de l'obra, en aquell moment valorada en 80 milions de dòlars.
La demanda defensa que la pintura va ser, en efecte, presa i venguda sense permís, «La pintura va ser presa dels seus propietaris legítims al 1940 en violació de la llei internacional durant el període de l'ocupació nazi als Països Baixos en el context de les campanyes nazis del genocidi jueu».
Das Bunte Leben s'exposa a la Galeria Lenbachhaus de Múnic, a Alemanya.

## Referències

* ↑ «Das Bunte Lente». Arxivat de l'original el 5 d’agost 2020. [Consulta: 22 febrer 2020].
* 1 2 «Bank's Kandinsky painting was looted by Nazis, says family». The Guardian, 03-03-2017 [Consulta: 4 març 2017].
* 1 2 3 Moynihan, Colin. «Heirs Sue for Return of a Kandinsky, Saying It Was Looted by Nazis», 02-03-2017. [Consulta: 4 març 2017].
# Diògenes d'Esmirna

Diògenes d'Esmirna (Diogenes, Διογένης) fou un filòsof eleàtic grec, que fou deixeble de Metrodor i de Protàgores. L'esmenta Climent d'Alexandria.
Se'l considera professor d'Anaxarc i d'haver compartit les opinions de Protàgores.

## Referències

* ↑ Epiphanius, 71 A 2

## Bibliografia

* Ancilla to the Pre-Socratic Philosophers: A Complete Translation of the Fragments in Diels, Fragmente Der Vorsokratiker, Harvard University Press
* James Warren, Epicurus and Democritean Ethics: An Archaeology of Ataraxia, Cambridge University Press
# Crocidura brunnea

Crocidura brunnea és una espècie de mamífer de la família de les musaranyes (Soricidae).

## Subespècies

* Crocidura brunnea brunnea (Jentink, 1888)
* Crocidura brunnea pudjonica (Sody, 1936)

## Distribució geogràfica

Es troba a les illes de Java i Bali (Indonèsia).

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ «Crocidura brunnea». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* ↑ Hutterer, R., Kryštufek, B., Amori, G. i Kefelioglu, H.. Crocidura brunnea. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 17 gener 2009.
# Der berufsphotograph

Der Berufsphotograph o 'El fotògraf professional' és una fotolitografía de l'artista Jan Tschichold, qui era professor, escriptor, tipògraf i cal·lígraf alemany.
Va ser creada a 1938 arran l'exposició celebrada al Gewerbemuseum Basel. El cartell 'Der Berufsphotograph', fou la portada del catàleg d'aquesta exposició. El subtítol de la mostra era el seu instrument i treball, i participaren molts fotògrafs professionals. Va ser imprés per Benno Schwabe & Co. i les seues mesures son 64 x 91 cm.
Es tracta d'un pòster amb fons blanc d'una fotografia, vertical i en menor format, que mostra la imatge en negatiu d'una dona a la qual se li veuen cap i muscles, retrat amb el qual al·ludeix als aspectes tècnics de la fotografia. Utilitza una estructura, a la zona inferior dreta, basada en una quadrícula de línies verticals i horitzontals on s'adhereixen dades sobre l'exposició. En la part esquerra figuren lletres negres de menor grandària, amb una línia inferior groga, El titular més gran, centrat, conté un arc de Sant Martí de colors impresos amb el títol de l'obra: 'Der Berufsphotograph'. Tota la tipologia, que inclou informació sobre l'exposició, no té ornamentació i està escrita tota amb la mateixa font i en minúscules.
Actualment, forma part de la col·lecció de l'IVAM, Institut Valencià d'Art Modern i del MoMa, Museu d'Art Modern de Nova York i va estar esposat entre juny i setembre de 2007 al Museum Villa Stuck de Múnic.
La seua realització va costar uns $8,750, mentre que la seua estimació actual és d'uns $12,000 - $15,000.

## Referències

* ↑ Institut Valencià dÁrt Modern. 50 obras maesstras de la Colección del IVAM : 1900-1950. València: Institut Valencià dÁrt Modern, 2019. ISBN 978-84-482-6416-1.
* ↑ «Jan Tschichold (1902-1974)» (en anglès). [Consulta: 21 novembre 2021].
* ↑ «Der berufsphotograph». [Consulta: 21 novembre 2021].
* ↑ «JAN TSCHICHOLD 1903 1974 DER BERUFSPHOTOGRAPH 1938 24x35 i». [Consulta: 21 novembre 2021].
# Cursa de llançadora

La cursa de llançadora, també anomenada test de Léger, course Navette o test de resistència cardiorrespiratòria, és una prova de carrera a peu que permet avaluar l'aptitud física aeròbica d'un subjecte, especialment el seu consum màxim d'oxigen (VO₂max) i la seva velocitat màxima aeròbica (vVO₂max). Consisteix a efectuar una sèrie d'anades i tornades (realitzant un canvi de sentit al ritme indicat per un senyal sonor) entre dues línies separades per 20 metres a una velocitat creixent en 0,5 km/h cada minut. El moment que l'individu abandona la prova per esgotament és el que indica la seva resistència cardiorrespiratòria. La prova fou ideada pel canadenc Luc Léger.

## Desenvolupament de la cursa

La cursa de llançadora tracta d'un test d'aptitud cardiorrespiratòria que el subjecte comença la prova a una velocitat de 7km per hora, que va creixent a un ritme d'un km per hora cada dos minuts. L'indidivu ha de desplaçar-se d'un punt a un altre situat a 20 metres de distància i fent el canvi de sentit al ritme indicat per un senyal sonor que va accelerant-se progressivament. El moment en què l'individu interromp la prova és el que indica la seva resistència cardiorrespiratòria. Són 21 períodes d'1 minut cadascun. El nombre de rectes de cada període i mig període ve donat per la següent taula.
| Període | Rectes | Rectes acumulades |
| 0 | 0 | 0 |
| 0,5 | 4 | 4 |
| 1 | 3 | 7 |
| 1,5 | 4 | 11 |
| 2 | 4 | 15 |
| 2,5 | 4 | 19 |
| 3 | 4 | 23 |
| 3,5 | 4 | 27 |
| 4 | 4 | 31 |
| 4,5 | 5 | 36 |
| 5 | 4 | 40 |
| 5,5 | 5 | 45 |
| 6 | 4 | 49 |
| 6,5 | 6 | 55 |
| 7 | 4 | 59 |
| 7,5 | 6 | 65 |
| 8 | 4 | 69 |
| 8,5 | 6 | 75 |
| 9 | 4 | 79 |
| 9,5 | 6 | 85 |
| 10 | 5 | 90 |
| 10,5 | 6 | 96 |
| 11 | 5 | 101 |
| 11,5 | 7 | 108 |
| 12 | 5 | 113 |
| 12,5 | 7 | 120 |
| 13 | 5 | 125 |
| 13,5 | 7 | 132 |
| 14 | 6 | 138 |
| 14,5 | 7 | 145 |
| 15 | 6 | 151 |
| 15,5 | 7 | 158 |

## Referències

* ↑ «Cursa de llançadora». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia.
* ↑ Charles M. Thiebauld i Pierre Sprumont. De Boeck Université. L'enfant et le sport (en francès), 1997, p. 198-199. ISBN 2804126374.
* ↑ Véronique Billat. De Boeck Université. Physiologie et méthodologie de l'entraînement (en francès), 2007, p. 157. ISBN 2804143899.
* ↑ Leger, Luc «Entrevistando al Dr. Luc Leger, autor del test de carrera de ida y vuelta de 20m». Revista Peruana de Ciencias de la Actividad Física y del Deporte: RPCAFD, 8, 1, 2021, pàg. 1050–1052. ISSN: 2313-2868.
# Dojč

Dojč és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Trnava, a l'oest del país.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1392.
# Doja Cat

Amala Ratna Zandile Dlamini (Tarzana, 21 d'octubre de 1995), coneguda professionalment com a Doja Cat, és una rapera i cantant estatunidenca. Nascuda i criada a Los Angeles, Califòrnia, va començar a fer i publicar música a SoundCloud quan era adolescent. La seva cançó "So High" va cridar l'atenció de Kemosabe i RCA Records, amb la qual va signar un contracte discogràfic conjunt als 17 anys, i posteriorment va publicar el seu EP debut Purrr! el 2014.
Després d'una pausa per llançar música i el llançament sense incidents del seu àlbum d'estudi debut, Amala, Doja Cat va obtenir un èxit viral com a meme a Internet amb el seu senzill "Mooo!" del 2018, una cançó novedosa en què fa afirmacions satíriques sobre ser una vaca. Aprofitant la seva creixent popularitat, va llançar el seu segon àlbum d'estudi, Hot Pink, l'any següent. Va arribar al top 10 del Billboard 200 dels EUA i va generar el senzill "Say So", que va encapçalar la llista Billboard Hot 100 després del llançament d'un remix amb Nicki Minaj. Aquest àlbum va ser seguit per Planet Her, que va passar tres setmanes consecutives al número dos del Billboard 200 i va generar els senzills "Kiss Me More" (amb SZA), "Need to Know" i "Woman".
Descrita per The Wall Street Journal com "una rapera tècnica hàbil amb un fort sentit melòdic i una presència visual atrevida", Doja Cat és coneguda per crear vídeos musicals i cançons que aconsegueixen popularitat en xarxes socials com TikTok. També és molt versada en Internet, i és famosa per la seva personalitat absurdament humorística i la seva presència en línia. Doja Cat ha rebut nombrosos reconeixements al llarg de la seva carrera, incloent onze nominacions d'un premi Grammy, cinc Billboard Music Awards, cinc American Music Awards i tres MTV Video Music Awards.

## Referències

* ↑ Richardson, Mark «Songs for a Social Summer». Wall Street Journal, 02-07-2021 [Consulta: 2 setembre 2021].
* ↑ Yu, Brandon. «On 'Planet Her,' Dlamini is fully realized as the future of pop», 29-06-2021. Arxivat de l'original el 16 juliol 2021. [Consulta: 2 setembre 2021]. «Doja is a star whose identity is embedded into the internet, from her gaming streams on Twitch to her own wickedly funny inside-joke-heavy TikToks to her dubious forays into chatrooms — her music is just one part of her persona, and arguably even the less important part of her allure for some of her fan base»
* ↑ Fabbro, Rocio. «It's Doja's Planet and We're Just Living In It», 28-06-2021. Arxivat de l'original el 10 juliol 2021. [Consulta: 30 juny 2021]. «Known for her sense of humor, posting viral Tik Toks and sharing silly snaps on socials (see tweet below), Doja infuses everything she does with her unique persona. That's part of what makes her music so relatable and fresh.»
* ↑ Droke, Carolyn. «Doja Cat Says She'll Never Have A Typical Pop Star's Personality», 22-04-2021. Arxivat de l'original el 2 setembre 2021. [Consulta: 2 setembre 2021].
# Doji neutral

Un doji neutral (en anglès: Neutral doji o senzillament Doji; del japonès: doji, simultani, coexistent, potinejar, ficar la pota) és, en gràfics d'espelmes, una única espelma que es caracteritza pel fet que els preus d'obertura i tancament són pràcticament idèntics. La longitud de l'ombra superior o inferior no ha de ser gaire llarga, i és indiferent si pren la forma d'un creu llatina, un signe sumatori, o una creu de Sant Pere. És una espelma de preus habitual en qualsevol de les seves tres variants. Aquesta espelma es forma quan hi ha indecisió i equitat de forces en el mercat. Si els dies anteriors s'han format altres doji, el doji no és important i tan sols una mostra més de la indecisió general; ara bé, si el doji apareix aïlladament enmig d'una clara tendència, no pot ignorar-se i s'ha d'estar alerta perquè seria indicatiu que aquesta està perdent la seva força. Tot i així, el doji per si sol no és suficient per a anticipar cap situació, i cal esperar a les següents espelmes perquè mostri el patró que s'està formant, de manera que l'aparició del doji és tan sols un crit d'atenció que no es pot ignorar. Una variant és el Doji llarg neutral, per bé que aquest té un lleuger matís de possible canvi de tendència més significatiu.

## Criteri de reconeixement

* . El cos és pràcticament nul per la coincidència de preus, per bé que també pot ser blanc o negre.
* . Les ombres no són gaire llargues i poden donar lloc a tres formes, creu llatina, creu grega o creu de Sant Pere.

## Explicació

En un doji ideal els preus d'obertura i tancament haurien de ser idèntics, essent indiferent si això es produeix a una equidistància del high i el low o no. Malgrat això un doji ideal no és freqüent i és habitual la presència de dojis amb un petit cos, blanc o negre. Malgrat això, continuarà essent un doji i la seva significació d'indecisió en el mercat sobre la direcció a prendre és allò rellevant. El doji ens indica que els preus han estat alcistes durant una part de la sessió, i baixistes en l'altres, però que les forces de bulls i bears estan equilibrades i que cap ha guanyat el control de la situació.

## Factors importants

El Doji, si vé precedit d'una forta tendència, ens adverteix que aquesta està perdent força i que les forces contràries estan sent capaces de contrarestar la força precedent, de manera que es podria estar anticipant un canvi de tendència. Malgrat això, un doji per si sol no és suficient per a indicar el canvi de tendència sinó tan sols un advertiment. També és significativa la seva abundància i escassedat en un gràfic. Si no n'hi ha gaires significa que la tendència és forta, i si n'hi hagués en abundància indicaria que s'està en un mercat lateral, on la presència d'un nou doji no aporta cap informació rellevant més enllà que s'està sense tendència clara.

## Bibliografia

* «Doji». Candlesticker. [Consulta: 1r maig 2011]. (anglès)

## Enllaços externs

* Doji
* Candlestick Pattern Dictionary Arxivat 2011-05-20 a Wayback Machine.
# Dibuix elèctric

Un dibuix elèctric és un tipus de dibuix tècnic que mostra informació sobre energia, il·luminació i comunicació per a un projecte d'enginyeria o arquitectura. Qualsevol dibuix de treball elèctric consisteix en "línies, símbols, dimensions i notacions per transmetre amb precisió el disseny d'una enginyeria als treballadors, que instal·len el sistema elèctric al seu lloc de treball".
Un conjunt complet de dibuixos de treball per al sistema elèctric mitjà en grans projectes normalment consisteix en:
* Un pla parcel·lari que mostra la ubicació de l'edifici i el cablejat elèctric exterior
* Plànols de planta que mostren la ubicació dels sistemes elèctrics a cada pis
* Diagrames d'energia en panells.
* Esquema de cablejat de control
* Horaris i altres informacions en combinació amb dibuixos de construcció.
Els delineants elèctrics preparen els diagrames de cablejat i la disposició que faran servir els treballadors que aixequen, instal·len i reparen equips elèctrics i cablejats en centres de comunicacions, centrals elèctriques, sistemes de distribució elèctrica i edificis.

## Referències

* 1 2 John E. Traister, Dale C. Brickner (2004). Electrician's Exam Preparation Guide: Based on the 2005 NEC. Craftsman Book Company, 2004. ISBN 1-57218-152-4 p.269.
* ↑ Bureau of Labor Statistics, U.S. Department of Labor, Occupational Outlook Handbook, 2014-15 Edition, Drafters. accessed: 2 December 2014.
# Dibuixants sense fronteres

Dibuixants sense fronteres és una entitat sense ànim de lucre que aplega grafistes, dibuixants, ninotaires, caricaturistes i artistes gràfics en el desenvolupament de projectes artístics de cooperació internacional.

## Trajectòria

L'entitat fou fundada l'any 2011 i és presidida pel dibuixant Jaume Capdevila (Kap). Ha dut a terme diversos projectes de solidaritat com, per exemple, amb la Primavera àrab de Tunísia o el Tsunami del Japó, i ha participat en campanyes per la llibertat d'expressió en plataformes europees de dibuixants d'humor i caricaturistes.
L'any 2012 van publicar el llibre Enfoteu-vos-en! d'humor contra la crisi, en col·laboració amb Angle Editorial i Arrels Fundació. Hi van participar artistes com Fer, Ferreres, Batllori, Kap, Alfons López, Manel Fontdevila, Albert Monteys o Andreu Buenafuente.
L'entitat s'ha sumat a la plataforma Aturem BCN World, i ha participat en l'organització de la Setmana del Cómic de Tarragona. Després de l'atemptat terrorista contra la revista Charlie Hebdo l'any 2015, els membres de Dibuixants sense fronteres conjuntament amb Reporters Sense Fronteres es van encarregar de la traducció al castellà del número de Charlie Hebdo publicat després de l'atac.
Des de 2016 col·laboren amb el Festival Clam de Cinema Solidari. L'any 2018 publicà un llibre amb gairebé 50 dibuixants titulat 155 dibuixos contra el 155, en benefici de la caixa de solidaritat de l'ANC i Òmnium, amb vinyetes que denunciaven la repressió i la vulneració de drets durant l'aplicació de l'article 155. Hi van participar artistes com Eneko, Jan, Jap, Fer, Ferreres, Batllori, Kap, Alfons López, Manel Fontdevila o Ferran Martín.

## Referències

* ↑ «Dibuixants indignats i solidaris». Núvol.
* ↑ «Dibuixants indignats». El Periódico.
* 1 2 Kap parla de Dibuixants sense fronteresSies TV. 26/04/2012
* ↑ Cartoonists without borders Cartoon Movement. 16/03/2012
* ↑ Quaranta-cinc dibuixants indignats en un llibre de vinyetesRegió7. 07/04/2012
* ↑ «Noves entitats estatals i internacionals se sumen a la campanya». Tot Tarragona.
* ↑ «L'humor desarma la màfia de BCN World». El Triangle. Arxivat de l'original el 2015-01-21 [Consulta: 20 gener 2015]. Arxivat 2015-01-21 a Wayback Machine.
* ↑ «Setmana del còmic: Presentació de DSF». Tot Tarragona.
* ↑ «Charlie Hebdo lanza una edición digital en español inglés y arabe.». Arxivat de l'original el 2015-01-21.
* ↑ Regió7 «Dibuixants sense Fronteres reflexionen sobre la llibertat». Regió7.
* ↑ «Exposició Dibuixants Sense Fronteres – Festival Internacional de Cinema Social de Catalunya». Arxivat de l'original el 2018-03-22. [Consulta: 21 març 2018].
* ↑ Nerin, Gustau. «'155 dibuixos contra el 155': els humoristes desafien la repressió». El Nacional, 23-04-2018. [Consulta: 27 gener 2019].

## Enllaços externs

* Dibuixants sense fronteres Arxivat 2013-09-06 a Wayback Machine.
# Divendres de Dolors

En la tradició cristiana, el Divendres de Dolors o Divendres de Passió, és el divendres anterior al Diumenge de Rams, comprès dins l'última setmana de Quaresma. En algunes regions és considerat com l'inici de la Setmana Santa o Setmana Major, en iniciar-se en aquest les processons. Els catòlics manifesten el seu fervor religiós en la celebració de la Mare de Déu dels Dolors incloent, per exemple, la seqüència de l'Stabat Mater en la litúrgia de la missa.
En alguns llocs es denomina Divendres de Concili, el qual és pres com a dia de dejuni i abstinència, quedant proscrit el consum de carns. A l'Empordà hi ha el costum d'elaborar els bunyols de vent i d'altres tipus, farcits de crema, nata o melmelada.

## Festes destacades

* Divendres de Dolors a Atzeneta del Maestrat
* Processó del Divendres dels Dolors a Amer, Banyoles, Bellpuig i molts altres.

## Referències

* ↑ Miró i Baldrich, Ramon «La processó de dijous sant o de la sang a Bellpuig». Quaderns del Pregoner d4Urgell, 29, 2016, pàg. 26-27. Arxivat de l'original el 2020-06-03 [Consulta: 3 juny 2020].
* ↑ Vázquez i Montalbán, Manuel. L'art del menjar a Catalunya : crònica de la resistència dels senyals d'identitat gastronòmica catalana. 1. ed. Barcelona: Edicions 62, 1977, p. 206. ISBN 84-297-1336-0.
* ↑ Sánchez Escribano, F. Javier. Les festes tradicionals del territori valencià. ISBN 978-84-9133-084-4.
* ↑ «Divendres dels Dolors (La Mare de Déu dels Dolors)». Congregació de Nostra Senyora dels Dolors d'Amer. [Consulta: 21 abril 2022].
* ↑ «folklore». enciclopèdia.cat. [Consulta: 3 juny 2020].
* ↑ Alsina i Canudas, Jordi-Joan. Gastronomia, festes i tradicions a Catalunya. 1. ed. Barcelona: Morales i Torres Editores, 2007, p. 154. ISBN 978-84-96106-69-7.
# Den Helder

Den Helder és una ciutat del nord-oest dels Països Baixos, la darrera d'Holanda Septentrional a terra ferma abans de les illes Frisones. Està situada davant de Texel, de la qual la separa l'estret de Marsdiep. Té un important port, base principal de la marina de guerra neerlandesa. És també punt de partida dels ferris vers Texel. Limita al sud amb Zijpe i Anna Paulowna.
El municipi de Den Helder té una superfície de 178,83 km², dels quals 133,42 corresponen a aigua i només 45,41 a terra. Hi viuen uns 60.000 habitants (59.238 habitants el juny del 2005) repartits entre Den Helder mateix (uns 44.000 habitants) i els nuclis de Julianadorp (15.000 hab.) i Huisduinen (1.000 hab.), actualment ja simples barris per culpa del creixement de la ciutat.

## Història

Huisduinen fou de fet el primer punt habitat de la zona, essent Den Helder fundat després no gaire lluny, si bé amb el nom de Nieuwediep, raó per la qual els habitants de Den Helder són coneguts com a Nieuwediepers. La regió on està situada Den Helder es coneix com a Kop van Noord-Holland («Cap d'Holanda Septentrional») o Noordkop («Cap del Nord»). Antigament però l'ajuntament pertanyia a una àrea anomenada Texla que formava part de l'antigament independent Frísia Occidental.
Durant el domini napoleònic hom hi començà a construir un port per la marina de guerra, que es quedà a Den Helder després que els francesos marxessin el 1815, i n'acabaren el principal punt de suport.

## Ajuntament

El consistori està format per 31 regidors:
* PvdA - 8 regidors
* VVD - 6 regidors
* CDA - 4 regidors
* Progressief Den Helder - 2 regidors
* Stadspartij Den Helder - 2 regidors
* ChristenUnie - 2 regidors
* D66 - 2 regidors
* SP -2 regidors
* GroenLinks - 1 regidors
* Lijst Prins - 1 regidor
* KiesKees - 1 regidor

## Fills il·lustres

* Gerardus't Hooft (1946 -) físic, Premi Nobel de Física de l'any 1999.

## Enllaços externs

* Lloc web de l'ajuntament (neerlandès)
* Mapa de Den Helder Arxivat 2005-10-17 a Wayback Machine.
* Informació turística de Kop van Noord-Holland (en neerlandès, alemany, anglès i mandarí)