OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Monster Truck Madness

Monster Truck Madness és un videojoc de curses desenvolupat per Terminal Reality i publicat per Microsoft per a Windows 95. Durant el desenvolupament es va referir com a Heavy Metal Truck o pel nom en clau intern Metal Crush.

## Jugabilitat

Monster Truck Madness és un videojoc de curses que permet als jugadors seleccionar entre els 12 camions monstre de la vida real i competir amb els jugadors de la IA en un dels quatre modes - acceleració (basat en els PENDA Point Series), circuit, ral·li i torneig. També és possible que els jugadors humans corrin un contra l'altre a través de DirectPlay.

## Continuacions

Una seqüela de l'original i publicada el 1998, Monster Truck Madness 2 (abreujat com a MTM2, en nom de codi Metal Crush 2, ofereix gràfics millorats, una interfície actualitzada, nous camions i pistes i l'addició de condicions meteorològiques variables. No obstant això, el motor del joc és essencialment el mateix que el que s'utilitzava en el joc original. Un testimoni de la seva similitud és el fet que la majoria de camions i pistes personalitzades són compatibles amb els dos jocs.
El 2003, un nou joc anomenat Monster Truck Madness va ser alliberat per la Game Boy Advance. Va ser desenvolupat per Tantalus Media i publicat per THQ.

## Rebuda

Un revisor per a Next Generation va declarar que Monster Truck Madness "el títol que realment sembla aprofitar al màxim el sistema operatiu de Windows 95", citant impressionants frame rates fins i tot sense utilitzar targetes acceleradores gràfiques i una forta sensació de velocitat. Va criticar la física com a poc realista, però va dir que els paràmetres personalitzables permeten als jugadors de tots els nivells de competència establir un repte satisfactori per a ells mateixos. Rebecca Anderson va escriure per a GameSpot que malgrat la seva percepció de les carreres de monstre com a crues i baixes, "em va agradar jugant a MTM". Va elogiar la intensitat dels gràfics i de la jugabilitat, les nombroses opcions, l'ús d'un famós locutor de camions monstre per als comentaris i la capacitat de conduir a pistes i superfícies no utilitzades en esdeveniments reals, tot i que va notar alguns errors tècnics.
Monster Truck Madness va ser nominat com a "Simulació de carreres" de l'any 1996 per Computer Games Strategy Plus, tot i que va perdre contra NASCAR Racing 2.

## Referències

* ↑ «Monster Truck Madness». Ziff Davis, 19-08-2003. [Consulta: 18 juliol 2015].
* 1 2 Anderson, Rebecca. «Monster Truck Madness (1996) Review», 26-09-1996. [Consulta: 15 gener 2018].
* ↑ «Monster Truck Madness». Next Generation (26) (Imagine Media). Feb 1997: 130.
* ↑ Staff. «Computer Games Strategy Plus announces 1996 Awards». Computer Games Strategy Plus, 25-03-1997. Arxivat de l'original el 14 juny 1997. [Consulta: 2 novembre 2010].
# Mesclador estàtic

Un mesclador estàtic és un aparell emprat per a barrejar dos fluids.
El dispositiu consta d'uns elements de barreja continguts en una carcassa cilíndrica (tub) o de secció quadrada. Les seves grandàries poden variar des de 6 mm a 6 metres de diàmetre. Els elements del mesclador estàtic consisteixen en una sèrie de plaques desviadores que estan fetes de metall o de diversos tipus de plàstic. De la mateixa manera, la carcassa del mesclador pot estar feta de metall o de plàstic. Els materials típicament emprats en la construcció dels components del mesclador estàtic són acer inoxidable, polipropilè, tefló, kynar i poliacetal.
El disseny general del sistema incorpora un mètode per a la introducció de dos corrents de líquids en el mesclador estàtic. Mentre els corrents travessen el mesclador, les plaques desviadores romanen en repòs però mouen contínuament i barregen els materials. La barreja completa depèn de moltes variables, incloent les propietats del fluid, el diàmetre del tub intern, el nombre d'elements desviadors, i el seu disseny.

## Referències

* ↑ Mezcladores estáticos. Novatec Fluid System.
# Lettre à Freddy Buache

Lettre à Freddy Buache és un curtmetratge documental suís dirigit per Jean-Luc Godard i estrenat el 1982.
La pel·lícula va ser encarregada inicialment per la ciutat de Lausana per al seu 500è aniversari a Godard i Yves Yersin. La pel·lícula finalment realitzada per Godard pren la forma d'una carta al crític, historiador del cinema i director de la Cinemateca Suïssa Freddy Buache. Es va projectar a la secció Un certain regard del 35è Festival Internacional de Cinema de Canes.
La pel·lícula comença amb aquesta frase:
| « | Els patrocinadors estaran furiosos, van demanar una pel·lícula sobre i això és una pel·lícula. Encara no ha arribat a la superfície, encara està al fons, al fons de les coses. El cinema morirà aviat, molt jove, sense haver donat tot el que podia haver donat. Per tant, hem d'anar al fons de les coses ràpidament. | » |
| — Jean-Luc Godard |||

## Notes i referències

* ↑ «Lettre à Freddy Buache». notrehistoire.ch.
* ↑ «Lettre à Freddy Buache». festival-lumiere.org.
* ↑ «Lettre à Freddy Buache». cineclubdecaen.com.
* ↑ «Lettre à Freddy Buache». festival-cannes.com.

## Enllaços externs

* Lettre à Freddy Buache a Vimeo
* Lettre à Freddy Buache a YouTube
# Coll Pregon (Beget)

El Coll Pregon és un coll de muntanya dels Pirineus situat a 1.375,7 metres d'altitud a cavall dels termes municipal de Camprodon, de la comarca del Ripollès (però a l'antic terme de Beget, de la Garrotxa) i comunal de Prats de Molló i la Presta, de la comarca del Vallespir. És al sud-est del terme de Prats de Molló i la Presta i al nord-oest del de Camprodon. És a prop al nord-oest del Roc del Tabal i al sud-est de la Collada de Vernadell.

## Referències

* ↑ [ El Coll Pregon en els ortofotomapes de l'IGN]
# Arronches

Arronches és un municipi portuguès, situat al districte de Portalegre, a la regió d'Alentejo i a la subregió de l'Alto Alentejo. L'any 2011 tenia 3.165 habitants. Limita al nord amb Portalegre, al nord-est amb Alburquerque (Badajoz), a l'est amb Campo Maior, al sud amb Elvas i a l'oest amb Monforte, i té una superfície de 314,65 km².

## Població

Població del concelho d'Arronches (1801 – 2004) :
| 1801 | 1849 | 1900 | 1930 | 1960 | 1981 | 1991 | 2001 | 2004 |
| 2470 | 2970 | 4990 | 6205 | 6818 | 4307 | 3677 | 3389 | 3278 |

## Freguesies

Administrativament, el municipi es divideix en 3 parròquies civils (freguesias):
* Assunção
* Esperança
* Mosteiros

## Referències

* ↑ Instituto Nacional de Estatística
* ↑ «Áreas das freguesias, concelhos, distritos e país». Arxivat de l'original el 2018-11-05.
* ↑ Diário da República. «Law nr. 11-A/2013, page 552 19» (pdf) (en portuguese). [Consulta: 16 juliol 2014].
# Tallavidre

Un tallavidre o tallador/talladora de vidre és una eina que s'utilitza per a fer un tall poc profund en una superfície d'una peça de vidre (normalment plana) que es tallarà en dues parts, per exemple, per a encaixar una finestra. La ratlla fa una esquerda a la superfície del vidre que afavoreix que el vidre es talli al llarg de la ratlla. Aquesta eina no s'ha de confondre amb les ferramentes utilitzades per a fabricar objectes de vidre tallat.
El vidre normal recuit es pot tallar d'aquesta manera, però no el vidre temperat, puix que aquest darrer tendeix a trencar-se en lloc de tallar-se nítidament en dues parts.
A l'Edat Mitjana, el vidre es tallava amb una barra de ferro calent i de punta esmolada. El punt al roent dibuixat al llarg de la superfície remollida del vidre causava que es partís. Les fractures creades d'aquesta manera no eren molt precises i les peces aspres havien de ser estellades o "fregades" fins a obtenir formes més exactes amb una eina en forma de ganxo anomenada ferro ranurat.
Entre els segles XIV i XVI, a partir d'Itàlia, es va fer freqüent un tallador amb punta de diamant que permetia un tall més precís.
El 1869, el tallador de rodes va ser desenvolupat per Samuel Monce de Bristol, Connecticut, que roman l'eina estàndard actual per a la majoria dels talls de vidre.
Un tallador de vidre pot fer servir un diamant per a crear la divisió, però més comunament s'usa una petita roda de tall feta d'acer endurit o carbur de tungstè de 4 a 6 mm de diàmetre amb un perfil en forma de V anomenat "angle de poliment". Com més gran sigui l'angle d'esmolada de la roda, més agut serà l'angle de la V i més gruixuda serà la peça de vidre que tallarà.

## Referències

* ↑ McGowan, Christopher. A Practical Guide to Vertebrate Mechanics (en anglès). Cambridge University Press, 1999-02-28. ISBN 9780521576734.
* ↑ Architects, American Institute of; Hedges, Keith E. Architectural Graphic Standards (en anglès). John Wiley & Sons, 2017-03-16. ISBN 9781119312734.
* ↑ Beryle, Milton K. Beryle. The Encyclopedia of Working With Glass. Oceana Books, 1968, p. 10, 11, 12.
* ↑ Bob Beranek. The Complete Guide to Auto Glass Installation. AuthorHouse, 1 August 2011, p. 336. ISBN 978-1-4634-4148-7.

## Vegeu també

* Talladora de vidre Fletcher
# El Galeón

El Galeón és un balneari del sud de l'Uruguai ubicat al departament de Canelones. Forma part de la Costa de Oro.

## Geografia

El Galeón es troba al sud-est del departament de Canelones, al sector 8. Al sud té platges sobre el Riu de la Plata; a l'est limita amb Santa Ana, i a l'oest amb el balneari de Cuchilla Alta.
El balneari s'ubica al km 74 de la Ruta Interbalneària.

## Població

D'acord amb les dades del cens de 2004, El Galeón tenia una població aproximada de 115 habitants.
| Any | Població |
| 1963 | - |
| 1975 | 66 |
| 1985 | 74 |
| 1996 | 113 |
| 2004 | 115 |
| 2011 | 192 |
Font: Institut Nacional d'Estadística de l'Uruguai

## Referències

* ↑ Dades estadístiques de l'Institut Nacional d'Estadística de l'Uruguai (INE) – Cens de 2004 Arxivat 2011-07-21 a Wayback Machine., consultat el 19 d'abril de 2011
* ↑ Dades estadístiques de l'Institut Nacional d'Estadística de Uruguai 1963–1996 Arxivat 2001-07-05 a Wayback Machine. (DOC)

## Enllaços externs

* Mapa d'El Galeón (PDF; 116 kB)
# Mercat Renaixentista de Carles V

El Mercat Renaixentista de Carles V és un esdeveniment festiu que té lloc en el barri antic de la localitat espanyola de Melilla, recreant durant tres dies un mercat medieval. Se celebra amb caràcter anual, el primer cap de setmana de juliol.

## Història

El Mercat Medieval a Melilla es va iniciar en la seva primera edició l'any 2004 de la mà de la recentment creada Fundació Melilla Ciutat Monumental.
Els carrerons de Melilla La Vella van aparèixer amb palla escampada pel sòl en un recinte emmurallat adornat amb el muntatge de banderoles, posats d'artesania, animació teatral i musical que van tenir un gran èxit de participació donant l'empremta d'un obligat calendari per a les edicions posteriors que es van mantenir ininterrompudament fins a l'any 2019.
Des de l'any 2016 el mercat medieval es transforma en el seu nou format de Mercat Renaixentista amb l'objectiu d'incloure Melilla en la Ruta de Carles V.

## Actualitat

Des de 2004 Melilla La Vella retorna al passat: s'engalanen els carrers amb estendards, s'instal·len desenes de llocs per a artesans i s'organitzen activitats i actuacions a l'aire lliure, com poden ser tornejos medievals amb lluita de guerrers a cavall, exhibicions de falconeria i de tir amb arc, o representacions de fets històrics o llegendaris. L'afluència de públic és massiva, havent-se superat a vegades els 45.000 visitants: la gent s'implica altament en la Fira, i molts d'ells es vesteixen amb vestits d'època. Així, és fàcil creuar-se pel carrer amb nobles d'alt rang, monjos benedictins o fins i tot leprosos marginats.

## Referències

* ↑ «Melilla regresará este verano al siglo XVI con el Mercado Renacentista ‘Carlos V’ - MelillaHoy» (en castellà), 25-01-2024. [Consulta: 27 setembre 2024].
* ↑ «Feria Medieval en Melilla en Melilla | Guía Repsol» (en espanyol europeu). REPSOL. [Consulta: 27 setembre 2024].
* ↑ Jiménez, María Ángeles. «El Mercado Medieval volverá a Melilla el próximo verano» (en castellà). El Faro de Melilla, 15-08-2023. [Consulta: 27 setembre 2024].
* ↑ «Mercado Renacentista de Carlos V en Melilla 2024» (en castellà). Ferias y Mercados Medievales, 16-09-2024. [Consulta: 27 setembre 2024].
* ↑ Perdiguero, Silvia. «El Mercado Medieval registra un nuevo récord: 45.000 visitantes» (en castellà). El Faro de Melilla, 06-07-2010. [Consulta: 27 setembre 2024].
* ↑ «El Mercado Renacentista Carlos V de Melilla atrae a miles de ciudadanos y es valorado positivamente por el Gobierno - MelillaHoy» (en castellà), 30-06-2024. [Consulta: 27 setembre 2024].
# Notus (Idaho)

Notus és una població dels Estats Units a l'estat d'Idaho. Segons el cens del 2000 tenia 458 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Notus tenia 458 habitants, 147 habitatges, i 113 famílies. La densitat de població era de 453,4 habitants/km².
Dels 147 habitatges en un 44,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 64,6% hi vivien parelles casades, en un 6,8% dones solteres, i en un 23,1% no eren unitats familiars. En el 18,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 5,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,12 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,58.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 33,4% tenia menys de 18 anys, un 7,6% entre 18 i 24, un 27,7% entre 25 i 44, un 20,1% de 45 a 60 i un 11,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 31 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.813 $ i la renda mediana per família de 43.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.000 $ mentre que les dones 21.250 $. La renda per capita de la població era d'11.801 $. Aproximadament el 10,4% de les famílies i el 13,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Notus». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 4 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Notus». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Coll Roi

El Coll Roi, Coll Roig en llengua estàndard, és un coll a 2.719,3 msnm. situat en la carena que separa els termes de la Torre de Cabdella, en el seu terme primigeni, i de la Vall de Boí (antic terme de Barruera. Separa, per tant, les comarques de l'Alta Ribagorça i del Pallars Jussà.
És prop i al nord del Cap de les Raspes Roies, a la carena que uneix aquest tossal amb el Pic de l'Estanyet, al nord-oest del Coll Roi. A llevant d'aquest coll hi ha la muntanya de lo Castell de Rus.
# Atelopus reticulatus

Atelopus reticulatus és una espècie d'amfibi que viu al Perú.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Lötters, S., Martinez, J.L. & Schulte, R. 2004. Atelopus reticulatus. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 9 d'abril del 2008.
# Tallatubs

Un tallatubs és una eina utilitzada per tallar tubs rodons en angle recte. A més de produir un tall net, aquesta eina és sovint ràpida, sent la forma més convenient de tallar canonada enfront de l'opció d'utilitzar una serra per a metalls (encara que això depèn del tipus de metall de la canonada).
El model més popular està compost per un disc afilat ajustable amb una adherència de mandíbula, amb dos o més cilindres, al costat oposat al disc de tall. S'utilitza prement la roda de tall fent-lo girar repetides vegades al voltant del tub fins a tallar tot el gruix de la paret del mateix.

## Descripció

La serra de tallar tubs de coure es compon d'un suport en forma de C que en un costat té muntat un disc d'acer tallant sobre l'extrem d'un cargol roscat de rosca fina que es fa avançar girant el pom. La claveguera es desplaça dins del mànec fins a prémer el disc contra el tub. A l'altre costat de la C hi ha dos o més corrons d'acer giratoris. Aquests serveixen per a la guiar el tub de manera que quan gira es realitzi el tall en la posició correcta, en angle recte respecte a la canonada. Tant el disc de tall i com els cilindres guia són reemplaçables.

## Tipus

Hi ha diferents tipus de talltubs:
* 'Tallador de tubs de coure' : són per a tubs de coure estàndard.
* 'Tallador de cadena per a tubs grans' : per a l'ús en tubs més gruixuts. És un tallatubs amb diverses rodes afilades sobre una cadena ajustable. S'utilitza prement la cadena mitjançant el mànec tensor i fent-la girar al voltant del tub diverses vegades fins a tallar tot el gruix.
* 'Tallador de tubs de plàstic' : semblant a una tisora de podar, poden utilitzar-se per a canonades i tubs de plàstic prims (fins a una polzada), com ara canonades de desguàs o d'aspersors.

## Comparació amb les serres d'arquet

Una serra d'arquet tallarà gairebé qualsevol mida de canonada feta de metall o plàstic. Les serres de tallar tubs, en canvi, són més limitats. Es fan servir per realitzar talls nets a la superfície exterior del tub, una cosa necessària per a encastar-les bé en els tubs femella. El tall pot deixar rebaves a l'interior del tub, que s'haurien de remoure per evitar danyar el revestiment aïllant dels cables en conductes elèctrics.

## Referències

* ↑ United States. Patent Office. Official Gazette of the United States Patent Office. The Office, 1917, p. 223–.
* ↑ Michael E. Brumbach. Industrial Maintenance. Cengage Learning, 1 agost 2012, p. 206–. ISBN 1-133-41629-2.
* ↑ United States. War Department. Rigging and Engineering Hand Tools. War Department, 1942, p. 178–.
* ↑ Daniel Riordan. Technical Report Writing Today. Cengage Learning, 3 gener 2013, p. 206–. ISBN 1-133-60738-1.
* ↑ Peter Hemp. Plumbing a House. Taunton Press, 1998, p. 87–. ISBN 978-1-56158-333-1.

## Vegeu també

* Multiplicador d'aire
* Desguàs inodor flexible

## Enllaços externs

* Desmostració de l'ús d'un tallatubs (anglès)
# Moner

«Moner» té aquests significats:
* Can Moner
* Casa Moner, habitatge al municipi de Figueres (Alt Empordà)
* Puig d'en Moner, muntanya al municipi de Llagostera, a la comarca del Gironès
* Biografies:
** Anna Moner (Vila-real, la Plana Baixa, 1967), llicenciada en història de l'art, artista plàstica i escriptora
** Dalmau Moner o Sant Dalmau (Santa Coloma de Farners, 1291 - Girona, 1341), eremita i frare dominic celebrat com a beat
** David Moner i Codina
** Domènec Moner i Basart (Lloret de Mar, 1907 - Sant Pere de Ribes, 2003), compositor de sardanes
** Joaquim Manuel de Moner i de Siscar
** Margalida Moner Tugores
** Rafael de Moner (?- 1704), eclesiàstic català, que arribà a ostentar els càrrecs d'abat de Sant Pere de Rodes (1687-1698)
# El Futbol Club de les Feres

El Futbol Club de les Feres (títol original en alemany: Die wilden Kerle') és una pel·lícula alemanya, dirigida per Joachim Masannek el 2003, i protagonitzada per Jimi Blue Ochsenknecht, Wilson González Ochsenknecht i Constantin Gastman.
Les feres del futbol és una sèrie de llibres, 13 volums, que expliquen les aventures i la formació d'un equip de futbol per nois de deu anys, tot un èxit a Alemanya des de la seva publicació. Estan basats en les experiències del cineasta Joachim Masannek quan intentava entrenar als seus fills i ha estat ell l'encarregat de portar el projecte a la pantalla gran.
El guió és del propi director i es basa en els seus llibres Les Feres Futbol Club que van ser tot un èxit a Alemanya i es basen en la seva experiència com a entrenador, des de 1985, de l'equip dels seus dos fills d'11 i 13 anys. (Zinema.com)

## Argument

Set amics (León, Marlon, Joschka, Juli, Raban, Vanessa, Maxi, Markus, Deniz (solament apareix en la segona pel·lícula), Nerv (en la tercera, quarta i cinquena pel·lícula), Jojo, Fabi) apassionats del futbol esperen com a bojos l'arribada de la primavera per poder començar a jugar una altra vegada. Però quan els nois es dirigeixen al terreny de joc, Michi el Gros i els seus temuts guerrers invencibles ja ho han ocupat.
Per tornar a recuperar el seu camp, els set els desafien a un partit. En contra han de Michi i els seus són més grans i forts però «Les Feres» no estan disposades a perdre. Es prenen molt seriosament la revenja i es posen a entrenar molt dur per guanyar. A més compten amb Billy, un exjugador de futbol professional que accepta entrenar-los però en realitat anava borratxo i els va mentir, ja que mai va ser un jugador professional. Billy més que ensenyar-los a marcar, va a inculcar-los la consciència d'equip i els valors humans que regeixen dins i fora del terreny de joc. Les Feres es van a convertir en el millor equip del campionat juvenil i en els millors amics del món.

## Referències

* ↑ Títol en català a Ésadir
* ↑ Títol en català a Grup62
Aquest article és una obra derivada de «[ ]» per periodistes de 20minutos.es, disponible bajo la licencia Creative Commons Atribución-CompartirIgual 3.0 Unported.
# Metabolisme dels xenobiòtics

El metabolisme dels xenobiòtics és el conjunt de rutes metabòliques que modifiquen l'estructura química dels xenobiòtics, que són compostos aliens a la bioquímica normal d'un organisme, com ara medicaments i verins. Aquestes rutes són una forma de biotransformació present en tots els grups principals d'organismes, i es considera que tenen un origen molt antic. Aquestes reaccions sovint funcionen destoxificant compostos verinosos; tanmateix, en alguns casos, els intermedis del metabolisme xenobiòtic poden causar efectes tòxics per si mateixos.
El metabolisme dels xenobiòtics es divideix en tres fases. A la fase I, enzims com ara les citocrom P450 oxidases introdueixen grups reactius o polars als xenobiòtics. Aleshores, aquests compostos modificats són conjugats a compostos polars en reaccions de fase II. Aquestes reaccions són catalitzades per enzims transferases com ara les glutatió S-transferases. Finalment, a la fase III, els xenobiòtics conjugats poden ser processats encara més, abans de ser reconeguts per transportadors d'eflux i bombejats a l'exterior de les cèl·lules.
Les reaccions d'aquestes rutes són d'interès particular en medicina com a part del metabolisme dels medicaments, i com a factor contribuïdor a la resistència a medicaments múltiples en malalties infeccioses i quimioteràpia del càncer. Les accions d'alguns medicaments com a substrats o inhibidors dels enzims implicats en el metabolisme xenobiòtic són una raó habitual per les interaccions perilloses entre medicaments. Aquestes rutes també són importants en ciències ambientals, on el metabolisme dels xenobiòtics dels microorganismes determina si un agent contaminant serà descompost durant la bioremediació, o si persistirà al medi.