OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Alberto Abalde Rodríguez

Alberto Abalde Rodríguez (Vigo, Pontevedra, 10 de novembre de 1958) és un exjugador de bàsquet gallec. Amb una alçada de 201 cm, jugava com a aler. És el pare dels també jugadors de bàsquet Tamara Abalde i Alberto Abalde Díaz.

## Clubs

* 1980-1981 - Porcellanes Santa Clara Vigo
* 1982-1986 - Obradoiro Santiago
* 1986-1992 - C.B. OAR Ferrol
* 1992-1993 - Concello de Meis Pontevedra

## Referències

* ↑ El Correo Gallego. «Alberto Abalde late en 3 corazones», 30-12-2018. [Consulta: 26 juliol 2021].

## Enllaços externs

* Fitxa d'Abalde a la web de l'ACB
# Quazemí

El Quazemí, o Pic de Quazemí, és una muntanya de 2.417,6 m alt del límit dels termes comunals de Castell de Vernet i de Vernet, tots dos de la comarca del Conflent, a la Catalunya del Nord.
És a l'oest de l'extrem meridional del terme de Vernet i al sud-est del de Castell de Vernet. És al sud-est del Coll de la Jaça d'en Vernet i a ponent de la Collada Llarga i del Quazemí de Dalt, davant a ponent del Canigó.

## Bibliografia

* Becat, Joan. «33 - Castell». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatèbia - Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Becat, Joan. «188 - Vernet». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. II. Montoriol - el Voló. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Castell de Vernet, Taurinyà, Vallmanya i Vernet». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8. .

## Referències

* ↑ El Quazemí en els ortofotomapes de l'IGN
# Colincamps

Colincamps és un municipi francès situat al departament del Somme i a la regió dels Alts de França. L'any 2007 tenia 91 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Colincamps era de 91 persones. Hi havia 36 famílies de les quals 12 eren unipersonals (12 homes vivint sols), 8 parelles sense fills, 12 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 40 habitatges, 35 eren l'habitatge principal de la família, 2 eren segones residències i 3 estaven desocupats. Tots els 39 habitatges eren cases. Dels 35 habitatges principals, 30 estaven ocupats pels seus propietaris, 3 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 2 tenien una cambra, 3 en tenien tres, 10 en tenien quatre i 20 en tenien cinc o més. 28 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 15 habitatges hi havia un automòbil i a 16 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Colincamps el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 4 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 4 | 75 a 79 | 4 |
| 0 | 70 a 74 | 4 |
| 0 | 65 a 69 | 4 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 8 |
| 8 | 40 a 44 | 8 |
| 8 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 4 | 20 a 24 | 8 |
| 8 | 15 a 19 | 20 |
| 0 | 10 a 14 | 4 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 53 persones, 40 eren actives i 13 eren inactives. De les 40 persones actives 35 estaven ocupades (23 homes i 12 dones) i 5 estaven aturades (2 homes i 3 dones). De les 13 persones inactives 3 estaven jubilades, 1 estava estudiant i 9 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 3 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa extractiva, 1 d'una empresa alimentària i 1 d'una empresa de transport.
L'any 2000 a Colincamps hi havia 7 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 658 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Colincamps a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Colincamps a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Heterodera schachtii

Heterodera schachtii (nematode de la remolatxa, és una espècie de cuc nematode fitopatogen.Infesta més de 200 espècies diferents de plantes,com la remolatxa, les cols i les raves. H. schachtii té una distribució cosmopolita. les plantes afectades tenen un creixement retardat, marciment, es tornen grogues i disminueix el seu rendiment agrícola o acaben morint. Per al seu control es prefereix usar la rotació de conreus.

## Descobriment

Aprincipis del segle xix, la "fatiga de la remolarxa" ere el terme usat per a descriure els rendiments decreixents en els camps de remolatxa sucrera quan es tornaven a plantar en el mateix lloc. L'any 1859 el botànic H. Schacht va descobrir cists de nematodes en les rels de plantes afectades i va fer la hipòtesi que eren els responsables de la malaltia. El 1871 Schmidt, creà el gènere Heterodera, i va donar nom a l'espècie H. schachtii.

## Impacte econòmic

El 1999, H. schachtii s'estima que va costar $90 milions en pèrdues als agricultors europeus. Només amb 18 ous/gm de sòl, els rendiments en cols disminueixien en un 28%.

## Referències

* ↑ Heterodera schactii at CAB International
* ↑ Heterodera schactii Arxivat 2007-06-27 a Wayback Machine. at Nemaplex, University of California
* ↑ Heterodera schactii at Knowledge Master
* ↑ Schmidt, A «Ueber den Ruben-Nematoden zeitsdereft fur Rubenzucher». Industrie, 21, 1871, pàg. 1–19.
* 1 2 Muller, J «The Economic Importance of Heterodera schachtii in Europe». Helminthologia, 36, 3, 1999, pàg. 205–213.
* ↑ Abawi, G; Mai «Effects of Initial Population Densities of heterodera schachtii on Yield of Cabbage and Table Beets in New York State». Phytopathology, 70, 6, 1980, pàg. 481–485. DOI: 10.1094/phyto-70-481.
# Mesclants (Monistrol de Calders)

Mesclants és un paratge del terme municipal de Monistrol de Calders, a la comarca del Moianès.
És el lloc on es troben la riera de Sant Joan i la Golarda, al nord-oest del poble de Monistrol de Calders, formant el Calders.

## Bibliografia

* ERILL I PINYOT, Gustau, GUAL I PURTÍ, Jordi (fotografies) i MANENT I ORISTRELL, Llibert (cartografia). Monistrol de Calders: El poble dels pagesos enginyers. Moià-Monistrol de Calders: Gràfiques Ister. Ajuntament de Monistrol de Calders, 2006. (Col·lecció Pedra i aigua, 1). DL. B-54.339/2006.
# Leporinus cylindriformis

Leporinus cylindriformis és una espècie de peix de la família dels anostòmids i de l'ordre dels caraciformes.

## Hàbitat

Viu en zones de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: conca del riu Amazones al Brasil.

## Referències

* ↑ Spix J. B. von & Agassiz L. 1829-1831. Selecta genera et species piscium quos in itinere per Brasiliam annos MDCCCXVII-MDCCCXX jussu et auspiciis Maximiliani Josephi I.... colleget et pingendso curavit Dr J. B. de Spix.... Monachii. Selecta Piscium Brasiliam. Part 1: i-xvi + i-ii + 1-82, Pls. 1-48.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Axelrod, Herbert Richard (1996): Exotic Tropical Fishes. T.F.H. Publications. ISBN 0-87666-543-1.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Garavello, J.C. i H.A. Britski 2003. Anostomidae (Headstanders). p. 71-84. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Géry, J. 1977. Characoids of the world. T.F.H. Publications, Inc., Nova Jersey. 672 p.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The Diversity of Fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts (Estats Units), 1997. ISBN 1405124946.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Venere, P.C. i P.M. Galetti 1986. Estudos cormmossômicos em Leporinus (Anostomidae) de differentes bacias hidrográficas. p. 62. A I. Simp. Citogenet. Evol. e Aplic. de Peixes Neotropicais, Sao Carlos - SP.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158. ISBN 0356107159.
# Matanski Kordon

Matanski Kordon (en rus: Матанский Кордон) és un poble (un possiólok) de l'óblast de Kírov, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 52. Pertany al districte (raion) de Viàtskie Poliani.

## Referències

* ↑ «Varmino» (en anglès). GeoNames.
* ↑ «Схема территориального планирования Вятскополянского района Кировской области». Официальный сайт администрации Вятскополянского района.
# Albufeira

Albufeira és un municipi portuguès, situat al districte de Faro, a la regió d'Algarve i a la subregió de l'Algarve. L'any 2021 tenia 44.168 habitants. Limita al nord-oest amb Silves, al nord-est amb Loulé i a migdia amb l'oceà Atlàntic.
El nom d'Albufeira prové de la paraula àrab البحيرة (al-Buħayra), un nom del segle viii que vol dir –com el català albufera– la llacuna o vora el mar, o, segons altres fonts, castell de la mar, dempeus i en un amfiteatre sobre el mar. De l'època àrab persisteixen els carrerons, l'antic castell i les cases molt blanques amb els seus bancals i arcs.
El municipi és dividit en cinc freguesies:
* Albufeira
* Ferreiras
* Guia
* Olhos de Água
* Paderne
El municipi es va agermanar amb Fife a Escòcia i Sal al Cap Verd.

## Població

Població del concelho d'Albufeira (1801 – 2004) :
| 1801 | 1849 | 1900 | 1930 | 1960 | 1981 | 1991 | 2001 | 2004 | 2011 | 2021 |
| 4.537 | 7.443 | 10.980 | 14.444 | 14.736 | 17.218 | 20.949 | 31.543 | 35.281 | 40.657 | 44.168 |

## Referències

* ↑ «Resultados provisorios» (en portuguès). INE. Arxivat de l'original el 5 d’octubre 2021. [Consulta: 16 desembre 2021].
* ↑ «Albufeira». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Verdelho, Telmo. «Teminologia na língua portuguesa. Perspectiva diacrónica». A: Jenny Brumme. Actes del col·loqui ""La història dels llenguatges iberoromànics d'especialitat (segles XVII-XIX).. Barcelona: Documenta Universitaria, 2010. ISBN 978-84-92707-48-5.
* ↑ «Geminações de Cidades e Vilas» (en portuguès). Assosiacão Nacional de Municípios Portugueses. Arxivat de l'original el 2015-09-23. [Consulta: 16 desembre 2021].

## Enllaços externs

* Albufeira - Lloc web oficial
# Quazemí de Dalt

El Quazemí de Dalt és una muntanya de 2.713,8 m alt del límit dels termes comunals de Castell de Vernet i de Vernet, tots dos de la comarca del Conflent, a la Catalunya del Nord.
És a l'oest de l'extrem meridional del terme de Vernet i al sud-est del de Castell de Vernet. És a prop a llevant del Quazemí. És de fet un contrafort sud-oest immediat del cim principal del Canigó.

## Bibliografia

* Becat, Joan. «33 - Castell». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatèbia - Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Becat, Joan. «188 - Vernet». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. II. Montoriol - el Voló. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Castell de Vernet, Taurinyà, Vallmanya i Vernet». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8. .

## Referències

* ↑ El Quazemí de Dalt en els ortofotomapes de l'IGN
# Concabella

Concabella és una entitat de població del municipi dels Plans de Sió a la comarca de la Segarra. Situat prop de la riba dreta del riu Sió, al voltant de l'antic castell de Concabella i de l'església parroquial de Sant Salvador. Al sud del terme hi ha l'antic castell de Ratera, que esdevingué posteriorment un molí. Formà part de l'antic terme de l'Aranyó.

## Personatges il·lustres

* Anna Punsoda i Ricart (1985) és una periodista catalana especialitzada en periodisme cultural.

## Referències

* ↑ «Anna Punsoda i Ricart». Ateneu Barcelonès. [Consulta: 27 setembre 2023].

## Enllaços externs

* Web de Concabella
# Hays (Montana)

Hays (assiniboine: Toktí) és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Montana. Segons el cens del 2000 tenia 702 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hays tenia 702 habitants, 188 habitatges, i 153 famílies. La densitat de població era de 20,8 habitants per km². Per races són el 5,27% blancs i el 94,59% amerindis. Els hispànics de qualsevol raça són el 0,28% de la població.
Dels 188 habitatges en un 51,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 42,6% hi vivien parelles casades, en un 30,9% dones solteres, i en un 18,6% no eren unitats familiars. En el 16,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,71 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 4,16.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 44% tenia menys de 18 anys, un 9,8% entre 18 i 24, un 28,3% entre 25 i 44, un 12,3% de 45 a 60 i un 5,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 22 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 17.000 $ i la renda mediana per família de 20.000 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.250 $ mentre que les dones 21.500 $. La renda per capita de la població era de 6.489 $. Aproximadament el 44,1% de les famílies i el 50,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «AISRI Dictionary Database Search--prototype version. Assiniboine. "Montana"». [Consulta: 26 maig 2012].
* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hays». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hays». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Luis Zabala Echevarría

Luis Zabala Echevarría (Durango, 4 de maig de 1912 - Arenys de Munt, 30 de setembre de 1986) fou un futbolista basc de les dècades de 1930 i 1940.
Jugava de defensa. Fitxà a l'Athletic Club, procedent del Cultural de Durango, on jugà durant la major part de la dècada de 1930. Amb el club basc fou dos cops campió de lliga i un de copa. Després d'un pas breu pel Reial Oviedo, fitxà pel FC Barcelona, on guanyà una nova copa d'Espanya. Posteriorment jugà a clubs com UE Vic, CF Vilanova, CE Constància a segona divisió, i UE Lleida.
Fou besavi per línia materna del futbolista Marcos Alonso Mendoza.

## Palmarès
### Athletic Club

* Lliga espanyola:
** 1933-34, 1935-36
* Copa espanyola:
** 1933

### FC Barcelona

* Copa espanyola:
** 1942

## Referències

* ↑ «Perfil a athletic-club». athletic-club. [Consulta: 9 abril 2019].
* ↑ Luis Zabala Echevarría a BDFutbol
* 1 2 Toni Closa; Josep Pablo, José Alberto Salas i Jordi Mas. Gran diccionari de jugadors del Barça. Editorial Base, 2015. ISBN 978-84-16166-62-6.
* 1 2 «Luis Zabala». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 9 abril 2019].
* ↑ «En nombre del bisabuelo». Mundo Deportivo, 16-06-2013. [Consulta: 9 abril 2019].
# Marçó de Dalt

El mas Marçó de Dalt, també dit Can Casas és un edifici de Centelles (Osona) inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'una casa de petites dimensions amb teulada a dues vessants i aiguavés a la façana principal.
A la planta baixa hi ha un portal rodó dovellat molt erosionat. En el primer pis hi ha tres finestres de pedra treballada i ampits. A la central hi ha una llinda amb la següent inscripció: «Fca. Prat Marsó 1738» indica una reforma realitzada a la casa per Francesc Prat en aquella data. La construcció està realitzada en tàpia i actualment es troba arrebossada.
Està ubicada sobre margues.

## Referències

* 1 2 Galí, David; Lacuesta, Raquel; Piera, Marta. Can Pratmarsó de Centelles: De cases de cós a casa senyorial. Diputació de Barcelona, p. 33.
* 1 2 3 4 «Marçó de Dalt». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 9 març 2019].
# Llacs de Braslau

Llacs de Braslau és un dels set parcs nacionals de Belarús. És un ecosistema únic amb una trentena de llacs i una gran zona de bosc de pins amb una superfície general del voltant de 700 km². Els llacs més grans s'anomenen Drūkšiai (en belarús: Дрывяты), a la riba nord del qual es troba la capital del districte, Braslau; Snudi (en belarús:Снуды) i Strusta (en belarús: Струсто). D'altres llacs s'anomenen Voiso, Volosovo, Nedrovo, Nespish i Berezhe. Aquest grup formen el nucli del Parc Nacional dels llacs de Braslau, que es va establir al setembre de 1995.

## Ubicació

El territori del parc nacional està separat i es troba al districte administratiu de Braslau a prop de la frontera amb Lituània. Al nord queda al costat de la frontera entre Belarús i Letònia. Tot el territori del parc s'estén en direcció nord-est. En aquesta direcció té 55 km de llarg i l'amplada està entre els 5 i els 29 km. La superfície total del parc és de 71.490 hectàrees. La part meridional del parc està formada per planes cobertes de boscs. La principal part de la superfície està ocupada per diferents tipus d'aiguamolls. Aquí es troba el llac de Boginskoye. Els boscos pertanyen al grup de coníferes i caducifolis i ocupen 31.000 hectàrees. Poden distingir-se diversos boscos: Borunsky, Belmont, Boguinsky, Druiskaya Datxa. Els avets i els pins estan molt estesos.

## Història

A través de l'últim període glacial, fa al voltant de 18.000-29.000 anys, l'àrea dels llacs de Braslau estava coberta peru camps de gel, la grossor dels quals arribava a diversos centenars de metres. L'escalfament, que va venir després va portar un lent desgel i el seu retrocés cap al nord. Com a resultat del complicat procés, que acompanya el desglaç d'aquesta quantitat de gel, es van formar els trets característics de la natura de Poozerye amb el seu relleu ondulat de pujols i llacs. La seva concentració en territoris relativament petits és de vegades simplement únic.

## Referències

* ↑ «Main characteristics of the largest lakes of Belarus» (en anglès). LandofAncestors.com, 2011. [Consulta: 1r octubre 2013].

## Enllaços externs

* The Braslau National Park Arxivat 2012-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* Braslav Lakes National Park Arxivat 2020-05-20 a Wayback Machine. (anglès)
# Albu

Albu és una localitat del municipi de Järva al comtat de Järva, Estònia, amb una població censada, a final de l'any 2011, de 277 habitants.
Està situada a l'est del comtat, prop del naixement del riu Pärnu i de la frontera amb els comtats de Harju i Lääne-Viru.
És la mansió més antiga del seu comtat, fonts escrites la mencionen per primer cop l'any 1282. La mansió va pertànyer a l'orde teutònic fins a la guerra de Livònia.
L'actual edifici es va iniciar el 1717 i es va acabar el 1742, quan Gustaf Otto Douglas era el propietari de la finca. Es diu que una acadèmia per a orfes de famílies aristocràtiques havia funcionat a Albu entre els 1718 i 1740.

## Referències

* ↑ Citypopulation.de Estadísticas del municipio de Järva. Consulta: 12 de agosto de 2018.
* 1 2 Sakk, Ivar.. Estonian manors : a travelogue. Tallinn: Sakk & Sakk, 2004. ISBN 9949101174.
* ↑ Estonia : cultural tourism. [Estonia?]: Kunst, 2004. ISBN 9949407184.
# Hietos

Hietos (en grec antic Ὕηττος) era una ciutat de Beòcia que es deia que l'havia fundat un argiu de nom Hietos (o Hiet), el primer home que en va matar un altre quan va trobar la seva dona cometent adulteri, i va ser desterrat a Beòcia.
En temps de Pausànias la ciutat tenia un temple d'Asclepi molt freqüentat pels malalts, perquè el temple tenia fama de curar tota mena de malalties. La representació del déu era una pedra basta. Diu també que es trobava vora del llac Copais, a 7 estadis d'Olmones i a 20 estadis de Cirtone.

## Notes

* ↑ Segons el Diccionari Grec Català, p.1734
* ↑ Segons la forma que proposa el Diccionari Grec-Català, p. 1329, i les obres de la Fundació Bernat Metge

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Hyettus». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 7 gener 2021].
# Metabolisme de les purines

El metabolisme de les purines és el conjunt de rutes metabòliques que sintetitzen i descomponen purines.

## Síntesi

Les purines són biosintetitzades com a nucleòtids (bases unides a un ribosa 5-fosfat). L'enzim que en catalitza la síntesi és l'amidofosforibosiltransferasa.
Tant l'adenina com la guanina deriven del monofosfat d'inosina (IMP), un nucleòtid sintetitzat a partir d'un ribosa-fosfat preexistent per mitjà d'una ruta complexa, utilitzant àtoms dels aminoàcids glicina, glutamina i àcid aspàrtic, així com ions de metanoat transferits del coenzim tetrahidrofolat.

### GMP

* L'IMP deshidrogenasa converteix IMP en XMP
* La GMP sintasa converteix XMP en GMP
* La GMP reductasa reconverteix GMP en IMP

### AMP

* L'adenilosuccinat sintasa converteix IMP en adenilosuccinat
* L'adenilosuccinat liasa converteix adenilosuccinat en AMP
* L'AMP desaminasa reconverteix AMP en IMP

## Degradació

Les purines són metabolitzades per diversos enzims:

### Guanina

* Una nucleasa allibera el nucleòtid
* Una nucleotidasa crea guanosina
* La Purina nucleòsid fosforilasa converteix guanosina en guanina
* La guanasa converteix guanina en xantina
* La xantina oxidasa converteix xantina en àcid úric

### Adenina

* Una nucleasa allibera el nucleòtid
** Una nucleotidasa crea adenosina, aleshores una adenosina desaminasa crea inosina
** Alternativament, l'AMP desaminasa crea àcid inosínic, aleshores una nucleotidasa crea inosina
* La purina nucleòsid fosforilasa actua sobre la inosina per a crear hipoxantina
* La xantina oxidoreductasa actua sobre la hipoxantina per a crear xantina
* La xantina oxidoreductasa actua sobre la xantina per a crear àcid úric

## Enllaços externs

* The Medical Biochemistry Page (anglès)
* Metabolisme de les purines Arxivat 2020-09-21 a Wayback Machine. (anglès)
* PUMPA: Purine Metabolic Patients' Association Arxivat 2020-11-29 a Wayback Machine.