OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# El parc Cordier a Trouville

El parc Cordier a Trouville és un oli sobre tela de 51 × 62 cm realitzat per Louis-Eugène Boudin vers els anys 1880-1885, el qual es troba al Museu Nacional d'Art de Catalunya.

## Context històric i artístic

Boudin, fill de mariner, va adoptar com a temàtica gairebé exclusiva les escenes de mar, especialment de la costa de la Normandia i la Bretanya, encara que, cap al final de la seua vida, va pintar també pel sud de França i Venècia. Trouville-sur-Mer, platja de moda de l'època, va esdevenir un dels llocs preferits de l'artista, on entre el 1862 i el 1871 va pintar les seues famoses escenes de platja amb reunions mundanes, que van assolir un gran èxit.

## Descripció

És un oli pintat en plena maduresa artística del pintor i amb l'espontaneïtat d'un esbós i on tots els elements estan subordinats a la llum, distribuïda delicadament en un joc de contrastos. L'indret escollit pel pintor en aquesta ocasió no és la platja, sinó un parc poc freqüentat i a ple sol. Aquest quadre (en el qual els arbres i el cel, lleugerament ennuvolat, esdevenen els elements dominants de la composició) és el reflex del tipus de representació pel qual va optar Boudin: un paisatge sense figures amb la línia de l'horitzó baixa, en el qual el cel ocupa gran part de la tela. Ací, les figures, només emprades com a contrapunt per suggerir la magnitud del paisatge, són meres pinzellades de colors vius que contribueixen a crear efectes lluminosos i les ombrel·les de les dames, elements imprescindibles en aquestes composicions mundanes.

## Referències

* 1 2 3 Mercè Doñate a Guia del Museu Nacional d'Art de Catalunya. Barcelona: MNAC, 2004. ISBN 8480431369. Pàgs. 238-239.
* ↑ Museu Nacional d'Art de Catalunya (català)

## Enllaços externs

* Getty Images
* Flickr
* Pictorem (anglès)
* Alamy (anglès)
# Eleccions legislatives portugueses de 1999

Les eleccions legislatives portugueses de 1999 se celebraren el 10 d'octubre i suposaren una nova victòria per majoria relativa del PS i António Guterres fou nomenat pel President de la República novament Primer Ministre de Portugal.

## Resultats

| Partit | Vots | Diputats | % |
| PS | 2.385.922 | 115 | ' ' |
| PPD/PSD | 1.750.158 | 81 | ' ' |
| PCP-PEV | 487.058 | 17 | ' ' |
| CDS-PP | 451.643 | 15 | ' ' |
| BE | 132.333 | 2 | ' ' |
| PCTP/MRPP | 40.006 | 0 | ' ' |
| MPT | 19.938 | 0 | ' ' |
| PPM | 16.522 | 0 | ' ' |
| PSN | 11.488 | 0 | ' ' |
| PH | 7.346 | 0 | ' ' |
| POUS | 4.104 | 0 | ' ' |
| PDA | 438 | 0 | ' ' |
| Vots en Blanc | 56.964 | - | ' ' |
| Vots Nuls | 51.230 | - | ' ' |
| Participació | 5.415.102 | 230 | ' ' |

## Referències

* ↑ «António Guterres vence eleições de 1999» (en portuguès). RTP, 08-09-2015. [Consulta: 30 setembre 2023].
* ↑ «Resultados Eleitorais» (en portuguès de Portugal). [Consulta: 30 setembre 2023].

## Enllaços externs

* (portuguès) Comissão Nacional de Eleições Arxivat 2011-09-18 a Wayback Machine..
# Emília Lèpida (rebesnéta d'August)

* Per altres dones anomenades igual, vegeu Emília Lèpida.
Emília Lèpida (llatí: Emilia Lepida) va ser una dama romana, rebesneta d'August. Era filla de Luci Emili Paule, consol l'any 1, i de Júlia, la neta d'August. El seu germà era Marc Emili Lèpid, casat amb Drusil·la, una germana de Calígula. Formava part de la Família Júlia-Clàudia a més de la gens Emília.
En la seva joventut va ser promesa a Claudi, amb qui potser es va casar abans de ser emperador, però o es va morir o Claudi se'n va divorciar, ja que no torna a aparèixer.

## Referències

* ↑ Suetoni. «II. Augustus", LXXII». A: Vides dels dotze cèsars.
* ↑ Suetoni. Vida dels dotze cèsars: Claudi 26
* ↑ Tàcit. Annals III,24

## Vegeu també

* Gens Júlia
# Elisabeth Ljunggren

Elisabeth Ljunggren (Estocolm, 26 de febrer de 1948) és una nedadora sueca, ja retirada, especialista en estil lliure, que va competir durant la dècada de 1960.
En el seu palmarès destaca una medalla de bronze en la cursa dels 400 metres lliures del Campionat d'Europa de natació de 1962, així com dotze campionats nacionals, nou en piscina llarga i tres en piscina curta, entre 1962 i 1968. Va establir diferents rècords d'Europa dels 400, 800 i 1.500 metres lliures.
El 1964 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Tòquio, on va quedar eliminada en sèries en els 400 metres lliures del programa de natació. Quatre anys més tard, als Jocs de Ciutat de Mèxic, va disputar tres proves del programa de natació. Destaca la vuitena posició en els 400 metres lliures, mentre en les altres dues proves quedà eliminada en sèries.

## Referències

* ↑ «European Swimming Championships (Men)». [Consulta: 20 juliol 2020].
* ↑ «Swedish Medalists». Arxivat de l'original el 2021-09-27. [Consulta: 2 gener 2022].
* 1 2 «Olympedia – Elisabeth Ljunggren-Morris». [Consulta: 2 gener 2022].
# Eisenacher Motorenwerk

Eisenacher Motorenwerk (EMW) fou un fabricant d'automòbils i motocicletes de l'Alemanya Oriental amb seu a Eisenach, Turíngia. EMW va arribar a construir monoplaces per a la Fórmula 1 i en va disputar una sola cursa el 1953 (concretament, el GP d'Alemanya, amb el resultat de retirada després de 12 voltes per problemes amb el tub d'escapament).

## Continuació de la producció de BMW

Una de les fàbriques de BMW anteriors a la Segona Guerra Mundial es va ubicar a Eisenach, ciutat que després de la guerra va ser presa pels soviètics en trobar-se a la zona d'ocupació d'aquest exèrcit. La fàbrica va continuar produint cotxes i motocicletes amb la marca BMW, però després d'una demanda el 1952 va haver de canviar el nom per EMW. El logotip també era similar, però en comptes del blau original de BMW, EMW feia servir el vermell.
Acabada la guerra, la fàbrica va produir monoplaces competitius basats en el BMW 328, gran dominador de les curses durant el període d'entreguerres, i de la mà d'Edgar Barth van començar a competir a nivell internacional.
La Kasernierte Volkspolizei (una branca paramilitar de la policia que va precedir l'Exèrcit Popular Nacional) i les forces armades de l'Alemanya Oriental que la van succeir necessitaven vehicles i van expressar el seu interès per a reactivar la producció del BMW 325, un model d'Einheits-PKW tot terreny de guerra que, convertit en vehicle civil utilitari, fabricava BMW a Eisenach i que no havia tingut èxit. El resultat fou el nou EMW 325/3, 166 unitats del qual es van produir el 1952. Malgrat tot, aquesta remilitarització d'un vehicle civil infringia els acords de la Conferència de Potsdam i va provocar protestes per part del bloc occidental.
Més tard, la secció d'automòbils d'EMW va esdevenir VEB Automobilwerk Eisenach i va produir el Wartburg. La fabricació de motocicletes es va acabar a la dècada del 1950 i es va substituir per la de l'AWO 425 que produïa Simson a Suhl, també a Turíngia.

## A la F1

EMW va competir al campionat del món de la Fórmula 1 només a la temporada de 1953, debutant en el GP d'Alemanya sense èxit. No va haver-hi presència de cotxes EMW en cap més cursa de la F1, no aconseguint cap punt pel campionat.

### Resultats a la Fórmula 1

| Any | Equip | Xassís | Motor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | Posició | Punts |
| 1953 | Rennkollektiv EMW | EMW | EMW | ARG | 500 | HOL | BEL | FRA | GBR | ALE Ret | SUI | ITA | - | 0 |

## Vegeu també

* BMW

## Referències

* ↑ Small, Steve. The Guinness Complete Grand Prix Who's Who (en anglès). Guinness, 1994, p. 46. ISBN 0851127029.
* ↑ Stünkel, Udo. Bewegte Zeiten: Typenkunde DDR Fahrzeuge, Personen- und Lieferwagen (en alemany). Bremen: Verlag Peter Kurze, 2000, p. 22. ISBN 3-9806977-9-7.
* ↑ Kleinschmidt, Heiko «Eisenach: Horst Ihling erinnert an Kurioses und geheime Auto-Entwicklungen» (en alemany). Thüringer Allgemeine. Mediengruppe Thüringen, 03-08-2016. Arxivat de l'original el 2017-08-16.
# El pacte (pel·lícula de 2006 dirigida per Bryan Goeres)

El pacte (títol original en anglès, The Deal) és un telefilm espanyol de 2006 dirigit per Bryan Goeres. Es va projectar al Festival de Telefilms Zoom Igualada 2006. S'ha doblat al català.

## Repartiment

* Penelope Ann Miller: Laura Martin
* Henry Thomas: Frank
* Andoni Gracia: Oscar
* Ismael East Carlo: Arias
* Dean Stockwell: l'agent Tremayne
* Abel Folk: l'inspector Navarro
* Lorena Bernal: Natalia
* Birgit Bofarull: Connie

## Referències

* ↑ «Avui. 8/11/2006.». [Consulta: 10 setembre 2024].
* ↑ «El pacte». ésAdir. [Consulta: 10 setembre 2024].
* ↑ «The Deal (2006) | Rotten Tomatoes» (en anglès). [Consulta: 10 setembre 2024].
# El pacte

«El pacte» té aquests significats:
# El pacte (pel·lícula de 2018)

El pacte (originalment en castellà, El pacto) és una pel·lícula de thriller de terror sobrenatural espanyol del 2018 dirigida per David Victori que protagonitza Belén Rueda, Darío Grandinetti i Mireia Oriol. S'ha doblat al català.

## Sinopsi

Tot buscant desesperadament salvar la vida de la seva filla Clara, que acaba d'entrar en coma, la Mónica arriba a un pacte amb el diable que suposa la possibilitat de començar a matar persones.

## Repartiment

* Belén Rueda com a Mónica
* Darío Grandinetti com a Álex
* Mireia Oriol com a Clara
* Jordi Recasens com a Fran
* Patxi Santamaria com a Santero
* Antonio Durán "Morris"
* Carlus Fàbrega
* Josean Bengoetxea
* Vanessa Buchaca
* Frederic Llobregat

## Producció

El pacte, el primer llargmetratge com a director de David Victori, és una producció d'Ikiru Films, 4Cats Pictures, Sony Pictures International Productions i El Pacto La Película AIE, amb la participació de TVE, TVC, Movistar+ i Vodafone i el suport de l'ICAA i l'ICEC. El rodatge va acabar el 2017; i va tenir lloc en diversos localitzacions incloent-hi Barcelona.

## Publicació

Distribuïda per Sony Pictures Entertainment Iberia, la pel·lícula es va estrenar a les sales de cinema el 17 d'agost de 2018 a Espanya, on va recaptar 447.210 € el cap de setmana d'estrena.

## Referències

* 1 2 «El pacte». ésAdir. [Consulta: 9 octubre 2022].
* ↑ Martínez, Beatriz. «El pacto. Para seguidores incondicionales del fantástico español». Fotogramas, 16-08-2018.
* 1 2 3 4 5 6 Holland, Jonathan. «‘The Pact’ (‘El Pacto’): Film Review». The Hollywood Reporter, 25-08-2018.
* 1 2 3 4 5 «El pacto». Academia de las Artes y las Ciencias Cinematográficas de España. [Consulta: 28 abril 2022].
* ↑ «‘El pacto’ – tráiler. Estreno en cines 17 de agosto 2018». Audiovisual451, 14-08-2018.
* 1 2 Rivera, Alfonso. «David Victori concluye el rodaje de El pacto». Cineuropa, 05-12-2017.
* ↑ «La española ‘El pacto’ debuta en el Top-5 de la taquilla en un flojo fin de semana». Cine y Tele, 22-08-2018.

## Enllaços externs

* El pacte al Catálogo de Cinespañol de l'ICAA
# Emmanuel Intxauspe

Emmanuel Intxauspe (Atharratze, 1815 - Onizegaine, 1902) va ser un escriptor en euskera suletí nascut a Zuberoa. Fou ordenat sacerdot amb 25 anys el 1840, i de 1842 a 1864 va ser el capellà de l'Hospital Civil de Saint-Léon de Baiona. Louis Lucien Bonaparte va ser el seu mecenes.

## Obres
### Traduccions

* Danteren comediaren lehen zatia (1890); traducció de La Divina Comèdia de Dante
* San Mateoren ebanjelioaren (1856); traducció de l'Evangeli de Sant Mateu a l'euskera.

### Cançons

* Kantika saintiak zuberoaco euskaraz (1897); càntic sagrat en suletí

### Religió

* Jinkouac guiçonareki eguin patoac, edo eguiazco religionia (1851)

### Estudis antropològics

* Le Peuple Basque: Sa langue, son origine (1893); presentat prèviament a l'Associació francesa pel progrés de les ciències

## Referències

* ↑ http://www.euskomedia.org/aunamendi/73922?q=emmanuel+inchauspe&partialfields=fondo%3Aau%25F1amendi&numreg=1&start=0

## Enllaços externs

* (basc) Emmanuel Intxauspe literaturaren zubitegian
# El presoner de Zenda (pel·lícula de 1952)

El presoner de Zenda (títol original en anglès: The Prisoner of Zenda) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Richard Thorpe, estrenada el 1952. Aquesta versió de la novel·la d'Anthony Hope és un remake quasi pla per pla de l'adaptació cinematogràfica de 1937. Ha estat doblada al català.

## Argument

Rodolf Rassendyll, un turista anglès, arriba a Strelsau, capital d'un país imaginari d'Europa Central, la Ruritania. Hi troba un llunyà cosí del qual és la perfecta còpia, el príncep hereu Rodolf V. Aquest ha de ser coronat Rei l'endemà, però al final de la vesprada que els dos parents allunyats passen junts, el futur sobirà no pot ser reanimat: ha begut un vi drogat per una còmplice del seu germanastre, Michael de Strelsau, que compta a proclamar-se Regent del Regne, per l'absència a la Cerimònia de la Coronació de Rodolf V, després fer-lo assassinar per accedir així al Tron. Però dos fidels del príncep legítim, el Coronel Zapt i Fritz von Tarlenheim, proposen a Rassendyll que faci el paper de sobirà a la coronació, gràcies a aquesta providencial semblança. Les coses es compliquen quan Rodolf V, encara adormit, és segrestat el mateix dia pel mercenari Rupert d'Hentzau; a més a més, Rassendyll s'enamora de la Princesa Flavia, promesa en matrimoni al príncep hereu.

## Repartiment

* Stewart Granger: Rodolf Rassendyll / Rodolf V
* Deborah Kerr: La princesa Flavia
* Louis Calhern: El coronel Zapt
* Jane Greer: Antoinette de Mauban
* Lewis Stone: El cardenal
* Robert Douglas: Michel, duc de Streslau
* James Mason: Rupert de Hentzau
* Robert Coote: Fritz von Tarlenheim
* Francis Pierlot: Josef
* Charles Watts: El porter
I, entre els actors que no surten als crèdits:
* Kathleen Freeman: Gertrud Holf
* Doris Lloyd: Lady Topham
* Stanley Logan: Lord Topham

## Referències

* ↑ esadir.cat. El presoner de Zenda. esadir.cat.
* ↑ «The Prisoner of Zenda». The New York Times.
# Era Barta d'Inard

Era Barta d'Inard (francès Labarthe-Inard) és un municipi occità de Comenge, A Gascunya. situat en el departament de l'Alta Garona, a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Equació el·líptica en derivades parcials

Una equació el·líptica en derivades parcials de segon ordre és una equació diferencial parcial de segon ordre de tipus:
    $Au_{xx}+2Bu_{xy}+Cu_{yy}+Du_{x}+Eu_{y}+F=0\quad$
en la qual la matriu $Z={\begin{bmatrix}A&B\\B&C\end{bmatrix}}$ és definida positiva.
Aquesta equació satisfà la condició:
    $B^{2}-AC<0.\$
(Assumint que $u_{xy}=u_{yx}$ de forma implícita)
Un exemple d'una equació diferencial parcial líptica és l'equació de Poisson o l'equació de Laplace.

## Vegeu també

* Equació parabòlica en derivades parcials
* Equació hiperbòlica en derivades parcials
* Equació en derivades parcials
# Eliodoro de la Torre y Larrinaga

Eliodoro de la Torre y Larrinaga (Barakaldo, 1884- 1946) fou un polític basc. Va treballar com a comptable, gerent i apoderat del London County Wesminster Bank i de la Societat Minera de Villaodrid. També fou impulsor del cooperativisme, militant del Partit Nacionalista Basc i un dels fundadors del sindicat ELA-STV.
Durant la Segona República Espanyola va ser regidor de l'ajuntament de Deusto i diputat a Corts per Biscaia a les eleccions generals espanyoles de 1936. En esclatar la guerra civil espanyola fou encarregat de les finances de la Junta de Defensa de Bizkaia i Conseller d'Hisenda del Govern d'Euzkadi. Va controlar la gestió de la hisenda basca, el control de la borsa, la contractació i l'exportació, a més de facilitar els auxilis a les indústries, atresoraments i lliurament d'or.
Després de l'afusellament d'Alfredo Espinosa el 1937 i el trasllat del govern a Catalunya, va assumir també la Conselleria de Sanitat. Va crear els hospitals Gernika, Euzkadi, Otxandiano, tots ells a Catalunya, i l'hospital per a mutilats, la maternitat i el dispensari de La Roseraie a Biàrritz, així com el sanatori antituberculosos de Kanbo. També fou el creador del Batalló Gernika.

## Enllaços externs

* Ressenya biogràfica Arxivat 2007-11-22 a Wayback Machine.
# Escoles municipals (Bàscara)

Les Escoles municipals és una escola de Bàscara (Alt Empordà). Situades a la banda sud del nucli urbà de la població de Bàscara, a l'avinguda de l'Alt Empordà. L'edifici és una obra inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici de planta rectangular, format per diverses crugies, amb la coberta de teula de quatre vessants i distribuït en una sola planta. La façana principal s'organitza simètricament gràcies a la disposició de les grans obertures que la conformen. Majoritàriament són rectangulars, la porta d'accés al centre, rectangular i amb un voladís superior. A cada banda, dos grans finestrals amb els ampits de rajola vidrada verda. Als extrems de la façana, els finestrals són d'arc de mig punt i també estan agrupats en parelles. L'interior de l'edifici està distribuït en cinc aules, menjador i serveis administratius i d'uns espais escolars d'esbarjo connectats a la zona esportiva municipal. A la part posterior, l'edifici té adossat un altre cos rectangular d'una planta, afegit amb posterioritat a la construcció original.
L'escola està arrebossada i pintada de color teula.

## Història

La primera notícia sobre l'existència d'una escola a Bàscara és del segle xiv. El 1359 el bisbe dona llicència a Pere de Puig, clergue de Saus, perquè substituís Arnau de Pont, que tenia permís per establir-se a la vila i ensenyar gramàtica.
A principis del segle xix, el mestre de lletres que portava l'escola era Jaume Camó, el qual fou foragitat i substituït pels francesos.
L'edifici actual, va ser bastit vers l'any 1904 per un arquitecte o mestre d'obres desconegut i remodelat a principis dels anys 80 pels arquitectes Benet Cervera i Flotats i Assumpció Alonso de Medina. Porta el nom de l'historiador Joan Reglà, fill de la vila. Anteriorment, les escoles estaven instaurades en un local del carrer Major.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Escoles municipals». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 13 octubre 2017].
# Elliott Montroll

Elliott Montroll (Pittsburgh, 4 de maig de 1916 - Chevy Chase, 3 de desembre de 1983) va ser un matemàtic estatunidenc.
Montroll va néixer a Pittsburgh i va ser escolaritzat a les escoles públiques del barri de Dormont. El 1933 va ingressar a la universitat de Pittsburgh per estudiar química i el 1937 es va graduar; a continuació va fer estudis de postgrau en matemàtiques i es va doctorar el 1940 amb una tesi, dirigida per James Sturdevant Taylor, sobre l'aplicació de la teoria de les equacions integrals a l'anàlisi dels gasos imperfectes. Els cursos següents va treballar successivament a les universitats de Colúmbia, Yale, Cornell i Princeton. A partir de 1943, durant la Segona Guerra Mundial, va treballar a la Kellex Corporation investigant la millor forma de obtenir urani enriquit, participant, doncs, en el Projecte Manhattan. A partir de 1944 va ser professor a l'Institut Politècnic de Brooklyn, primer, i a la universitat de Pittsburgh, després, fins que el 1951 va ser contractat per la universitat de Maryland, on va romandre fins al 1960. De 1960 a 1963 va treballar a IBM i de 1963 fins a 1966 per l'Institut d'Anàlisi de la Defensa. El 1966 va tornar a la docència a la universitat de Rochester en la qual es va retirar el 1981, tot i que, després de retirar-se, va ser professor distingit de la universitat de Maryland.
Montroll va tenir una profunda influència en el desenvolupament de la física i la química matemàtiques.

## Referències

* ↑ Weiss, 1994, p. 365.
* ↑ Gazis i Herman, 1984, p. 99.
* ↑ Shlesinger, van Horn i Zwanzig, 1984, p. 97.
* ↑ Weiss, 1994, p. 366.
* ↑ Weiss, 1994, p. 367.
* ↑ Shlesinger, van Horn i Zwanzig, 1984, p. 99.

## Bibliografia

* Gazis, Denos C.; Herman, Robert «In Memory of Elliott W. Montroll» (en anglès). Transportation Science, Vol. 18, Num. 2, 1984, pàg. 99-100. DOI: 10.1287/trsc.18.2.99. ISSN: 0041-1655.
* Shlesinger, Michael F.; Weiss, George Herbert. The Wonderful World of Stochastics (en anglès). North Holland, 1985. ISBN 9780444869371.
* Shlesinger, Michael F.; van Horn, Hugh M.; Zwanzig, Robert W. «Elliott Waters Montroll» (en anglès). Physics Today, Vol. 37, Num. 9, 1984, pàg. 97-99. DOI: 10.1063/1.2916433. ISSN: 0031-9228.
* Weiss, George H. «Elliott Waters Montroll». A: National Academy of Sciences (ed.). Biographical Memoirs: Volume 63 (en anglès). National Academies Press, 1994, p. 365-380. ISBN 9780309049764.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Elliott Montroll» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
* Carey Jr., Charles W. «Montroll, Elliott Waters». American National Biography, 2000. [Consulta: 25 setembre 2022]. (anglès)
* Shlesinger, Michael. «Elliott W. Montroll». IPST - University of Maryland. [Consulta: 25 setembre 2022]. (anglès)
# Ellis (Kansas)

Ellis és una població dels Estats Units a l'estat de Kansas. Segons el cens del 2000 tenia 1.873 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Ellis tenia 1.873 habitants, 788 habitatges, i 527 famílies. La densitat de població era de 583,2 habitants/km².
Dels 788 habitatges en un 30,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,9% hi vivien parelles casades, en un 8,6% dones solteres, i en un 33,1% no eren unitats familiars. En el 28,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,3 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,83.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,6% tenia menys de 18 anys, un 7,6% entre 18 i 24, un 27,4% entre 25 i 44, un 20,9% de 45 a 60 i un 21,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.380 $ i la renda mediana per família de 35.956 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.544 $ mentre que les dones 19.926 $. La renda per capita de la població era de 16.248 $. Entorn del 10,8% de les famílies i l'11,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Ellis». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Ellis». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Erwin Lienhard

Erwin Lienhard (Steinmaur, 16 de gener de 1957 - 25 de gener de 2019) va ser un ciclista suís, que fou professional entre 1978 i 1986. També competí en ciclo-cross.

## Palmarès

* 1981
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Suïssa

### Resultats al Tour de França

* 1982. 95è de la classificació general

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1979. 21è de la classificació general
* 1980. 61è de la classificació general
* 1981. 19è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1982. 27è de la classificació general

## Referències

* ↑ «Erwin Lienhard». Pro Cycling Stats. [Consulta: 11 abril 2015].
* ↑ «Erwin Lienhard, Schweiz, ist mit 62 Jahren verstorben». radsportseiten. [Consulta: 31 gener 2019].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it