OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Dalmau de Barberà

Dalmau de Barberà (Reus, inicis del segle XV - Reus, 1462) va ser un donzell o gentilhome català.
Els Barberà eren un llinatge de cavallers i donzells d'origen immemorial que al segle xiii es van establir al Burgar. Alguns membres de la família van passar a Reus. Dalmau de Barberà va ser senyor del Burgar a partir de 1446. El Burgar era un nucli de població proper a Reus donat a poblar el 1157 per Robert d'Aguiló i la seva muller Agnès, a Tomàs d'Aixemús, en feu de l'església de Tarragona. Per herència va arribar la possessió als Barberà. Dalmau de Barberà, quan va prendre possessió del senyoriu, es va negar a pagar els impostos a l'Arquebisbe de Tarragona que n'era en part senyor d'aquella terra. Pero Ximénez de Urrea, l'arquebisbe, era molt temut al Camp per les dures repressions al senyors i camperols, que es volien desvincular de la seva autoritat. Dalmau de Barberà va claudicar, i, sense deixar la senyoria del Burgar, va anar a viure a Reus, a la plaça de l'Església, en una casa que havia rebut del Cambrer de Reus, un senyor eclesiàstic, canonge de la Seu de Tarragona, que compartia la senyoria de la ciutat amb l'autoritat civil. Això fa pensar que s'havia reconciliat amb l'arquebisbe. Cap al 1462 va destinar part dels seus diners en fundar aniversaris pel seu pare, Pere de Barberà, també donzell, per la seva mare Francesca i per altres familiars seus difunts. Devia morir l'any següent, ja que Maria, la seva vídua, va fer inventari dels seus béns el 1463.

## Referències

* 1 2 Olesti Trilles, Josep. Diccionari biogràfic de reusencs. Reus: l'Ajuntament, 1991, p. 90.
* ↑ Rovira i Gómez, Salvador-J. Els nobles del Baix Camp (segle xvii). Reus: Associació d'Estudis Reusencs, 2001, p. 12. ISBN 8493050776.
# Dardània (província romana)

Dardània (grec antic: Δαρδανία, llatí: Dardania) va ser una província romana creada per Dioclecià quan va reorganitzar l'Imperi cap a l'any 294. S'anomenava Dardània pels dàrdans, els primitius habitants del país, que a partir de l'any 87, sota l'emperador Domicià, havia estat una regió que formava part de Mèsia. Trajà va dividir la Mèsia en dues províncies, la Mèsia Superior i la Mèsia Inferior. Segons Claudi Ptolemeu, Dardània era un districte especial de la Mèsia Superior. Amb la divisió de Dioclecià, Mèsia tenia onze províncies, i una d'elles era Dardània.
La província limitava al nord amb la de Dàcia (la nova Dàcia), a l'est amb la de Tràcia, a l'oest amb la província Prevalitana i al sud amb Macedònia. La capital era Naïssus.
Durant, o potser després del govern de Constantí el Gran, es va crear la província anomenada Dàcia Mediterrània, a partir de territoris que havien format part de Tràcia i de Dardània.

## Referències

* ↑ Wilkes, J. J. The Illyrians. Oxford: Blackwell, 1992, p. 85, 210, 258. ISBN 9780631146711.
* 1 2 Mócsy, András. Pannonia and Upper Moesia : a history of the middle Danube provinces of the Roman Empire. Londres: Rouletge, 2015, p. 9-10, 12, 15. ISBN 9780415745833.
* ↑ «Naïssus». A: William Smith. Dictionary of Greek and Roman Geography, illustrated by numerous engravings on wood. Londres: Walton and Maberly & John Murray, 1854.
# Dasyatis heterura

Dasyatis heterura és una espècie de peix de la família dels dasiàtids i de l'ordre dels myliobatiformes.

## Referències

* ↑ Rafinesque C. S., 1810. Caratteri di alcuni nuovi generi e nuove specie di animali e piante della sicilia, con varie osservazioni sopra i medisimi. (Part 1 involves fishes, pp. (i-iv) 3-69 (70 blank), Part 2 with slightly different title, pp. ia-iva + 71-105 (106 blank)). Caratteri. (italià)
* ↑ BioLib (anglès)
# Dasyatis laevigata

Dasyatis laevigata és una espècie de peix de la família dels dasiàtids i de l'ordre dels myliobatiformes.

## Reproducció

És ovovivípar.

## Hàbitat

És un peix marí, de clima subtropical i demersal que viu entre de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'oceà Pacífic nord-occidental: la Xina i Taiwan.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Rafinesque C. S., 1810. Caratteri di alcuni nuovi generi e nuove specie di animali e piante della sicilia, con varie osservazioni sopra i medisimi. (Part 1 involves fishes, pp. (i-iv) 3-69 (70 blank), Part 2 with slightly different title, pp. ia-iva + 71-105 (106 blank)). Caratteri. (italià)
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Chu, Y.-T., 1960. Cartilaginous fishes of China. Cartilaginous fishes of China.: i-x, 1-225. (anglès)
* ↑ Dulvy, N.K. i J.D. Reynolds, 1997. Evolutionary transitions among egg-laying, live-bearing and maternal inputs in sharks and rays. Proc. R. Soc. Lond., Ser. B: Biol. Sci. 264:1309-1315. (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Huang, Z., 2001. Marine species and their distribution in China's seas. p. 404- 463. Vertebrata. Smithsonian Institution, Florida, Estats Units. 598 p. (anglès)
* ↑ Nishida, K. i K. Nakaya, 1990. Taxonomy of the genus Dasyatis (Elasmobranchia, Dasyatidae) from the North Pacific. NOAA Tech. Rept. NMFS 90:327-346. (anglès)
* ↑ Randall, J.E. i K.K.P. Lim (eds.), 2000. A checklist of the fishes of the South China Sea. Raffles Bull. Zool. Suppl. (8):569-667. (anglès)

## Bibliografia

* Breder, C. M.; Rosen, D. E. Modes of Reproduction in Fishes (en anglès). Museu Americà d'Història Natural, 1966. (anglès)
* Compagno, L.J.V., 1999. Checklist of living elasmobranchs. p. 471-498. A W.C. Hamlett (ed.) Sharks, skates, and rays: the biology of elasmobranch fishes. Johns Hopkins University Press, Maryland, Estats Units. (anglès)
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan. (llatí)(xinès)

## Enllaços externs

* AQUATAB (txec)
# Creu de terme d'Hostafrancs

La Creu de terme d'Hostafrancs és una creu de terme d'Hostafrancs, al municipi dels Plans de Sió (Segarra), inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Està situada a la plaça Major de la població, prop de l'església. Està assentada sobre una graonada de planta quadrada amb el fust d'esquema octogonal; ambdós elements datats de l'any 1950. La creu situada a la part superior, es pot situar entorn del segle xvii. A l'anvers de la peça s'hi pot veure la imatge de Crist a la part central i tres medallons, el superior conté una figura que sembla un àngel i els laterals mostren els dos lladres que foren crucificats juntament amb Jesucrist. El revers ofereix la imatge de la Verge Maria amb el nen Jesús al braç, conjunt que ocupa la part central, i els símbols dels quatre evangelistes, col·locats dins els medallons situats als extrems de la creu. Finalment, a la llanterna i sota dosserets hi ha representats diversos sants, cada un d'ells amb l'atribut que el caracteritza.

## Història

És molt probable que aquesta creu sigui l'obra que contractà l'any 1517 el picapedrer basc Pasqual de Gancia. L'import de la qual fou satisfet per Jaume Rialp, capellà d'Hostafrancs.

## Referències

* 1 2 «Creu de terme d'Hostafrancs». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 22 maig 2016].
# Davidita-(Y)

La davidita-(Y) és un mineral de la classe dels òxids que pertany al grup de la crichtonita. Rep el se nom en honor del professor Edgeworth David (1858-1934) i el seu contingut en itri. Actualment el mineral es troba desacreditat per la IMA.

## Característiques

La davidita-(Y) és un òxid de fórmula química hipotètica (La,Ce,Na,Ca,Pb)(Y,Fe$^{2+}$,◻)(Fe$^{2+}$,Mn$^{2+}$)₂(Ti,Fe$^{3+}$,Nb,Zr)$_{18}$O$_{38}$. Cristal·litza en el sistema trigonal.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la davidita-(Y) pertany a «04.CC: Òxids amb relació Metall:Oxigen = 2:3, 3:5, i similars, amb cations de mida mitjana i gran» juntament amb els següents minerals: cromobismita, freudenbergita, grossita, clormayenita, yafsoanita, latrappita, lueshita, natroniobita, perovskita, barioperovskita, lakargiïta, megawita, loparita-(Ce), macedonita, tausonita, isolueshita, crichtonita, davidita-(Ce), davidita-(La), landauïta, lindsleyita, loveringita, mathiasita, senaïta, dessauïta-(Y), cleusonita, gramaccioliïta-(Y), diaoyudaoïta, hawthorneïta, hibonita, lindqvistita, magnetoplumbita, plumboferrita, yimengita, haggertyita, nežilovita, batiferrita, barioferrita, jeppeïta, zenzenita i mengxianminita.

## Jaciments

La davidita-(Y) només ha estat trobada als monts Vishnevye, a l'óblast de Txeliàbinsk (Districte Federal dels Urals, Rússia).

## Referències

* 1 2 3 «Davidite-(Y)» (en anglès). Mindat. [Consulta: 7 novembre 2015].
# Davidlloydita

La davidlloydita és un mineral de la classe dels fosfats, que pertany al grup de la hopeïta. Rep el nom en honor de David Lloyd (24 de març de 1943), un destacat col·leccionista de minerals que va ser motor principal en la reobertura de la mina de Tsumeb per a la recollida de minerals, i que ha fet contribucions significatives a la mineralogia a través de extensa col·lecció de camps a moltes localitats de les Illes Britàniques.

## Característiques

La davidlloydita és un arsenat de fórmula química Zn₃(AsO₄)₂·4H₂O. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2011, i la primera publicació data del 2012. Cristal·litza en el sistema triclínic. És l'anàleg amb arsènic de la parahopeïta.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la mina Tsumeb, situada a la localitat de Tsumeb, a la regió d'Otjikoto (Namíbia). Es tracta de l'únic indret de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Davidlloydite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 18 juliol 2019].
# Day of Reckoning

Day of Reckoning és una novel·la de John Katzenbach que va ser publicada el març de 1989. Encara no està traduïda al català.
Aquest autor destaca per la seva especialitat en endinsar-se a la ment dels criminals, descrivint-los amb molt detall. A Day of Reckoning , la principal descripció psicològica és la de Tania, que ha planejat una venjança durant 18 anys.
El 1968, un grup de joves revolucionaris, liderats per Tania i que es fan anomenar la "Brigada Fènix", planegen un robatori a un banc californià. Tot surt malament i cinc persones moren. Duncan i Megan, en veure el fracàs, fugen, i Tania és detinguda i empresonada durant divuit anys. Entretant, Duncan i Megan han esdevingut una família petita i burgesa: ell és banquer i ella agent immobiliària. Tenen tres fills i una bonica casa; una vida perfecta que es desmuntarà quan Tania surt de la presó i segresta el fill petit.
Katzenbach ha firmat un acord de portar la novel·la al cinema, com ja va fer amb Just Cause.

## Referències

* ↑ Fitxa de la novel·la al lloc web de Barnes & Noble
# Cosmic Vision

El programa Cosmic Vision és el nom parafrasejat donat al full de ruta per les missions espacials científiques de l'Agència Espacial Europea (ESA) en el període entre el 2015 i el 2025. Actualment hi ha tres missions seleccionades pel programa, el Solar Orbiter, l'Euclid, i el JUICE.
La pluja d'idees i conceptes inicial va començar en el 2004 amb un taller posterior celebrat a París per definir amb més detall els temes de la visió en els epígrafs més amplis de l'astronomia i astrofísica, l'exploració del sistema solar i la física fonamental.
A principis del 2006, la formulació d'un pla basat en 10 anys va fer sorgir 4 qüestions clau:
* Quines són les condicions per a la formació de planetes i el sorgiment de la vida?
* Com funciona el sistema solar?
* Quines són les lleis físiques fonamentals de l'Univers?
* Com es va originar l'Univers i de què està fet?
El març de 2007, va ser llançat formalment un concurs d'idees de missions, que va transformar en 19 propostes d'astrofísica, 12 de física fonamental i 19 missions del sistema solar.
El març de 2012, l'ESA va anunciar que va començar a treballar en una sèrie de petites missions científiques. El primer guanyador de "Tipus S" rebria 50 milions d'euros i seria preparat per al seu llançament en el 2017.

## Referències

* ↑ «Esa to start mini space mission series», 12-03-2012.

## Enllaços externs

* Llista de les missions proposades en la pàgina de l'ESA
Agència Espacial Europea :
# Costa Gran

La Costa Gran és el serrat que representa la continuïtat cap a llevant de la muntanya de Sant Corneli. Pertany en part a l'antic terme d'Orcau, actualment d'Isona i Conca Dellà i en part a l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, actualment de Conca de Dalt.

## Etimologia

El nom de la Costa Gran és de caràcter descriptiu, ja que significa exactament el mateix que les paraules comunes costa gran. L'adjectiu gran s'aplica en comparació amb els contraforts de les altres serres que conformen el paisatge del seu entorn.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Dendropsophus bogerti

Dendropsophus bogerti és una espècie de granota que viu a Colòmbia.

## Referències

* Castro, F. & Lynch, J. 2004. Dendropsophus bogerti. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 10 de gener de 2008.
# Crenicichla zebrina

Crenicichla zebrina és una espècie de peix de la família dels cíclids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 26,4 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Veneçuela.

## Referències

* ↑ Heckel, J. J. 1840. Johann Natterer's neue Flussfische Brasilien's nach den Beobachtungen und Mittheilungen des Entdeckers beschrieben (Erste Abtheilung, Die Labroiden). Ann. Wien. Mus. Naturges. v. 2: 325-471, Pls. 29-30.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Axelrod, H. R. The Most Complete Colored Lexicon of Cichlids: Every Known Cichlid Illustrated in Color (en anglès). TFH Publications, 1993. ISBN 9780866224222.
* Goldstein, R.J.: Cichlids of the world.T.F.H. Publications Inc. Neptune City, Nova Jersey, Estats Units. Any 1988.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Kullander, S.O. 2003. Cichlidae (Cichlids). p. 605-654. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Montana, C.G., López-Fernández, H. & Taphorn, D.C. 2008. A new species of Crenicichla (Perciformes: Cichlidae) from the Ventuari River, Upper Orinoco River Basin, Amazonas State, Veneçuela. Zootaxa, 1856: 33–40.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Römer U.: Cichliden Atlas, Bd. 1. Melle. 1311 p. Any 1998.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Crenidens crenidens

Crenidens crenidens és un peix teleosti de la família dels espàrids i de l'ordre dels perciformes.

## Particularitats

Crenidens crenidens és l'única espècie del gènere Crenidens.
Pot arribar als 30 cm de llargària total.
Es troba a les costes occidentals de l'oceà Índic: des del Mar Roig i el Golf Pèrsic fins a Durban (Sud-àfrica) i el sud de Madagascar. També se'l troba a la Mediterrània a on va emigrar a través del Canal de Suez.

## Referències

* ↑ MarineSpecies.org (anglès)
* ↑ UNEP-WCMC Species Database (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ ITIS
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Departament de Guatemala

El departament de Guatemala és un departament al sud de la República de Guatemala. La seva capital és la Ciutat de Guatemala. Limita al nord amb el departament de Baja Verapaz, al nord-est amb el departament de El Progreso, a l'est amb el departament de Jalapa, al sud-est amb el departament de Santa Rosa, al sud-oest amb el departament d'Escuintla, a l'oest amb els departaments de Sacatepéquez i Chimaltenango i al nord-oest amb el departament d'El Quiché. La seva superfície és de 2.126 km².

## Municipis

* Guatemala
* Santa Catarina Pinula
* San José Pinula
* San José del Golfo
* Palència
* Chinautla
* San Pedro Ayampuc
* Mixco
* San Pedro Sacatepéquez
* San Juan Sacatepéquez
* San Raymundo
* Chuarrancho
* Fraijanes
* Amatitlán
* Villa Nueva
* Villa Canales
* San Miguel Petapa

## Turisme

El departament de Guatemala compta amb àrees de potencial turístic com el Llac d'Amatitlán, així com els parcs de les Nacions Unides en Amatitlán i el Minerva en l'Hipòdrom del Nord de la Ciutat Cabdal. Existeixen a més a la Ciutat Cabdal llocs prehispànics i històrics com Kaminal Juyú situat a la zona 7 de la ciutat de Guatemala.
És possible realitzar tot tipus d'activitats; des d'esports extrems fins a assistir a obres de teatre, a les quals es poden agregar excel·lent clubs nocturns, centres comercials, restaurant de primera. Existeixen diversos recorreguts per diverses àrees de la ciutat de Guatemala, les que recorren les noves àrees, complexos turístics, el zoològic La Aurora, varietat de centres comercials, museus d'història, antropologia, ciències naturals, jardins botànics, mercats tradicionals, i àrees residencials distingides.
Partint de la capital municipal de Palencia o dels Mixcos es pot accedir al Cerro Tomastepek (Tomastepeque o el Pico de Palencia, dit així pels de la capital) i gaudir de la naturalesa d'aquest bell municipi alhora que gaudeix d'incomparables paratges i vistes des dels quatre punts del municipi i millor àdhuc des del cim del turó.

## Enllaços externs

* Desenvolupament Local a Guatemala
# Desaparició forçada a Mèxic

La desaparició forçada a Mèxic es troba documentada des de 1980 pel Grup de Treball sobre Desaparicions Forçades o Involuntàries de l'Organització de les Nacions Unides, la qual, fins a 2017 enumerava 560 casos d'aquest tipus de crim contra la humanitat en aquest país. El 17 de novembre de 2017 el govern mexicà va sancionar la seva primera legislació en matèria de desaparició forçada amb el que va adoptar la primera definició legal d'aquest crim i va determinar els tipus penals relacionats amb ell.

## Definició

L'Organització de les Nacions Unides, a través de la Comissió de Drets Humans, ha determinat que qualsevol definició sobre desaparició forçada ha de posseir almenys tres elements acumulatius:
* La privació de llibertat contra la voluntat de la persona interessada;
* La participació d'agents governamentals, almenys indirectament per aquiescència;
* La negativa a revelar la sort o el parador de la persona interessada.
A Mèxic, el tipus penal es troba definit en l'article 27 de la Llei general en matèria de desaparició forçada de persones, desaparició comesa per particulars i del sistema nacional de cerca de persones, el qual estatueix (en castellà):
| « | Artículo 27. Comete el delito de desaparición forzada de personas, el servidor público o el particular que, con la autorización, el apoyo o la aquiescencia de un servidor público, prive de la libertad en cualquier forma a una persona, seguida de la abstención o negativa a reconocer dicha privación de la libertad o a proporcionar la información sobre la misma o su suerte, destino o paradero. | » |
| — Ley general en materia de desaparición forzada de personas |||

## Referències

* ↑ Organització de les Nacions Unides. Assemblea General. Consell de Drets Humans. (31 de juliol de 2017) «A/HRC/36/39. Informe anual del Grupo de trabajo sobre las desapariciones forzadas o involuntarias.» Informes anuales del Grupo de Trabajo sobre Desapariciones Forzadas o Involuntarias.
* ↑ Garduño, Roberto; Méndez, Enrique «Por unanimidad, diputados aprobaron ayer la Ley de Desaparición Forzada». , 13-10-2017 [Consulta: 17 març 2017].
* ↑ Organització de les Nacions Unides. Comissió de drets humans. (15 de gener de 1996). «E/CN.4/1996/38. Report of the Working Group on Enforced or Involuntary Disappearances.» paràgraf 55.
# Da Lat

Đà Lạt és una ciutat al Vietnam. És l'habitant de la província de Lam Dong. Dalat es troba a l'altiplà, 1500 m sobre el nivell del mar, amb clima temperat. La temperatura mitjana és de 18 °C - 25 °C. La temperatura més alta a Da Lat va ser de 27 °C, i la més baixa va ser de 6,5 °C. El poble francès va començar a construir aquesta ciutat el 1907 després de Yersin explorar aquesta terra. El poble francès construït moltes viles, hotels de resort. Al voltant de la ciutat hi ha diversos valls, llacs, cascades. L'aeroport és a 24 km al sud de la ciutat. Avui dia, Dalat és una de les destinacions turístiques més importants del Vietnam. La població és 206.105 (2009), 185.509 habitants urbans. La ciutat cobreix 393,29 km².
# Da Vinci (cràter)

Da Vinci és un cràter d'impacte que es troba en la part oriental de la Lluna, al nord-oest de la Mare Fecunditatis, situat en la costa aquest del Sinus Concordiae, una badia que pertany al costat oriental de la Mare Tranquillitatis. La relació de cràters propers inclou a Watts al sud-est i a Lawrence al sud-oest, de menor grandària que dona Vinci.
Aquesta formació ha estat fortament danyada i remodelada fins al punt que és amb prou feines recognoscible com un cràter. Les seccions baixes de la vora oriental i d'un sector del costat nord-oest encara es mantenen en peus, a pesar que s'assemblen més a crestes corbades que a la paret d'un cràter. Existeixen llacunes en la vora cap al sud i el nord. L'interior és irregular, amb porcions de sòl reconfiguradas per fluxos de lava.

## Cràters satèl·lit

Per convenció aquests elements són identificats en els mapes lunars posant la lletra en el costat del punt central del cràter que està més prop de da Vinci.

## Vegeu també

* Llista de cràters lunars
* Selenografia

## Referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.

## Enllaços externs

* "Da Vinci (cràter)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* «Digital Lunar Orbiter Photographic Atles of the Moon» (en anglès). [Consulta: 17 juliol 2018].
* «LROC :: QuickMap - Targeting Mapa LROC» (en anglès). [Consulta: 17 juliol 2018].
* «The-moon.wikispaces.com: Da Vinci» (en anglès). Arxivat de l'original el 2018-03-01. [Consulta: 17 juliol 2018].