OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Bidens pilosa

Bidens pilosa, bident pelut, bident eriçat és una espècie de planta amb flors de la família de les asteràcies . Bidens pilosa és una herba adventícia cosmopolita, originària d'Amèrica del Sud, però es distribueix àmpliament com a espècie introduïda a altres regions del món, com ara Euràsia, Àfrica, Austràlia, Amèrica del Sud i les illes del Pacífic. És una planta anual erecta que arriba a 1,8 m d'alçada.
A l'Àfrica subsahariana, els brots tendres i les fulles joves fresques o seques s'utilitzen com a hortalissa, especialment en temps d'escassetat d'aliments. Es diu anamadinika en malgaix.

## Referències

* ↑ Bidens pilosa. Arxivat 2020-06-17 a Wayback Machine. Pacific Island Ecosystems at Risk (PIER). USFS.
* ↑ Flora of North America, Bidens pilosa Linnaeus, Sp. Pl. 2: 832. 1753.

## Enllaços externs

* TSN al web del Sistema Integrat d'Informació Taxonòmica. (anglès)
* Bidens pilosa al National Center for Biotechnology Information (anglès)
* «Bidens pilosa L.» (en anglès). Germplasm Resources Information Network (GRIN). Agricultural Research Service, Department of Agriculture of United States.
* «Bidens pilosa L.» (en francès). Tela Botanica - France métro.
# Sociedad Deportiva Ceuta

La Sociedad Deportiva Ceuta fou un club de futbol espanyol de la ciutat de Ceuta.
Va ser fundat el 1932 després de la fusió de Ceuta FC i Cultural SC, amb el nom Ceuta Sport Club. L'any 1941 adoptà el nom Sociedad Deportiva Ceuta. Va jugar a segona divisió el 1939 i de 1941 a 1946, i la temporada 1950-51. L'any 1956 es fusionà amb el Club Atlético Tetuán per formar l'Atlético Ceuta.
Evolució dels principals clubs de Ceuta:
* Ceuta Sport Club (1932-1941) → Sociedad Deportiva Ceuta (1941-1956)
* Club Atlético Ceuta (1956–2013) → Agrupación Deportiva Ceuta Fútbol Club (2013–)
* Club Deportivo Imperio de Ceuta (1958–)
* Agrupación Deportiva Ceuta (1969–1991)
* Club Ceutí Atlético (1996–1997)
* Asociación Deportiva Ceuta (1997–2012)

## Temporades
### Ceuta SC

| Temporada | Nivell | Divisió | Posició | Copa del Rei |
| 1939–40 | 2 | 2a Divisió | 7è | |

### SD Ceuta

| Temporada | Nivell | Divisió | Posició |
| 1940–41 | 3 | 3a Divisió | 1r |
| 1941–42 | 2 | 2a Divisió | 5è |
| 1942–43 | 2 | 2a Divisió | 1r |
| 1943–44 | 2 | 2a Divisió | 8è |
| 1944–45 | 2 | 2a Divisió | 9è |
| 1945–46 | 2 | 2a Divisió | 14è |
| 1946–47 | 3 | 3a Divisió | 3r |
| 1947–48 | 3 | 3a Divisió | 4è |
| 1948–49 | 3 | 3a Divisió | 6è |
| 1949–50 | 3 | 3a Divisió | 1r |
| 1950–51 | 2 | 2a Divisió | 14è |
| 1951–52 | 3 | 3a Divisió | 5è |
| 1952–53 | 3 | 3a Divisió | 7è |
| 1953–54 | 3 | 3a Divisió | 5è |
| 1954–55 | 3 | 3a Divisió | 1r |
| 1955–56 | 3 | 3a Divisió | 1r |

## Referències

* ↑ ArefePedia team profile (castellà)
* ↑ Perfil a la futbolteca (castellà)
* ↑ Història dels principals clubs de Ceuta a la futbolteca (castellà)
# Patxi Usobiaga Lakuntza

Patxi Usobiaga Lakuntza (Eibar, 7 de setembre de 1980) és un esportista basc que va competir en escalada, especialista en la prova de dificultat.
Va ser campió d'Europa el 2008 i campió del món l'any 2009. Va guanyar quatre medalles al Campionat del Món d'Escalada entre els anys 2003 i 2009.
Els seus majors èxits en roca són cinc ascensos de dificultat 8c a vista i dos 8c+ a vista, essent el primer escalador del món a superar una ruta 8c+ a vista, la Bizi Euskaraz a Etxauri. Va ser guardonat pel Govern Basc amb el Premi al millor esportista de l'any 2006.

## Referències

* ↑ Auñamendi Entziklopedia. USOBIAGA, Francisco. Enciclopedia Auñamendi [en línea, 2018. Fecha de consulta: 23 de octubre de 2018]
* ↑ «Patxi Usobiaga, campeón de Europa». El Correo, 24 de octubre de 2008.
* ↑ «Patxi Usobiaga, campeón del mundo de escalada». Marca, 5 de julio de 2009.
* ↑ «Patxi Usobiaga: “Llegué a pensar que estas dificultades se habían acabado para mí”» en desnivel.com, 17 de marzo de 2017.
* ↑ «El escalador Patxi Usobiaga ha obtenido el Premio Euskadi al mejor deportista»
# Ine Marie Eriksen Søreide

Ine Marie Eriksen Søreide (2 de maig de 1976) és una política noruega que ocupa el càrrec de Ministra d'Afers Exteriors des del 2017, la primera dona en aquesta posició. Abans havia estat Ministra de Defensa del 2013 al 2017. És membre del Partit Conservador, fou elegida el 2005 membre del Storting per Oslo. Søreide va ser nomenada Ministra d'Afers Exteriors noruega el 20 d'octubre de 2017. Succeí Børge Brende.
Nascuda a Lørenskog, va començar a estudiar Dret el 1995 a la Universitat de Tromsø, on s'uní al Partit Conservador i s'involucrà en la política local. El 2000 va esdevenir membre del Comitè Executiu Central del Partit Conservador i Presidenta dels Joves Conservadors Noruecs. Eriksen Søreide començà a treballar com a productora a Metropol TV, fou elegida membre suplent del Storting per Oslo. Després del tancament de Metropol, s'uní a la firma Grette Law Firm com a aprenent. El setembre de 2005 fou elegida membre del Storting per primera vegada; i el setembre de 2009 fou reelegida.

## Comitès del Storting

* 2009-2013: Presidenta de la Junta Permanent d'Afers Exteriors i Defensa
* 2005-2009: Presidenta de la Junta Permanent d'Educació, Recerca i Afers Religiosos
* 2001-2005: Membre de la Junta Permanent d'Educació, Recerca i Afers Religiosos

## Referències

* 1 2 Sevincer, Vedat. «Norway Gets A Female Foreign Minister First Time in History» (en anglès), 20-10-2017. Arxivat de l'original el 2017-10-20. [Consulta: 28 gener 2019].
* ↑ «Norway: new strategy to prevent flow of fighters to Iraq, Syria» (en turc). [Consulta: 28 gener 2019].
* ↑ Ask, NTB Alf Ole. «Ine Eriksen Søreide første kvinnelige utenriksminister» (en noruec bokmål). [Consulta: 28 gener 2019].
# Gila seminuda

Gila seminuda és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids que es troba als Estats Units.

## Referències

* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D.E., 1990. A working list of fishes of the world. Copies available from D.E. McAllister, Canadian Museum of Nature, P.O. Box 3443, Ottawa, Ontario K1P 6P4, Canadà. 2661 p. plus 1270 p. Index
* Moyle, P. i J. Cech.: Fishes: An Introduction to Ichthyology, 4a edició, Upper Saddle River, Nova Jersey, Estats Units: Prentice-Hall. Any 2000.
* Nelson, J.: Fishes of the World, 3a edició. Nova York, Estats Units: John Wiley and Sons. Any 1994.
* Nelson, J.S., E.J. Crossman, H. Espinosa-Pérez, L.T. Findley, C.R. Gilbert, R.N. Lea i J.D. Williams, 2004. Common and scientific names of fishes from the United States, Canada, and Mexico. American Fisheries Society, Special Publication 29, Bethesda, Maryland, Estats Units.
* Simons, Andrew M. & Mayden, Richard L. (1997): Phylogenetic Relationships of the Creek Chubs and the Spine-Fins: an Enigmatic Group of North American Cyprinid Fishes (Actinopterygii: Cyprinidae). Cladistics 13(3): 187-205.
* Wheeler, A.: The World Encyclopedia of Fishes, 2a edició, Londres: Macdonald. Any 1985.
# Cuereta citrina

La cuereta citrina (Motacilla citreola) és una espècie d'ocell de la família dels motacíl·lids (Motacillidae) que habita zones humides, aiguamolls, vores de rierols i llacs des de Belarús i Ucraïna cap a l'est, fins al sud de Sibèria, Mongòlia i nord-est de la Xina, cap al nord fins a la zona central de Sibèria septentrional, i cap al sud fins a l'est del Kazakhstan, Turkmenistan, nord-est de l'Iran, Afganistan i Tibet. Passen l'hivern més cap al sud, fins a l'Índia i Indoxina.

## Referències

* ↑ «Cuereta citrina». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2013 (català)
# Communauté de communes du Pays du Vermandois

La Communauté de communes du Pays du Vermandois és una comunitat de comunes de França del departament de l'Aisne, als Alts de França. El seu Codi SIREN és el 240 200 493. La seu de la comunitat de comunes és a Bellicourt. Es va crear el 31 de desembre de 1993. El seu president és Marcel Leclere.

## Geografia

La Communauté de comunes du Vermandois té un total de 53 municipis i una superfície de 441,91 km². Amb una població de 30.353 habitants (2007), té una densitat de població de 69 habitants per quilòmetre quadrat.

## Composició

Els municipis que formen la comunitat de comunes són:
| Attilly Aubencheul-aux-Bois Beaurevoir Beauvois-en-Vermandois Becquigny Bellenglise Bellicourt Bohain-en-Vermandois Bony Brancourt-le-Grand Le Catelet Caulaincourt Croix-Fonsommes Douchy | Estrées Étaves-et-Bocquiaux Étreillers Fluquières Fontaine-Uterte Foreste Francilly-Selency Fresnoy-le-Grand Germaine Gouy Gricourt Hargicourt Jeancourt | Joncourt Lanchy Lehaucourt Lempire Levergies Magny-la-Fosse Maissemy Montbrehain Montigny-en-Arrouaise Nauroy Pontru Pontruet Prémont | Ramicourt Roupy Savy Seboncourt Sequehart Serain Trefcon Vaux-en-Vermandois Vendelles Vendhuile Le Verguier Vermand Villeret |

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| | 31 230 | 32 338 | 32 054 | 31 699 | 31 249 | 30 353 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Notes

* ↑ PDF Recensement de 2007 des communes de l'Aisne

## Enllaços externs

* Lloc web de la communauté de communes du Vermandois: http://www.cc-vermandois.com/ (francès)
* Web sobre la població i els límites administratius de França (francès)
* Base Aspic (Accés dels Services Publics a les Informations sur les Collectivités) Arxivat 2008-12-03 a Wayback Machine. (francès)
# Suvórov-Txerkesski

Suvórov-Txerkesski - Суворов-Черкесский (rus) és un possiólok del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba a la vora del liman Vitiàzevski, al nord de la desembocadura del riu Gostagaika en la mar Negra. És a 15 km al nord d'Anapa i a 134 km a l'oest de Krasnodar.
Pertany al possiólok de Vinogradni.

## Enllaços externs

* Aquest article conté dades geogràfiques extretes de Google Earth i el mapa de Rússia de Yandex.ru, accessible des d'aquest enllaç.
* Mapa topogràfic a maps.vlasenko.net (rus).
# Partit Popular Guineà

El Partit Popular Guineà (portuguès: Partido Popular Guineense, PPG) va ser un petit partit polític de Guinea Bissau.

## Història

El partit va ser establert per João Tatis Sá després de la seva infructuosa candidatura a les eleccions presidencials de 1999. Es va unir a l'Aliança Popular Unida per a les eleccions parlamentàries de 2004, que va obtenir un sol escó a l'Assemblea Nacional Popular.
Sá presentà novament la seva candidatura a les eleccions presidencials de Guinea Bissau de 2005, però fou el que va treure menys vots dels 13 candidats.

## Referències

* ↑ Peter Karibe Mendy (2013) Historical Dictionary of the Republic of Guinea-Bissau, Scarecrow Press, p317
# Iujno-Pletnevo

Iujno-Pletnevo (en rus: Южно-Плетнево) és un poble de l'óblast de Tiumén, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 360 habitants.
# Gila robusta

Gila robusta és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 43 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba als Estats Units i Mèxic.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Page, L. M.; Burr, B. M. A field guide to freshwater fishes: North America north of Mexico (en anglès). Houghton Mifflin Company, 1991. ISBN 0-395-35307-6.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Simons, Andrew M. & Mayden, Richard L. (1997): Phylogenetic Relationships of the Creek Chubs and the Spine-Fins: an Enigmatic Group of North American Cyprinid Fishes (Actinopterygii: Cyprinidae). Cladistics 13(3): 187-205.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Corredor

«Corredor» té aquests significats:
* Corredor (finances), persona que per professió fa d'intermediària en operacions mercantils tot percebent un corretatge
* Corredor o passadís, espai de pas llarg i estret que serveix per comunicar diferents habitacions o estances
* Serra del Corredor, sector de la Serralada de Marina, Serralada Litoral catalana, entre el Maresme i el Vallès Oriental
* Corredor (ocell) (Cursorius cursor), ocell de la família dels glareòlids
* Corredor biològic
* Corredor (futbol americà), posició de jugador de futbol americà
# Bons oficis

S'enten per "bons oficis" la intervenció amistosa d'un tercer Estat entre dos o (més) Estats que es troben en conflicte (armat o no) tendent a obtenir l'inici o la represa de negociacions directes entre els litigants o bel·ligerants. Poden ser a petició de les parts o per pròpia iniciativa, i poden ser acceptats o no. Es diferencien de la mediació en la mesura que en els bons oficis, el tercer Estat es limita a intentar l'acostament de les parts sense fer cap proposta per a la solució del conflicte.
# Setge de Càpua

El setge de Càpua fou un enfrontament militar dels romans amb la ciutat de Càpua aliada als cartaginesos.

## Preludi

Després de la batalla de Cannes (216 aC) el partit popular de la ciutat, dirigit per Pacuvi Calavi i Vibi Virri, va obrir les portes als cartaginesos. La ciutat i les seves dependències van poder aportar per la guerra trenta mil infants i 400 cavallers. No obstant les altres ciutats de Campània (Nola, Neàpolis i Cumae principalment) van rebutjar seguir a Hanníbal. Aquest va estar aquell hivern a la ciutat i la riquesa d'aquesta va tenir un efecte negatiu sobre les tropes i la seva disciplina.

## Primera Batalla de Càpua

El 212 aC els romans van assetjar la ciutat. Hanníbal vingué des de la Pulla i va obligar a aixecar al setge després d'un enfrontament conegut com la Primera Batalla de Capua, però tan aviat com es va retirar els cònsols Quint Fulvi Flac i Appi Claudi van renovar el setge.

## Segona Batalla de Càpua

Durant la Segona Batalla de Capua els esforços d'Hanníbal per forçar la retirada romana no van reeixir i la fam va començar a la ciutat, i aviat els capuans es van rendir sense condicions (211 aC).

## Conseqüències

La ciutat fou castigada: els senadors i nobles foren executats; altres foren enviats a llocs llunyans, com la regió del Tíber; el territori de la ciutat fou confiscat per l'estat, les magistratures locals abolides, i la població que va restar o es va establir a la ciutat foren subjectes del prefecte de Roma. No es va matar més gent perquè feien falta per les collites d'aquella zona ubèrrima.
# Suvórovo

«Suvórovo» té aquests significats:
* Suvórove (Crimea), localitat de la República Autònoma de Crimea, a Ucraïna
* Suvórovo (Bélgorod), localitat de l'óblast de Bélgorod, a Rússia
# Cutxaró

El cutxaró és un tipus de preferment usat a la forneria catalana, que conté farina de blat, aigua, una mica de sal i 24h de repòs. El seu ús és bastant similar al d'altres preferments com poden ser el poolish, la biga italiana o el levain levure francès, o directament com a equivalent de la popular massa mare. Al refranyer català es diu d'un bon cutxaró, es veu pa en condició.
Existeixen dos costums per elaborar el cutxaró; la primera, és fer servir una porció de cutxaró del mateix dia, la segona és usant el cutxaró del dia anterior, amb cura que la massa no estigui sobrefermentada, i ens surti una massa que no llegeixi per esgotament del cultiu. Depenent de l'època de l'any, de la humitat o de la temperatura, els cutxarons fermenten més ràpid o més lent.
Cutxaró també és el nom alguerés per al culler, que en els dialectes peninsulars també es diu cullerot, cullerol o llossa.

## Referències

* ↑ Monreal, Ànnia. De pans per Catalunya. 1ª ed. Barcelona: Sd-Edicions, 2015. ISBN 978-84-943073-7-9. OCLC 913153046 [Consulta: 26 gener 2022]. ««(...) va rodar, pagès, coca de pa, xapata i llonguets, tots elaborats amb la mateixa recepta: una pasta de farina, aigua, cutxaró (farina, aigua, una mica de sal i 24 hores de repòs), portat fresc i sal.»»
* ↑ «D'un bon cutxaró, se'n veu pa en condició». El Refranyer. [Consulta: 25 maig 2022].
* ↑ Medina Mata, Enrique. «Massa mare 'cutxaró'». El Pa Mana, 2008. [Consulta: 25 maig 2022].
* ↑ Amades, Joan; Torrents i Buxó, Jacint; Sañé, Joaquim; Anglada, Lola. Pa de flequer: la cultura d'un aliment bàsic. Primera edició: octubre 2019. Barcelona: Edicions Morera, 2019, p. 5. ISBN 978-84-944473-8-9.
* ↑ Sanna i Useri, 1988, p. 277.

## Bibliografia

* Sanna i Useri, Josep. Diccionari català de l'Alguer. L'Alguer/Barcelona: Fundació del II Congrés de la Llengua Catalana i Editorial Regina, 1988. ISBN 84-7129-391-9.

## Enllaços externs

* Recepta senzilla de cutxaró, per E. Medina Mata (2008). Consultat el 29 de gener de 2022.
# Bodhi Linux

Bodhi Linux és una distribució de Linux lleugera i ràpida basada en Ubuntu. Empra Moksha Desktop com a entorn d'escriptori, que fou una bifurcació d'Enlightenment. La filosofia de la distribució és proporcionar una base mínima, que els usuaris puguin completar instal·lant el programari que desitgin.

## Referències

* ↑ Gerak. «Mantente al mínimo con la distro Bodhi» (en castellà). Desde Linux, 18-05-2016. [Consulta: 15 maig 2021].
* ↑ ostechnix. «Moksha Desktop - The betterment of Enlightenment Desktop» (en anglès americà), 14-09-2015. [Consulta: 15 maig 2021].
* ↑ Medina, Eduardo. «Bodhi Linux 6 llega con mejoras estéticas y Thunar como gestor de ficheros» (en castellà). Muy Linux, 12-05-2021. [Consulta: 15 maig 2021].
* ↑ Toro, Luigys. «Disponible Bodhi Linux 4.0.0: distro ligera basada en Ubuntu» (en castellà). Desde Linux, 30-10-2016. [Consulta: 15 maig 2021].
# Stan Helsing

Stan Helsing és una pel·lícula de comèdia de terror del 2009 escrita i dirigida per Bo Zenga. És protagonitzada per Steve Howey, Diora Baird, Kenan Thompson, Desi Lydic i Leslie Nielsen. Estrenada el 23 d'octubre de 2009 per Anchor Bay Entertainment, la pel·lícula és similar a la sèrie cinematogràfica Scary Movie i és una paròdia de pel·lícules de terror. S'ha doblat i subtitulat al català.

## Repartiment

* Steve Howey com a Stan Helsing
* Diora Baird com a Nadine
* Kenan Thompson com a Teddy
* Desi Lydic com a Mia
* Leslie Nielsen com a Kay
* Travis MacDonald com a Hitcher
* Chad Krowchuk com a Sully

## Referències

* ↑ «Abele, Robert, (October 23rd, 2009) LA Times : CAPSULE MOVIE REVIEWS, .». Arxivat de l'original el 29 abril 2014. [Consulta: Jan 26, 2020].
* ↑ «Stan Helsing: So unfunny, it's scary | The Star». [Consulta: Jan 26, 2020].
* ↑ «Stan Helsing». Goita què fan ara, 2009. [Consulta: 11 novembre 2022].
* ↑ Stan Helsing (Stan Helsing: A Parody) a la Base de dades de cinema en català
# Parc de Bagatelle

El parc de Bagatelle es troba al cor del bosc de Boulogne, a París. És un dels quatre pols del jardí botànic de la ciutat de París amb el jardin des serres d'Auteuil situat al sud-est del bosc, el parc floral de Paris i l'arboretum de l'école du Breuil que es troben al bosc de Vincennes.

## Història

El parc i el castell de Bagatelle han estat construïts només en seixanta-quatre dies, com a resposta a d'una juguesca entre Maria-Antonieta i el Comte d'Artois, que va adquirir el terreny el 1775. Els plànols del lloc han estat dibuixats en una sola nit per l'arquitecte Bellanger. Més de 900 obrers hi han treballat per a realitzar-lo.
François-Joseph Bélanger va concebre el parc i Thomas Blaikie va garantir la seva realització en un estil anglo-xinès, molt de moda en aquell temps. Aquesta moda està vinculada a l'arribada a Europa d'imatges de pagodes procedents de la Xina però reflecteix igualment una reacció de cara al rigorositat dels jardins a la francesa.
Després d'haver estat a punt de desaparèixer durant la Revolució, el parc ha vist la construcció de l'orangerie, de la reixa d'honor i de les quadres el 1835 després dels pavellons dels guardes, del Trianon i de les dues terrasses el 1870.
El jardí esdevé propietat de París el 1905. D'ençà 1907, el roserar del parc acull un concurs internacional. Es troben al parc 10000 rosers, de 1.200 espècies diferents.

## Galeria

* El roserar del parc de Bagatelle
* El parc de Bagatelle
* El parc de Bagatelle
* El parc de Bagatelle

## Exposicions temàtiques

S'organitzen regularment exposicions al parc de Bagatelle.

## Vegeu també

* Roserar de Bagatelle

## Enllaços externs

* Parc de Bagatelle a paris.fr Arxivat 2010-01-11 a Wayback Machine.
* El parc de Bagatelle i les seves fàbriques Arxivat 2008-10-12 a Wayback Machine.
* Vistes satèl·lit: 48° 52′ 17″ N, 2° 14′ 50″ E﻿ / ﻿48.87139°N,2.24722°E﻿ / 48.87139; 2.24722
# Jaume Gassull i Almenar

Jaume Gassull i Almenar, més conegut pel nom de ploma de Jaume Gassull o Jaume Gaçull, (Regne de València, segle xv – Regne de València, abans de 1515) fou un poeta valencià.

## Biografia

Son pare, Andreu Gassull, que havia sigut conseller i secretari d'Alfons el Magnànim i havia acompanyat el monarca a Nàpols, es va casar en segones noces amb Isabel d'Almenar, amb la qual tingué tres fills: Jaume, Beatriu i Andreu, dels quals Andreu era segurament el primogènit. Prèviament, el pare havia estat casat amb Aldonça, amb qui tenia una filla.
Se sap ben poc de la vida de Jaume Gassull i la majoria de coses que es coneixen són equivocades. Segurament no es casà, ja que no se li han trobat capitulacions matrimonials, a diferència dels seus germans i la seua germanastra. Consta com un els cavallers als quals la ciutat nomenà en 1487 per a guardar-ne un dels accessos, la porta de Quart, amb motiu d'una pesta. Més avant, en 1507, se li torna a fer el mateix encàrrec a causa d'una altra pesta. També se sap que intervingué en una operació mercantil amb safrà…
Algunes de les seues obres més reconegudes són les següents:
* La brama dels llauradors de l'horta de València contra lo venerable mossén Fenollar (c. 1490)
* La vida de Santa Magdalena en cobles (1496)
* Lo procés de les olives (amb Bernat Fenollar i quatre contertulians) (1497)
* Lo somni de Joan Joan (1497)
* Al reverend Mossén Fenollar, com a procurador d'en moreno

## Referències

* ↑ Fuster, Joan. Heretgies, revoltes i sermons. Barcelona: editorial Selecta, 1968, p. 18 (Biblioteca Selecta, 413).
* 1 2 «Jaume Gassull i Almenar». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Guia, Josep «Dades biogràfiques sobre Jaume Gassull». Revista d'Història Medieval. Universitat de València, pàg. 263-275.

## Enllaços externs

* Poesia de Jaume Gassull a RIALC
# Grammodes stolida

Grammodes stolida és una espècie de papallona nocturna de la subfamília Erebinae i la família Erebidae. Pertany a la tribu Ophiusini.

## Distribució

Es troba a Àfrica, sud d'Europa, la major part d'Àsia i Austràlia. Emigra cap al centre i nord d'Europa arribant a Anglaterra, Dinamarca i Finlàndia.

## Descripció

Les ales anteriors tenen coloració marronosa i negra, amb una àrea grisa i franges clares. Les ales posteriors són de coloració verd oliva amb una franja blanca i una taca blanca rodona.

## Biologia

Hi ha diverses generacions per any. Els adults volen de febrer a octubre.
Les larves són de color groc vermellós, més pàl·lides al dors i al llarg dels espiracles, marcats amb fines ratlles longitudinals negres i ratlles grises fosques.
Les larves s'alimenten d'espècies de Paliurus, Rubus, Tribulus, Coriaria i Quercus.

## Galeria

* Grammodes stolida
* Grammodes stolida (vista ventral)
* Grammodes stolida
* Grammodes stolida (còpula)

## Referències

* ↑ Seitz, A. Ed., 1914 Die Großschmetterlinge der Erde, Verlag Alfred Kernen, Stuttgart Band 3: Abt. 1, Die Großschmetterlinge des palaearktischen Faunengebietes, Die palaearktischen eulenartigen Nachtfalter, 1914

## Enllaços externs

* Funetː Grammodes stolida Arxivat 2016-04-04 a Wayback Machine.(en)
* Biodiversidad Virtualː Grammodes stolida (castellà).
* European Butterflies and Mothsː Grammodes stolida(en)
* UkMothsː Grammodes stolida(en)