OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Fiteuma

Fiteuma (Phyteuma) és un gènere de plantes amb flor dins la família Campanulàcia (Campanulaceae), originària d'Europa i del Marroc.
Les plantes del gènere fiteuma són herbàcies i perennes. Fan fins a 90 cm d'alçada. Les fulles estan en disposició alternada i de forma variable dins la mateixa planta. Flors en panícula i fruit en càpsula amb nombroses llavors.
El gènere conté de 40 a 45 espècies.

## Espècies

* Phyteuma balbisii
* Phyteuma betonicifolium
* Phyteuma charmelii
* Phyteuma comosum
* Phyteuma confusum
* Phyteuma globulariifolium
* Phyteuma hemisphaericum
* Phyteuma humile
* Phyteuma michelii
* Phyteuma nigrum -
* Phyteuma orbiculare -
* Phyteuma ovatum
* Phyteuma pauciflorum
* Phyteuma pedemontanum
* Phyteuma scheuchzeri
* Phyteuma sieberi
* Phyteuma spicatum -
* Phyteuma tenerum
* Phyteuma vagneri
* Phyteuma zahlbruckneri
El Calendari Republicà Francès va dedicar uns dels dies de la tardor al fiteuma (Rapoince en francès)

## Referències

* ↑ Altervista Flora Italiana, genere Phyteuma
* ↑ Lammers, T.G. (2007). World checklist and bibliography of Campanulaceae: 1-675. The Board of Trustees of the Royal Botanic Gardens, Kew.
* ↑ Kew World Checklist of Selected Plant Families
* ↑ Ph. Fr. Na. Fabre d'Églantine, Rapport fait à la Convention nationale dans la séance du 3 du second mois de la seconde année de la République Française, p. 20
# José María Benito del Valle

José María Benito del Valle Larrinaga (Bilbao, 16 de gener de 1927 - Algorta, 15 de maig de 2011) fou un economista i empresari basc, que participà en la fundació d'Ekin i d'ETA.

## Biografia

Quan era estudiant d'econòmiques el 1952 va participar en la fundació d'Ekin, aleshores un grup de reflexió dins de les joventuts del Partit Nacionalista Basc (Eusko Gaztedi, EGI), juntament amb Julen Madariaga Agirre, Jose Luis Alvarez Enparantza Txillardegi, Manu Agirre, Iñaki Gaintzarain, Alfonso Irigoyen, Rafa Albizu i Iñaki Larramendi. La principal tasca d'aquest grup era «estudiar els moviments intel·lectuals europeus d'avantguarda i la història basca i organitzar cursos i conferències d'història, la llengua i les tradicions d'Euskal Herria. Uns anys més tard es van unir amb EGI. Tanmateix, les relacions amb el PNB van ser difícils, malgrat les converses que van mantenir amb Luis María Retolaza i Mikel Isasi.
El setembre de 1956 Benito del Valle i Julen Madariaga participaren en el Congrés Mundial Basc de París on presentaren una ponència signada per Ekin que consistia en un informe sobre la situació de la joventut basca a l'interior. Això i les desconfiances amb l'organització del PNB anomenada «Servicios» (que col·laborava amb la CIA) enterboliren les relacions entre ambdós grups i finalment el 1958 Juan de Ajuriaguerra va decidir expulsar del PNB i EGI Benito del Valle pel seu «esperit de rebel·lia i indisciplina», i després tots els altres membres d'Ekin. Els expulsats fundarien ETA pel nadal de 1958. També col·laborà en la fundació de la revista Branka, en la qual va publicar articles d'economia.
Benito del Valle va ser detingut el 1960 i empresonat durant un temps, i es va exiliar a França. Instal·lat a Iparralde, el 1964 el Ministre de l'Interior francès li va prohibir, juntament amb Julen Madariaga, José Luis Alvarez Enparantza i Eneko Irigaray, de residir en els departaments fronterers. Aleshores va marxar un temps a Veneçuela.
Després de la celebració de la V Assemblea d'ETA el 1967, Benito del Valle, Txillardegi i Xabier Imaz van enviar una carta al Comitè Executiu de la banda donant-se de baixa en l'organització i denunciant que s'havia imposat en el grup el marxisme-leninisme.
José María Benito del Valle va tornar al País Basc gràcies al primer decret d'amnistia aprovat pel govern espanyol el 28 de juny de 1976. El 1982 es va establir a Algorta, on es va dedicar a l'activitat empresarial fins a la seva mort.

## Referències

* ↑ José María Benito del Valle, uno de los fundadores de ETA, necrològica d'El País, 22 de maig de 2011
* ↑ (basc) Benito del Valle hil da, ETAren sortzaileetako bat Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. a berria.info
* ↑ Fallece José María Benito del Valle, uno de los fundadores de ETA a elcorreo.com, 17 de maig de 2011
* ↑ Protagonista directo de la fundación de ETA a Gara, 18 de maig de 2011
# Conjugació gramatical

La conjugació o flexió verbal, en gramàtica, és l'acte de combinar les terminacions o morfemes verbals per a aconseguir una paraula que implique una acció i que tinga un sentit complet. Així, es pot combinar els distints morfemes per a formar verbs conjugats en mode, temps, nombre, persona; i el llengües clàssiques —llatí i grec— en veu (passiva, mitjana en grec, i activa); altres, com l'anglès, tenen una conjugació molt simple.

## Ex.

    en el verb conjugat "corríem" es veu la conjugació de mode (indicatiu), temps (pretèrit o passat imperfecte), nombre (plural) i persona (primera persona).
En conseqüència, els verbs es conjuguen en funció de les seves conjugacions o morfemes verbals d'arrel.
* Verbs acabats en -AR (1a conjugació)
* Verbs acabats en -ER o -RE (2a conjugació)
* Verbs acabats en -IR (3a conjugació)
Els verbs de la tercera conjugació poden ser purs o incoatius. Els verbs purs són els que segueixen el model regular de conjugació mentre que els incoatius afegeixen l'increment -eix o -ix segons la variant dialectal entre el lexema verbal i la terminació de la primera, segona, tercera persones del singular i la tercera del plural.
   Obro la porta (pur)
   Floreixen les flors del jardí (incoatiu)
Finalment, els verbs dur i dir són considerats verb de la segona conjugació, és a dir, es conjuguen segons el model regular de la segona conjugació, tot i presentar lexemes verbals irregulars.
En català hi ha tres tipus de conjugacions regulars:
* 1a conjugació "-ar": Cantar, comprar, estudiar
* 2a conjugació "-er", "-re": Córrer, prendre, estrènyer
* 3a conjugació "-ir": Fugir, imprimir, obrir
** Verbs incoatius: servir (jo servisc/servesc/servixo/serveixo, tu servixes/serveixes…)
** Verbs purs: dormir (jo dorm/dormo, tu dorms…)
Dins de les conjugacions irregulars hi destaca: anar, estar, ser, fer, tenir, dir, dur...
Vegeu aquestes conjugacions a la flexió verbal del català.

## Notes

* 1 2 3 Pompeu Fabra. Gramàtica Catalana. IEC, 2006. ISBN 84-7283-290-2.
* 1 2 3 Roser Ingla Martet. Manual de Llengua Catalana. 1998. Govern d'Andorra. ISBN 99920-0-428-2.
# Riera de Riudemeia

La Riera de Riudemeia o Riera d'Òrrius es troba al Parc de la Serralada Litoral, la qual, temps enrere, quan l'aigua no era tan escassa, se'n deia el riu de Meia.

## Descripció

El cabal inicial d'aquest riu venia de petits torrents i diverses fonts de l'entorn d'Òrrius, com són el Torrent de Can Blanc, el d'Òrrius i les fonts de Sant Benet i Sant Eloi. El tram final, ara només una llera de sauló sense rastre d'aigua, entronca amb la riera d'Argentona (just al dessota del viaducte de la C-60).
Un dels llocs emblemàtics de la vall és la masia de Can Riudemeia, documentada ja durant el segle xiii. En aquesta època era un molí de gra mogut per l'aigua de la riera. Ací va néixer el prohom Bernat de Riudemeia que, com a coneixedor de l'illa, va participar en la conquesta de Mallorca per part de Jaume el Conqueridor. Segons conta l'historiador Jerónimo Zurita y Castro (Saragossa, 1512-1580) en el llibre Anales de la Corona de Aragón:
| « | Fué el primero que saltó en tierra, según en antigues memorias parece, un soldado, que se dezia Bernaldo de Ruydemeya, y llevava un pendón... | » |
Per la seua tasca va rebre la senyoria de Santa Ponça, a l'illa de Mallorca, i diversos pendons i banderes que, en tornar, va cedir perquè fossin penjats a l'església d'Argentona.
La vall té una moderada explotació forestal: s'obté llenya dels alzinars, fusta per a pasta de paper i caixes de fruita de les pollancredes i platanedes, i fusta per a usos diversos de les pinedes de pi pinyer, pi bord, pi insigne i pinastre. També s'hi troben oms, alocs, castanyers i cedres. A tocar de la masia tenim el Pi de Can Riudemeia i una extensa pollancreda al llarg de la riera.
La visita del tram final es fa còmodament seguint l'itinerari ornitològic del Parc, senyalitzat amb marques de color taronja. Comença a la intersecció de la C-1415a amb la carretera que puja a la urbanització Les Ginesteres, passat el restaurant Can Poi (conegut també com a Quatre Rellotges). La pista, paral·lela a la riera fins a Can Riudemeia, és planera i agradable de caminar o pedalar. De la masia a la depuradora d'Òrrius, la riera és més complicada de resseguir, ja que només hi ha petits corriols. A partir de la depuradora torna a haver-hi pista fins a Òrrius, on podem visitar les fonts de Sant Benet i Sant Eloi.

## Localització

Comença a Òrrius (al veïnat de Prat) i desemboca a la Riera d'Argentona just sota el viaducte de la C-60.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 Triquell i Salomé, Adrià, 2012. Parc de la Serralada Litoral (Història i Itineraris). Editorial Piolet, Barcelona. ISBN 9788415075615. Pàgs. 142-143.

## Enllaços externs

* Gran Enciclopèdia Catalana (català)
* El Municipi - Ajuntament d'Òrrius Arxivat 2016-03-24 a Wayback Machine. (català)
* Pel corredor biològic de la riera d'Argentona (català)
# Portalet de la Fira

El Portalet de la Fira era un dels quatre portals menors que hi havia a la muralla que envoltava la vila de Cardona.
Junt als quatre portals majors Portal de Graells, Portal de Barcelona, Portal de Sant Miquel i Portal de Fluges existien a la muralla de Cardona quatre portals de menors dimensions (també anomenats portalets o portelles) per permetre la comunicació amb indrets propers de la vila. Aquests portals menors foren el Portal de Fontcalda, el Portalet de la Pomalla, el Portalet del Vall i el Portalet de la Fira.
Degut al seu caràcter secundari respecte als portals majors aquests portalets han estat objecte d'obertures, tancaments i reformes en general que han alterat la seva morfologia, en alguns casos fent-los desaparèixer completament.

## Descripció

El portalet de la Fira estava situat a l'oest de la vila, donava sortida al camí de la font de Canconills i al camí de les Salines. Rebia el nom de la plaça principal que tenia a tocar:la Plaça de la Fira.
La primera referència escrita que s'ha trobat d'aquesta portella data del 1457.

## Referències

* 1 2 Andreu Galera, Ajuntament de Cardona, Cardona Medieval. Itinerari per la vila i la seva història.
# Nines fetitxistes

El fetitxisme de les nines (Doll fetishism en anglès) és un tipus de fetitxisme sexual en el qual un individu experimenta una atracció i/o excitació sexual vers les nines pròpiament dites i d'altres objectes de formes similars (com ara figures, miniatures, etc.). L'atracció pot derivar en la necessitat o desig de mantenir un contacte sexual amb una nina, una fantasia amb un encontre amb una nina animada o inanimada, encontres entre dues o més nines, o plaer sexual aconseguit a través de ser transformat o transformar algú en una nina.

## Joc de rol

Dins del joc de rol sexual, alguns individus gaudeixen veient els seus companys de joc, caracteritzats físicament (amb uniformes o vestimenta característica) i/o adoptant la personalitat inanimada.

## Entorns virtuals

La realitat virtual ofereix oportunitats d'explorar aquest fetitxisme, degut a l'ús d'avatars modificables. Els usuaris poden customitzar-se ells mateixos amb skins d'aparència plàstica, perruques estereotipades i vestits en consonància, arribant fins i tot a eliminar qualsevol característica que els diferenciï d'altres nines de l'entorn, sent distiguits només per un número en lloc de nom.

## Com a fantasia

Tot i que no és comú, pot implicar activitat sexual copulatòria amb nines.

## Vegeu també

* Agalmatofília
* Nines realistes
* Fetitxisme dels robots
* Rubberdolls
* Objectificació sexual
# Protògens

En la mitologia grega, el nom Protogenoi (en grec. Πρωτογενοι) significa 'nascuts en primer lloc' o 'primitius'. Són un grup de deïtats que van néixer a l'inici de l'univers. Els protogenoi són les primeres entitats o éssers que van existir. Es van formar de la mateixa matèria que l'univers i són per tant immortals. A partir d'aquests déus primordials van néixer la resta de divinitats de la mitologia grega.
El seu origen és controvertit, Hesíode a la Teogonia els fa descendents del Caos, mentre que altres fonts esmenten a un parell de deïtats que van ser pares d'aquests protogenoi. Aquestes deïtats representen a diversos elements de la natura, com Homer, que els fa néixer de Tetis i Oceà, o els poetes que parlen de Nix com la primera deessa-mare (seguint la teoria de l'ou còsmic present a diverses cultures).

## Referències

* ↑ Entrada a Theoi
# Ignacio Romagosa i Clariana

Ignacio Romagosa i Clariana (Tarragona, 22 de novembre de 1955) és un enginyer agrònom català. El 1978 es llicencià en enginyeria agrònoma a la Universitat Politècnica de Madrid i el 1982 es doctorà en agronomia a la Universitat de Colorado. Ha treballat per al CSIC i per la Universitat Estatal de Washington (1995).
Ha aconseguit obtenir vuit varietats híbrides de bleda-rave monogerme i d'ordi i un conjunt de trisòmics primaris de bleda-rave. El 1998 li fou atorgada la Medalla Narcís Monturiol al mèrit científic de la Generalitat de Catalunya. Actualment és catedràtic de Producció Vegetal i Ciència Forestal a l'Escola Tècnica Superior d'Enginyeria de la Universitat de Lleida, forma part del Grup de Recerca en Millora Genètica de Cultius. i és vocal del Programa CYTED (Programa Iberoamèricà de Ciència i Tecnologia per al Desenvolupament).

## Referències

* ↑ Generalitat de Catalunya. Relació de persones guardonades 1982-2006 (.pdf). Generalitat de Catalunya Departament d'Innovació, Universitats i Empresa, 2010, p. 52. «Per la seva tasca acadèmica en la formació d'enginyers agrò- noms i pels seus treballs de recerca en l'àmbit de la millora genètica vege- tal, particularment en el desenvolupament i aplicació d'eines estadístiques per a l'avaluació de varietats i l'anàlisi de la interacció genotip-ambient.»
* ↑ «Secretaria del CYTED». Arxivat de l'original el 2011-09-04. [Consulta: 18 agost 2011].
# Kamil Grosicki

Kamil Paweł Grosicki (Szczecin, el 8 de juny de 1988) és un futbolista professional polonès que juga com a lateral al Pogoń Szczecin. És internacional amb la selecció polonesa.

## Enllaços externs

* Estadístiques a la lliga polonesa a 90minut.pl (polonès)
Kamil Grosicki amb la selecció polonesa - Plantilles de navegació :
Selecció de futbol de Polònia – Eurocopa 2012
1 Szczęsny •
2 Boenisch •
3 Wojtkowiak •
4 Kamiński •
5 Dudka •
6 Matuszczyk •
7 Polanski •
8 Rybus •
9 Lewandowski •
10 Obraniak •
11 Murawski •
12 Sandomierski •
13 Wasilewski •
14 Wawrzyniak •
15 Perquis •
16 Błaszczykowski •
17 Sobiech •
18 Mierzejewski •
19 Wolski •
20 Piszczek •
21 Grosicki •
22 Tytoń •
23 Brożek •
Entrenador: Smuda
Selecció de futbol de Polònia – Eurocopa 2016
1 Szczęsny •
2 Pazdan •
3 Jędrzejczyk •
4 Cionek •
5 Mączyński •
6 Jodłowiec •
7 Milik •
8 Linetty •
9 Lewandowski (c) •
10 Krychowiak •
11 Grosicki •
12 Boruc •
13 Stępiński •
14 Wawrzyniak •
15 Glik •
16 Błaszczykowski •
17 Peszko •
18 Salamon •
19 Zieliński •
20 Piszczek •
21 Kapustka •
22 Fabiański •
23 Starzyński •
Entrenador: Nawałka
Selecció de futbol de Polònia – Copa del Món de Futbol de 2018
1 Szczęsny •
2 Pazdan •
3 Jędrzejczyk •
4 Cionek •
5 Bednarek •
6 Góralski •
7 Milik •
8 Linetty •
9 Lewandowski  •
10 Krychowiak •
11 Grosicki •
12 Białkowski •
13 Rybus •
14 Teodorczyk •
15 Glik •
16 Błaszczykowski •
17 Peszko •
18 Bereszyński •
19 Zieliński •
20 Piszczek •
21 Kurzawa •
22 Fabiański •
23 Kownacki •
Seleccionador: Adam Nawałka
Selecció de futbol de Polònia – Copa del Món de Futbol de 2022
1 Szczęsny •
2 Cash •
3 Jędrzejczyk •
4 Wieteska •
5 Bednarek •
6 Bielik •
7 Milik •
8 D. Szymański •
9 Lewandowski  •
10 Krychowiak •
11 Grosicki •
12 Skorupski •
13 Kamiński •
14 Kiwior •
15 Glik •
16 Świderski •
17 Żurkowski •
18 Bereszyński •
19 S. Szymański •
20 Zieliński •
21 Zalewski •
22 Grabara •
23 Piątek •
24 Frankowski •
25 Gumny •
26 Skóraś •
Seleccionador: Michniewicz
Selecció de futbol de Polònia – Eurocopa 2024
1 Szczęsny •
2 Salamon •
3 Dawidowicz •
4 Walukiewicz •
5 Bednarek •
6 Piotrowski •
7 Świderski •
8 Moder •
9 Lewandowski (c) •
10 Zieliński •
11 Grosicki •
12 Skorupski •
13 Romanczuk •
14 Kiwior •
15 Puchacz •
16 Buksa •
17 D. Szymański •
18 Bereszyński •
19 Frankowski •
20 S. Szymański •
21 Zalewski •
22 Bułka •
23 Piątek •
24 Slisz •
25 Skóraś •
26 Urbański •
Entrenador: Probierz :
# Conjugat

En matemàtiques, el conjugat d'un nombre complex $z$ és el nombre complex format de la mateixa part real que $z$ i de la part imaginària oposada.

## Definició

El conjugat d'un nombre complex $z=a+bi\,$, on a i b són reals, és ${\bar {z}}=a-bi$.
En el pla complex, el punt d'afix ${\bar {z}}$ és el simètric del punt d'afix $z\,$ respecte de l'eix de les abscisses.
El mòdul del conjugat resta inalterat.
Hom pot definir una aplicació, anomenada conjugació, mitjançant
    ${\begin{array}{r|ccc}c:&\mathbb {C} &\longrightarrow &\mathbb {C} \\&z&\longmapsto &{\overline {z}}\end{array}}$
La conjugació és una operació lineal contínua.

## Propietats

Sia $(z,w)\in \mathbb {C} ^{2}$.
* $\left|{\bar {z}}\right|=\left|z\right|$
* $z+{\overline {z}}=2\,\Re (z)$ (on $\Re (z)=a$ és la part real de $z$)
* $z-{\overline {z}}=2i\,\Im (z)$ (on $\Im (z)=b$ és la part imàginaria de $z$)
* z és real si i només si ${\bar {z}}=z$
* z és imaginari pur si i només si ${\bar {z}}=-z$
* ${\overline {z+w}}={\bar {z}}+{\bar {w}}$
* ${\overline {zw}}={\bar {z}}\times {\bar {w}}$; per consegüent : ${\overline {z^{n}}}=\left({\overline {z}}\right)^{n}$ si $n\in \mathbb {N}$
* $z{\overline {z}}=\left|z\right|^{2}$; per consegüent, si $z$ és no nul, $z^{-1}={{\overline {z}} \over {\left|z\right|^{2}}}$
* ${\overline {\left({\frac {z}{w}}\right)}}={\frac {\bar {z}}{\bar {w}}}$ si $w\,$ és no nul.
# Resolució 251 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 251 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, aprovada per unanimitat el 2 de maig de 1968, després de reafirmar la resolució 250 (1968), deplora profundament que Israel hagi celebrat una desfilada militar a Jerusalem el 2 de maig, desatenent la decisió adoptada per unanimitat pel Consell en la resolució 250.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 201 a la 300 (1965 - 1971)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Portalet de la Pomalla

El Portalet de la Pomalla era un dels quatre portals menors que hi havia a la muralla que envoltava la vila de Cardona.
Junt als quatre portals majors Portal de Graells, Portal de Barcelona, Portal de Sant Miquel i Portal de Fluges existien a la muralla de Cardona quatre portals de menors dimensions (també anomenats portalets o portelles) per permetre la comunicació amb indrets propers de la vila. Aquests portals menors foren el Portal de Fontcalda, el Portalet de la Pomalla, el Portalet del Vall i el Portalet de la Fira.
Degut al seu caràcter secundari respecte als portals majors aquests portalets han estat objecte d'obertures, tancaments i reformes en general que han alterat la seva morfologia, en alguns casos fent-los desaparèixer completament.

## Descripció

El portal de la Pomalla estava situat a l'est de la vila, donava sortida al camí que menava fins a la font de la Pomalla (actualment Toll del Dr. Cots, a tocar de la Bòfia de la Pinsota).
La primera referència escrita que s'ha trobat d'aquesta portella data del 1461.
Fou enderrocat l'any 1929 junt un tram de muralla adjacent arran de les obres per l'obertura del vial de circumval·lació de la vila.

## Referències

* 1 2 3 Andreu Galera, Ajuntament de Cardona, Cardona Medieval. Itinerari per la vila i la seva història.
# Novogrigórivka

«Novogrigórivka» té aquests significats:
* Novogrigórivka (Bilohirsk), localitat de la República Autònoma de Crimea
* Novogrigórivka (Nijniohirski), localitat de la República Autònoma de Crimea
# Psychoda maculipennis

Psychoda maculipennis és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Àsia: Sri Lanka.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Brunetti, E., 1911. New Oriental Nemocera. Rec. Indian Mus. Vol. 4: 259-316.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)

## Enllaços externs

* ION (anglès)
* Psychodidae (Diptera) at the Zoological Survey of India Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
# Internationale Marx-Engels-Stiftung

Internationale Marx-Engels-Stiftung (IMES) és una fundació internacional que es va crear l'any 1990 per iniciativa de l'Institut Internacional d'Història Social (IISH) d'Amsterdam amb l'objectiu de publicar una edició historicocrítica completa de les obres de Karl Marx i Friedrich Engels: Marx-Engels-Gesamtausgabe, MEGA. L'IMES va publicar MEGA-Studien com a revista que acompanyava l'edició completa i, a partir de 2003, el Marx-Engels-Jahrbuch. A més de l'IISH, en formen part l'Acadèmia de Ciències de Berlín-Brandenburg (BBAW), la Karl Marx House (KMH) de la Fundació Friedrich Ebert de Tréveris, els Arxius Estatals de Rússia per a la Història Política i Social (RGA) i l'Institut Rus Independent per a l'Estudi de Problemes Socials i Nacionals (RNI), ambdós amb seu a Moscou. Algunes de les personalitats que formen part del seu comitè són: Jürgen Kocka, Bertell Ollman, Eric Hobsbawm i Immanuel Wallerstein.

## Referències

* ↑ «Marx-Engels-Gesamtausgabe - MEGA-Studien Journal - Blog | IISG» (en anglès). [Consulta: 14 octubre 2023].
* ↑ «Publikationen - Marx-Engels-Gesamtausgabe (MEGA)». [Consulta: 14 octubre 2023].
* ↑ «Internationale Marx-Engels-Stiftung». [Consulta: 14 octubre 2023].
# Julia Schulz-Dornburg

Julia Schulz-Dornburg (Múnic, 1962) és una arquitecta alemanya establerta a Barcelona. Arquitecta des de 1990 per la Architectural Association de Londres. Té el seu propi despatx professional a Barcelona des de 1993 i ha rebut el Premi de Ciutat de Barcelona, el Premi Triennal d'Arquitectura del Maresme i dos Premis FAD d'Espais Efímers. Com arquitecte ha treballat principalment en museografia, exposicions, habitatges i muntatges efímers. És autora de Arte y Arquitectura: nuevas afinidades (2000) i Ruinas modernas, una topografía de lucro (Àmbit, 2012)

## Referències

* ↑ «Julia Schulz-Dornburg». web. Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CC-BY-SA via OTRS). [Consulta: 23 març 2016].
# Primer axioma de numerabilitat

En Topologia, un espai topològic $(X,T)$ compleix el primer axioma de numerabilitat si cada punt de l'espai té una base d'entorns numerable. Si un espai compleix aquest axioma, es diu que és primer contable o primer numerable.

## Exemples

* Tot espai mètric compleix el primer axioma de numerabilitat ja que les boles obertes $B_{n}=B(x,1/n)$ formen una base d'entorns per al punt $x\in X$.
* L'espai topològic discret és primer numerable per ser metritzable.
* La recta de Sorgenfrey és un espai primer numerable.
* L'espai de Sierpinski és primer numerable.
* La recta cofinita, $(\mathbb {R} ,\mathrm {T} _{cof})$, no és primer numerable.

## Propietats

* Tot espai segon numerable és primer numerable.
* Els subespais i productes d'espais primer numerables són primer numerables.

## Vegeu també

* Segon axioma de numerabilitat
* Espai separable

## Referències

* 1 2 3 4 Llopis, José L. «Axiomes de numerabilitat» (en castellà). Matesfacil. ISSN: 2659-8442 [Consulta: 29 agost 2019].
* 1 2 Macho Stadler, Marta «Topologia general (primera part)» (en castellà). Universitat del País Basc [Consulta: 29 agost 2019].
# Novodubrovka

Novodubrovka (en rus: Новодубровка) és un poble de l'óblast de Saràtov, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 396 habitants. Pertany al districte municipal de Petrovsk.

## Referències

* ↑ Error: hi ha títol o url, però calen tots dos paràmetres.«». Arxivat de l'original el 2021-09-08.
* ↑ Коряков Ю.Б. «База данных "Этно-языковой состав населённых пунктов России"». Arxivat de l'original el 2017-11-16. [Consulta: 19 novembre 2020].