# Unitat d’emmagatzematge i transport

En diferents camps de la vida humana (especialment en els sectors de l'emmagatzematge i el transport) és possible considerar unitats de càrrega. Una unitat de transport o emmagatzematge és una quantitat de càrrega definida tradicionalment, o a partir del contenidor o recipient emprat en cada cas.
La càrrega pot ser homogènia o heterogènia. O ser classificada segons criteris molt diversos. Les unitats de càrrega s'associen sovint a unitats de mesura (de capacitat o de pes). També s'associen als estris o vehicles de transport i als contenidors tradicionals.
Partint de la base de la doble dificultat de presentar una classificació exhaustiva i, a la vegada, una llista prou àmplia d'unitats de càrrega, el que és important és entendre el concepte i poder-lo aplicar quan convingui.

## Classificació de la càrrega
### Utilitat

Hi ha càrregues útils (cereal, fruita, mena de ferro…), càrregues de rebuig (escòries, runa, brossa…) i càrregues que poden ser classificades com a útils o de rebuig en funció de les circumstàncies (terra, argila o sorra d'una excavació; roques residuals d'una pedrera…).

### Estabilitat i conservació

Hi ha càrregues que poden considerar-se molt estables o inerts des del punt de vista químic. Hi ha altres càrregues que es poden deteriorar amb facilitat (fruita, llet, peces de ferro laminat, fusta verda, ...)

### Perillositat

Hi ha molts compostos químics, per separat o formant part d'un conjunt, que són molt perillosos. Perquè poden explotar, són tòxics o agresius.

## Època primitiva

Les primeres unitats de càrrega emprades pels humans, els neandertals i alguns simis foren les que es basaven en les extremitats o altres parts del cos:
* grapat
* manat
* glop
** Encara en l'actualitat, alguns boiximans omplen d'aigua els ous buits d'estruç (que empren com a cantimplores) a glops. Xuclen amb una canyeta l'aigua de petits dolls subterranis i la transvasen des de la boca a l'ou.
* mos, mossada
Els humanoides primitius degueren descobrir alguns instruments de transport:
* farcell
* sarró
* recipients naturals: carbassa buida, ou d'estruç
* cistell
* xarxa, bosses de xarxa
El transport de peces de caça pesants amb la col·laboració de dos individus cal suposar-la també molt antiga, emprant una perxa per a portar la peça penjada.

## Unitats derivades de l'agricultura

* Manat
* Garba
** Cavalló
* Bala o paca
* Portadora
* Cabàs
* Cistell
* Sac.
* Sàrria.
* Borrassada
** Una borrassada consistia en la càrrega que podia ser embolicada i continguda en una borrassa. Sovint consistia en palla o alfals. La carregava una mula o un cavall. Amb sària o sense.
* Carretada
* Cove
* Argadells
* Alforges

## Unitats de tipus casolà

* Farcell
** Mocador de fer farcells
** Furoshiki
* Paquet
* Butxaca
* Petaca
* Paperina cònica
* Galleda

### Relacionades amb l'alimentació

* Tupí
* Porró
** El porró és un exemple típic d'unitat de transport (i d'emmagatzematge en un temps limitat). Permet transportar el vi des de la bóta fins a la taula. I des de la taula a la boca. A la vegada el porró s'associava a una unitat de capacitat.
* Càntir
* Petricó
* Gerra
* Got
* Tassa
* Copa
* Setrill
* Ampolla.
* Canyís (un canyís de figues seques)
* Llaurador
* Cullerada
** sopera
** culleradeta de cafè
* Mesureta
* Safata
* Cassola
* Plat
** plat pla
** plat fondo o soper
* Bol
* Biberó

#### Recipients industrials

* Llauna de conserves
* Llauna de begudes
* Sifó
* Ampolla amb tap corona

## Unitats de transport
### Tradicionals

* Àmfores
* Gerres
* Càntirs
* Bótes
* Bots

### Personals

* Sarró
* Motxilla
* Cantimplora
* Bóta de beure
* Bidó de ciclista i altres esports
* Sac
* Maleta
** maletí
* Bagul
* Bossa
* Ronyonera
* Moneder
* Cartera
* Portafolis
* Necesser
* Farmaciola
* Cosidor de viatge
* Vademècum

### Industrials

* Palet
* Contenidor
* Tanc
* Sac
* Garrafa
* Bric

#### Unitats derivades de vehicles o estris

* Carretada
* Camionada
* Carretó (per exemple: un carretó de grava)
* Bolquet (un bolquet de sorra)
* Palada
** palada de pala manual
** palada de màquina excavadora
** palada de pala carregadora

## Referències

* ↑ Jaume Fàbrega. Dalícies: a taula amb Salvador Dalí. Cossetània Edicions, 2004, p. 93–. ISBN 978-84-9791-001-9.
* ↑ DCVB: Manat.
* ↑ Rogeli Montalá Magriñà. Evolució del treball de la terra a Catalunya. Cossetània Edicions, 2006, p. 44–. ISBN 978-84-9791-220-4.
* ↑ Assumpta Miralpeix. Cuina de mercat: receptes de sempre per a cuines d'ara. Rosa dels Vents, 2005, p. 224–. ISBN 978-84-01-38666-4.
* ↑ Bernhard Long. Partit Cuina Ahoy: Els 1000 millors receptes per celebrar. epubli, 15 juny 2016, p. 67–. ISBN 978-3-7418-2492-0.
* ↑ Chris McIntyre. Namibia. Bradt Travel Guides, 15 gener 2011, p. 21–. ISBN 978-1-84162-335-1.
* ↑ Noticia de la California y de su conquista temporal, y espiritual hasta el tiempo presente (etc.). Fernandez, 1757, p. 55–.
* ↑ DCVB: Cavalló.
* ↑ Josep Gironès i Descarrega. La cabana XIX Premi Literari Vila d'Ascó. Cossetània Edicions, 2008, p. 51–. ISBN 978-84-9791-352-2.
* ↑ Júlia Costa. Rondalla del camí. Servei de Publicacions de la Universitat Autònoma de Barcelona, 1998, p. 20–. ISBN 978-84-490-1444-4.
* ↑ El franquisme al Baix Llobregat. L'Abadia de Montserrat, 2001, p. 136–. ISBN 978-84-8415-237-8.
* ↑ DCVB: Sàrria.
* ↑ DCVB: Borrassada.
* ↑ Ramón Bernaus i Santacreu. Visca la vila!: I altres narracions, 20 gener 2017, p. 81–. ISBN 978-84-17205-64-5.
* ↑ DCVB: Argadells.
* ↑ DCVB: Alforges.
* ↑ DCVB: Farcell.
* ↑ Chufo Lloréns. La llei dels justos. Penguin Random House Grupo Editorial España, 19 febrer 2015, p. 1404–. ISBN 978-84-15961-70-3.