OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Columel·liàcies

Columel·liàcia (Columelliaceae) és una família de plantes amb flor.
Segons el sistema de classificació filogenètica APG II es troben en el clade Euasterids II sense assignar a cap ordre en concret i les relaciona amb les Desfontainiaceae.
Segons el sistema Cronquist es troben en l'ordre de les Rosales
En la classificació filogenètica APG II (2003) la inclusió de Desfontainia spinosa dins aquesta família és opcional: aquesta espècie pot constituir també la família Desfontainiaceae.
La classificació filogenètica APG III (2009) ubica aquesta família dins l'ordre Bruniales i hi inclou els gèneres precedents sota Desfontainiaceae.
La família de les collumelliàcies conté 8 espècies en un sol gènere: Columellia.
La distribució d'aquesta família és només al nord-oest de l'Amèrica del Sud en climes tropicals dels Andes.
Són arbres o arbusts de fulles persistents de disposició oposada i asimètriques. Flors hermafrodites i fruit en càpsula.
# Comarques de les illes Balears i les Pitiüses

A l'illa de Mallorca, a les Illes Balears, el concepte comarcal ha estat redefinit com a les Mancomunitats i se n'han definit un total de 6 comarques o mancomunitats: la ciutat de Palma, la comarca de la Serra de Tramuntana, la des Raiguer, la del Pla de Mallorca, la de Migjorn i la de Llevant.
Les altres illes, Menorca i les Pitiüses, constitueixen en si, singularment, una unitat comarcal, el màxim òrgan de les quals són els Consells Insulars. En el cas de Mallorca, el seu Consell Insular, és un òrgan administratiu supracomarcal, i com a conseqüència supramunicipal.
| Comarca | Illa | Habitants | Superfície (km$^2$) | Densitat (hab/km$^2$) | Capital | Municipis |
| Eivissa | Eivissa | 117.698 | 571,0 | 206,1 | Eivissa | 5 |
| Formentera | Formentera | 8.442 | 83,2 | 101,5 | Sant Francesc de Formentera | 1 |
| Llevant | Mallorca | 75.137 | 592,5 | 126,8 | Manacor | 5 |
| Menorca | Menorca | 90.235 | 695,3 | 129,8 | Maó | 8 |
| Migjorn | Mallorca | 75.899 | 809,7 | 93,7 | Llucmajor | 5 |
| Palma | Mallorca | 383.107 | 213,6 | 1.793,99 | Palma | 1 |
| Pla de Mallorca | Mallorca | 51.636 | 736,7 | 70,1 | Petra | 16 |
| El Raiguer | Mallorca | 123.046 | 470,1 | 261,7 | Inca | 13 |
| Serra de Tramuntana | Mallorca | 105.450 | 828,5 | 127,3 | Sóller | 13 |

## Referències

* ↑ Atles de les Illes Balears amb les comarques, al web de la UIB
* ↑ Dades del Consell Escolar de les Illes Arxivat 2017-03-12 a Wayback Machine. on mostra la divisió comarcal
* ↑ L'organització territorial a les Illes Balears, Joana Seguí i Pons
# Condat

«Condat» té aquests significats:
* Condat (Alta Viena) o Condat-sur-Vienne, municipi al departament d'Alta Viena (regió de Nova Aquitània, França)
* Condat (Cantal) o Condat-en-Feniers municipi del departament francès de Cantal (regió d'Alvèrnia-Roine-Alps, França)
* Condat (Corresa) o Condat-sur-Ganaveix, municipi al departament de Corresa (Nova Aquitània)
* Condat-lès-Montboissier, municipi al departament del Puèi Domat (Alvèrnia-Roine-Alps, França)
* Condat-en-Combraille, municipi al departament del Puèi Domat (Alvèrnia-Roine-Alps)
* Condat de Trencor o Condat-sur-Trincou, municipi al departament de la Dordonya (Nova Aquitània)
* Condat de Vesera o Condat-sur-Vézère, municipi al departament de la Dordonya (Nova Aquitània)
* Cantó de Condat, cantó el districte de Sant Flor del departament del Cantal (Alvèrnia-Roine-Alps)
* Cantó de Llemotges Condat, cantó al districte de Llemotges del departament de l'Alta Viena (Nova Aquitània)
* Saint-Bonnet-de-Condat municipi al departament de Cantal (Alvèrnia-Roine-Alps, França)
# Colí de Gambel

El colí de Gambel (Callipepla gambelii) és una espècie d'ocell de la família dels odontofòrids (Odontophoridae) que habita al desert i matolls espinosos des de l'est de Califòrnia cap a l'est fins al nord-oest de Nou Mèxic i l'oest de Texas, i cap al sud, fins al nord-est de Baixa Califòrnia i el nord de Chihuahua.

## Referències

* ↑ «Colí de Gambel». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 octubre 2024(català)
# Colí cellablanc

El colí cellablanc (Dendrortyx leucophrys) és una espècie d'ocell de la família dels Odontofòrids (Odontophoridae) que habita la selva humida de les muntanyes de Chiapas i Amèrica Central fins a Costa Rica.
# Ar

«Ar» té aquests significats:
* .ar domini de primer nivell territorial de l'Argentina.
* Argó, abreviatura.
* Ar, antiga denominació de la ciutat de Rabbath-Moab.
* cercle fi amb el centre buit
* Ar, comandament d'Unix.
* AR, abreviatura de l'àcid: "aigua règia".
Viccionari
# Danny Makkelie

Danny Makkelie (Willemstad, Curaçao, Països Baixos, 28 de gener de 1983) és un àrbitre internacional de Curaçao, de nacionalitat neerlandesa que arbitra habitualment a l'Eredivisie. A més d'actuar com a àrbitre de futbol, Makkelie forma part del cos de la policia neerlandesa.

## Trajectòria

Makkelie va obtenir la seva llicència d'àrbitre FIFA el 2011. El 2012 va dirigir la final del Campionat Europeu de la UEFA Sub-19.
El 18 d'agost de 2020, la UEFA va designar Makkelie, de 37 anys, per arbitrar la final de la Lliga Europa de la UEFA 2020 entre el Sevilla FC i l'Inter de Milà. Prèviament, havia estat àrbitre assistent a la final de la Lliga Europa de la UEFA de 2018. També va arbitrar la semifinal entre el Palmeiras brasiler i l'UANL mexicà al Campionat del Món de Clubs de futbol 2020 a Qatar.

## Referències

* ↑ www.worldreferee.com, WorldReferee -. «WorldReferee.com - referee - Danny Makkelie - bio» (en anglès). worldreferee.com. Arxivat de l'original el 2018-03-13. [Consulta: 13 març 2018].
* ↑ www.worldreferee.com, WorldReferee -. «WorldReferee.com - referee - Danny Makkelie - stats» (en anglès). worldreferee.com. [Consulta: 13 març 2018].
* ↑ «Referee team appointed for UEFA Europa League final». UEFA Official Site, 18-08-2020 [Consulta: 18 agost 2020].
* ↑ «Còpia arxivada». FIFA Official Site, 07-02-2021 [Consulta: 9 juliol 2021]. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2021-02-07. [Consulta: 9 juliol 2021].
# College of William and Mary

College of William and Mary, conegut com a William & Mary, The College, o W&M, és una universitat pública situada a Williamsburg (Virgínia), Estats Units. És la segona universitat més antiga dels Estats Units, tan sols per darrere de la Universitat Harvard. És una de les vuit institucions originals conegudes com a Public Ivy. Deu el seu nom als reis d'Anglaterra William i Mary, sota que la seva corregència es va fundar la institució en la colònia britànica de Virgínia.
A William & Mary hi van estudiar els presidents Thomas Jefferson, James Monroe i John Tyler, entre altres figures clau en el desenvolupament de la nació, com el president de la Cort Suprema dels Estats Units, John Marshall, el President de la Cambra de Representants Henry Clay, el President del Tribunal Suprem dels Estats Units John Marshall, i 16 signants de la Declaració d'Independència dels Estats Units.
William & Mary també és coneguda en l'àmbit de l'educació superior per la fundació de la societat acadèmica de l'honor Phi Beta Kappa.

## Història

William & Mary va ser fundada el 8 de febrer de 1693 per un Decret Reial emès pel rei Guillem III i la reina Maria II d'Anglaterra, els qui donen nom a la universitat.
Es va fundar com una institució anglicana. Els seus dirigents eren obligatòriament membres de l'Església d'Anglaterra, i els seus professors havien d'adherir-se als trenta-nou articles.
* New College (actual Universitat Harvard)
* Collegiate School (actual Universitat Yale)
* College of New Jersey (actual Universitat de Princeton)
* King's College (actual Universitat de Colúmbia)
* College of Philadelphia (actual Universitat de Pennsilvània)
* College of Rhode Island (actual Universitat Brown)
* Queen's College (actual Universitat Rutgers)
* Dartmouth College

## Esports

William & Mary competeix en la Colonial Athletic Association de la Divisió I de la NCAA.

## Referències

* ↑ W&M at a Glance. Consulta: 4 agost 2016.
* ↑ Webster, Homer J. (1902) "Schools and Colleges in Colonial Times," The New England Magazine: An Illustrated Monthly, v.

## Enllaços externs

* Web oficial
# Acicori

Acicori (en grec antic: Ἀκιχώριος, llatí: Acichorius) va ser un dels líders gals (més tard anomenats gàlates) que van envair Tràcia i Macedònia l'any 280 aC, juntament amb Brennus.
L'any 279 aC va passar de Peònia a Grècia. Hi ha autors que suposen que Acicori era només un títol de Brennus.

## Referències

* ↑ «—». Ancientlibrary.com. Arxivat de l'original el 17 de desembre 2005. [Consulta: 31 desembre 2015].
* ↑ Schmidt, "De fontibus veterum auctorum in enarrandis expeditionibu's a Gallis in Macedonian! susceptis," Berol. 1834
# Zvezdà (Krasnodar)

Zvezdà - Звезда (rus) és un possiólok del krai de Krasnodar, a Rússia. És a les terres baixes de Kuban-Azov, a 13 km al sud-est de Leningràdskaia i a 130 km al nord de Krasnodar, la capital. Pertany al possiólok de Pervomaiski.
# Paul Bourillon

Paul Bourillon (Marmanda, 14 de gener de 1877 - Ídem, 14 d'abril de 1942) va ser un ciclista francès que fou professional entre 1895 i 1899. Es dedicà principalment al ciclisme en pista i la modalitat de velocitat, en què guanyà un Campionat del Món de 1896.

## Palmarès

* 1896
** Campió del món de velocitat
** 1r al Gran Premi de Ginebra
* 1897
** Campió de França de velocitat
** 1r al Gran Premi d'Anvers
** 1r al Gran Premi de Berlín
** 1r al Gran Premi de Brussel·les
** 1r al Gran Premi de Hannover
* 1898
** 1r al Gran Premi de París
** 1r al Gran Premi de Roubaix
** 1r al Gran Premi de Berlín
* 1899
** Campió de França de velocitat
** 1r al Gran Premi d'Anvers

## Enllaços externs

* Palmarès a memoire-du-cyclisme.eu
* Palmarès a sitiodeciclismo.net
* Palmarès a cyclebase.nl
* Palmarès a museociclismo.it
# Pericoma symphylia

Pericoma symphylia és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Centreamèrica: l'illa de Barro Colorado (Panamà).

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
# Paroy-sur-Saulx

Paroy-sur-Saulx és un municipi francès situat al departament de l'Alt Marne i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 44 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Paroy-sur-Saulx era de 44 persones. Hi havia 20 famílies de les quals 8 eren unipersonals (8 dones vivint soles i 8 dones vivint soles), 4 parelles sense fills i 8 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 23 habitatges, 17 eren l'habitatge principal de la família, 5 eren segones residències i 1 estava desocupat. Tots els 23 habitatges eren cases. Dels 17 habitatges principals, 13 estaven ocupats pels seus propietaris i 4 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 2 tenien dues cambres, 3 en tenien quatre i 12 en tenien cinc o més. 13 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 9 habitatges hi havia un automòbil i a 5 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Paroy-sur-Saulx el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 4 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 4 |
| 4 | 45 a 49 | 4 |
| 0 | 40 a 44 | 4 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 8 | 25 a 29 | 0 |
| 8 | 20 a 24 | 0 |
| 4 | 15 a 19 | 4 |
| 0 | 10 a 14 | 4 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 25 persones, 19 eren actives i 6 eren inactives. De les 19 persones actives 18 estaven ocupades (13 homes i 5 dones) i 1 aturada (1 dona i 1 dona). De les 6 persones inactives 2 estaven jubilades i 4 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una empresa de construcció.
L'any 2000 a Paroy-sur-Saulx hi havia 5 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 500 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Paroy-sur-Saulx a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Paroy-sur-Saulx a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Oswaldo Sánchez

Oswaldo Sánchez (21 de setembre de 1973) és un exfutbolista mexicà.

## Selecció de Mèxic

Va formar part de l'equip mexicà a la Copa del Món de 1998, 2002 i 2006.

## Referències

* ↑ «Oswaldo Javier Sachez - International Appearances». Rec.Sport.Soccer Statistics Foundation.
* ↑ David Adams. «IGN: FIFA 2005 Gets Covered». IGN, 04-10-2004. Arxivat de l'original el 2012-07-09. [Consulta: 2 juliol 2008].
* ↑ «Mexico coach hails keeper Sanchez». BBC News, 11-06-2006 [Consulta: 10 juny 2007].
# Oswaldo Silva

Oswaldo Silva, conegut futbolísticament com a Baltazar, (Santos, 14 de gener de 1926 – São Paulo, 25 de març de 1997) fou un futbolista brasiler de la dècada de 1950.

## Trajectòria

Era conegut com a Cabecinha de Ouro (cap d'or) pels seguidors. Pel que fa a clubs, destacà a Corinthians, on jugà durant més d'una dècada. També defensà els colors de l'União Monte Alegre, Jabaquara, Juventus i União Paulista. Amb la selecció brasilera disputà els Mundials de 1950 i 1954, disputant 4 partits en els quals marcà 3 gols.

## Referències

* ↑ «Perfil a FIFA.com». FIFA. Arxivat de l'original el 2015-02-21. [Consulta: 1r abril 2015].
* ↑ «Todos os brasileiros - 1950» (en portuguès). FolhaOnline, 09-12-2005. [Consulta: 16 desembre 2017].
Baltazar amb el Brasil - Caixes de navegació :
Selecció de futbol del Brasil – Copa del Món de futbol de 1950
1 Barbosa •
2 Castilho •
3 Augusto •
4 Ely •
5 Juvenal •
6 Nena •
7 Nílton Santos •
8 Bauer •
9 Bigode •
10 Danilo •
11 Noronha •
12 Rui •
13 Adãozinho •
14 Ademir •
15 Alfredo •
16 Baltazar •
17 Chico •
18 Friaça •
19 Jair •
20 Maneca •
21 Rodrigues •
22 Zizinho •
Seleccionador: Costa
Selecció de futbol del Brasil – Copa del Món de futbol de 1954
1 Castilho •
2 Djalma Santos •
3 Nílton Santos •
4 Brandãozinho •
5 Pinheiro •
6 Bauer •
7 Julinho •
8 Didi •
9 Baltazar •
10 Pinga •
11 Rodrigues •
12 Paulinho •
13 Alfredo •
14 Ely •
15 Mauro •
16 Dequinha •
17 Maurinho •
18 Humberto •
19 Índio •
20 Rubens •
21 Veludo •
22 Cabeção •
Seleccionador: Moreira :
# Oswaldo Vizcarrondo

Oswaldo Vizcarrondo (Caracas, 31 de maig de 1984) és un futbolista veneçolà de la dècada de 2010.
Fou 81 cops internacional amb la selecció de Veneçuela.
Pel que fa a clubs, fou jugador, entre d'altres, de Caracas FC, CA Lanús i FC Nantes.

## Referències

* ↑ «FOTOS: ¡Grande la Vinotinto! Logra estar entre las cuatro mejores de Latinoamérica». Alabaciudad.org. Albaciudad, 18-07-2011 [Consulta: 30 desembre 2014].
* ↑ «Perú 4 - Venezuela 1: Perú terminó de tercero con goleada sobre Venezuela». Univision.org. Univisión, 23-07-2011 [Consulta: 30 desembre 2014].
* ↑ Oswaldo Vizcarrondo at Football Lineups
* ↑ BDFA Profile
* ↑ Oswaldo Vizcarrondo, Fitxa a Soccerway
# Països del Regne Unit

L'expressió països del Regne Unit designa les nacions d'Anglaterra, Irlanda del Nord, Escòcia i Gal·les, que units, formen el Regne Unit de Gran Bretanya i Irlanda del Nord, un Estat sobirà europeu. S'utilitzen així mateix els qualificatius de "nacions constitutives" i "Home Nations" per designar-les, aquest últim principalment per a finalitats esportives.
El terme "país" és el més comú, principalment a causa de la inexistència d'una constitució britànica formal i a la llarga i complexa història de la formació del Regne Unit. D'igual manera, aquests països no tenen una denominació oficial, per la qual cosa no se'ls pot considerar subdivisions formals del Regne Unit i, de vegades, es fa ús de termes diversos per referir-s'hi.
Com a Estat sobirà, el Regne Unit és l'ens que representa a tots aquests països en organitzacions internacionals, com a Nacions Unides o la Unió Europea.
El parlament i el govern del Regne Unit breguen amb assumptes relacionats amb Irlanda del Nord, Escòcia i Gal·les que no hagin estat transferits, però no interfereix d'altra banda en els temes que siguin competència de l'Assemblea d'Irlanda del Nord, el Parlament Escocès i l'Assemblea de Gal·les. Anglaterra, no obstant això, és responsabilitat del parlament britànic, amb seu a Londres.
Les Illes del Canal i l'Illa de Man són dependències de la Corona britànica, però no formen part del Regne Unit ni de la Unió Europea.

## Taula resum

| Nombre | Àrea (km²) | Població (est. de 2010) | Capital | Parlament descentralitzat | Sistema legal |
| Anglaterra | 130.395 | 51,6 milions | Londres | No | Dret anglès |
| Escòcia | 78.772 | 5,2 milions | Edimburg | Sí | Dret escocès |
| Gal·les | 20.779 | 3,0 milions | Cardiff | Sí | Dret anglès amb alguns poders independents i Dret gal·lès |
| Irlanda del Nord | 14.130 | 1,8 milions | Belfast | Sí | Dret d'Irlanda del Nord i Dret irlandès |
| Regne Unit | 243.789 | 62,1 milions | Londres | | |

## Referències

* ↑ UK Cabinet Office: Devolution Glossary (Consultat el 7 de setembre de 2010)
* ↑ «Countries within a country». Arxivat de l'original el 16 d'abril de 2010. [Consulta: 4 gener 2009].
* ↑ «List of all Sovereign Nations and their Capital Cities».
* ↑ «Your Scotland questions; Is Scotland a country?». scottish.parliament.uk. Arxivat de l'original el 21 de juny de 2008. [Consulta: 1r agost 2008].
* ↑ «Ninth United Nations Conference on the standardization of Geographical Names» (PDF). unstats.un.org, 01-08-2007. Arxivat de l'original el 2009-12-01. [Consulta: 21 octubre 2008].

## Notes

* ↑ Aquesta bandera va perdre el seu caràcter oficial després de la dissolució del Parlament d'Irlanda del Nord pel govern britànic l'any 1972. Tot i així, encara és utilitzada per les delegacions esportives de la regió.

## Vegeu també

* Territori britànic d'ultramar
# Paratheria

Paratheria és un gènere de plantes de la família de les poàcies, ordre de les poals, subclasse de les commelínides, classe de les liliòpsides, divisió dels magnoliofitins.

## Taxonomia

* P. prostrata Griseb.
# Partit Socialdemòcrata (Benín)

El Partit Social-Demòcrata (francès: Parti Social-Démocrate) és un partit polític de Benín. El seu candidat a les eleccions presidencials del 4 i 18 de març del 2001, Bruno Amoussou, va guanyar el 8,6% del vot popular a la primera volta i el 15,9% a la segona. La segona volta va ser boicotejada pels principals contrincants. A les últimes eleccions legislatives, al 30 de març del 2003, el partit era membre del Moviment Presidencial, l'aliança de partidaris de Mathieu Kérékou. Va co-establir dins d'aquest Moviment la Unió pel Futur Benín, que va guanyar 31 dels 83 escons. El partit va guanyar a les eleccions presidencials del 5 de març del 2006 el 16,29% dels vots pel seu candidat Bruno Amoussou.
# Partit Socialdemòcrata (Luxemburg)

Partit Socialdemòcrata (luxemburguès Sozialdemokratesch Partei, francès Parti Social Démocrate, alemany Sozialdemokratische Partei, SDP) fou un partit polític luxemburguès fundat el 2 de maig de 1970 com a escissió centrista del Partit Socialista dels Treballadors. El seu fundador, Henri Cravatte havia estat president del PST de 1959 a 1970, i el seguiren en el nou partit Albert Bousser i Astrid Lulling.
Es presentà a les eleccions legislatives luxemburgueses de 1974 i va obtenir el 9,2% dels vots i 5 escons, al mateix nivell que el Partit Comunista de Luxemburg, disputant-li el quart lloc. A les eleccions de 1979, però, va perdre 3 escons davant el ressorgir del Partit Popular Social Cristià. Alhora, a les eleccions europees de 1979 tampoc va obtenir cap escó. A les eleccions de 1984 ja no es va presentar i el partit es va dissoldre. Cravatte i la major part dels dirigents tornaren al LSAP, i d'altres marxaren al CSV.
# Pere Nolasc de Bassa i Girona

Pere Nolasc de Bassa i Girona (Vilallonga del Camp, 11 de febrer de 1783 - Barcelona, 5 d'agost de 1835) va ser un militar català, avi de Josep Maria de Pallejà i de Bassa, III marquès de Montsolís.

## Biografia

Amb l'inici de la Guerra del Francès Bassa va abandonar els estudis de dret per allistar-se a l'exèrcit com a capità de companyia. Fou ascendit a tinent coronel, grau que li fou confirmat pel mateix Ferran VII, i el 1830 va tornar a ascendir a brigadier i mariscal de camp. El 1833 va ser nomenat governador militar de Cadis.
El 1835 va tornar a Barcelona com a lloctinent del capità general de Catalunya: el general Llauder. Quan el 25 de juliol va esclatar la bullanga anticarlina que va derivar en la crema de convents per tota la ciutat, Llauder li va encarregar de trobar i castigar els culpables. Però el 5 d'agost la bullanga revifà de nou, aquest cop amb un marcat caire antiabsolutista: la intenció de Bassa de desarmar la Milícia Nacional de Barcelona provocà un assalt tumultuós a la seva residència: Bassa fou mort d'un tret; seguidament el cadàver fou llençat des del balcó, arrossegat fins a la Rambla i allí fou cremat en una foguera juntament amb la documentació sostreta de l'assalt de la sots-delegació de policia. Durant la nit se succeïren els saqueigs dels burots i altres oficines d'impostos, significativament es va destruir l'estàtua de Ferran VII, i acabà en la famosa acció ludista de la crema de la fàbrica Bonaplata, la qual provocaria en els dies següents el distanciament de les classes burgeses respecte la bullanga.
El 1853, la seva vídua Francesca Xaviera de Saleta i Descatllar va obtenir de la reina Isabel II el títol de marquesa de Monsolís.

## Referències

* ↑ «Arxiu en Línia de Arxiu Històric Arxidiocesà de Tarragona». [Consulta: 26 febrer 2023].
* ↑ «Pedro Nolasco Bassa de Girona». Db-e. Real Academia de la Historia. [Consulta: 26 febrer 2023].
* 1 2 3 4 5 Mestre i Campi, Jesús (director). «Bassa i Girona, Pere Nolasc». A: Diccionari d'Història de Catalunya. Edicions 62, 1998, p. 109. ISBN 84-297-3521-6.
* 1 2 3 «Pere Nolasc de Bassa i Girona». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Cal Pallejà». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
# Petrell de Hornby

El petrell de Hornby (Oceanodroma hornbyi) és un ocell marí de la família dels hidrobàtids (Hydrobatidae) que cria en caus a zones desèrtiques de les muntanyes costaneres del nord de Xile. La resta de l'any porta una vida pelàgica a la llarga de la costa sud-americana del Pacífic, des de l'Equador fins al centre de Xile.