OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Bartomeu Mulet Ramis

Mossèn Bartomeu Mulet Ramis (Sineu, 13 de setembre de 1917- 30 de març de 2008) fou un capellà, escriptor i historiador mallorquí.
Fou ordenat prevere en 1941 i l'enviaren de tot d'una al llogaret de Ruberts durant uns anys. El 1970 l'enviaren a la parròquia de Sineu. En vida, el comparaven amb un altre mossèn, Antoni Maria Alcover, per la seva entrega a la història.

## Obres

* "Estudi de la casa mallorquina"
* "Itinerari Cultural i Patrimonial de Sineu" amb Gaspar Valero Martí.
* "Història de Sineu" quatre toms redactats amb Ramon Rosselló i Vaquer i amb Josep Maria Salom. Editats per l'Ajuntament de Sineu durant la dècada dels anys 1980.
* "Els teixits de seda mallorquins" (1989)
* "Història dels carrers i places de Sineu".
* "Itinerari cultural i patrimonial per Sineu", una guia en coautoria amb Gaspar Valero i Ricardo Gago.
* "Monografia històrica sobre: Els 700 anys del mercat de Sineu" (2007) coautor amb Joan Sastre i Balaguer i Gaspar Valero Martí.
* "Monografia històrica sobre: Les possessions de Sineu. Història i patrimoni." (2010) coautor amb Joan Sastre i Balaguer i Gaspar Valero Martí.
L'any 2000 li concedien la Medalla d'Or del Consell Insular de Mallorca, al Teatre Principal de Palma. A més, ha estat guardonat amb la Prima d'Or, guardó que concedeix l'Ajuntament de Sineu, i el Títol de Fill Il·lustre de la Vila de Sineu a títol pòstum des de l'any 2009.

## Enllaços externs

* «Portal Forà Dinamització Cultural – Blog » 2008 » març».
* «Portal Forà Dinamització Cultural | Cultural Heritage, Patrimonio Cultural, Patrimoni Cultural».
# Batman (desambiguació)

«Batman» té aquests significats:
* Toponímia:
** Batman (Turquia), localitat turca
** Província de Batman, divisió administrativa de Turquia
* Còmics:
** Batman, personatge fictici de DC Comics
** Batman: Barcelona, el cavaller i el drac, novel·la gràfica protagonitzada per Batman i ambientada a la ciutat de Barcelona
* Videojocs:
** Batman: Arkham Asylum, videojoc d'acció/aventura, basat en l'univers de Batman, el personatge de DC Comics
** Batman Beyond: Return of the Joker (videojoc), videojoc d'Ubisoft per Nintendo 64, Sony PlayStation i Game Boy Color
** Batman Forever (videojoc), joc beat'em up basat en la pel·lícula homònima
** Batman Returns (videojoc), videojoc llançat en diverses plataformes basat en la pel·lícula homònima
* Cinema:
** The Batman, sèrie de 15 capítols de Lambert Hillyer (1943)
** Batman (pel·lícula de 1966)
** Batman (pel·lícula de 1989)
** Batman Returns (1992)
** Batman Forever (1995)
** Batman & Robin (1997)
** Batman Begins (2005)
** The Dark Knight (2008)
* Miscel·lània:
** Batman (sèrie de televisió), sèrie de televisió estatunidenca basada en l'univers de Batman
** B.A.T.M.A.N.
# Banca Monte dei Paschi di Siena

Banca Monte dei Paschi di Siena S.p.A. (BMPS) és el banc actiu més vell del món i el tercer banc italià mes gran a nivell comercial i per actius, segons la recerca de Ricerche e Studi, amb dades del 2014. Tanmateix, la fusió proposada de Banco Popolare i Banca Popolare di Milano faria la Banca MPS la tercera fusió més gran, ambdós al voltant 170 € bilions en actius totals (el 31 de desembre de 2015).
Fundat el 1472 pels magistrats de l'estat de ciutat de Siena, Itàlia, com a "Mont de pietat", ha estat operant des de llavors. El 1995 el banc, llavors conegut com a «Monte dei Paschi di Siena», va ser transformat d'empresa estatutària a societat limitada anomedada Banca Monte dei Paschi di Siena (Banca MPS). La Fondazione Monte dei Paschi di Siena va ser creada per continuar les funcions benèfiques del banc i per ser, fins al rescat de 2013, el seu accionista més gran. En 2015 la banca MPS tenia aproximadament 2.100 oficines, 26.000 empleats i 5,3 milions de clients a Itàlia, així com oficines i activitat a l'estranger. La seva filial, MPS Serveis Capitals, gestiona banca corporativa i d'inversió.

## Referències

* ↑ Bufacchi, Isabella. «Mps, ecco perché la più antica banca del mondo non fallirà» (en italià). Il Sole, 01-02-2013. [Consulta: 2 abril 2020].
* ↑ «LE PRINCIPALI BANCHE ITALIANE» (en italian). Ricerche e Studi, 10-11-2015. Arxivat de l'original el 2 de març 2019. [Consulta: 21 febrer 2016].
* ↑ "2015 Draft Annual Report" (PDF).
* ↑ «English version of the corporate website». MPS Capital Services. Arxivat de l'original el 27 de febrer 2013. [Consulta: 8 juliol 2013].

## Enllaços externs

* Slide show of the bank's art collection
* Complete collection of Bank's Art Collection at Bank's site
# Banca Popolare Etica

Banca Popolare Etica és una cooperativa de crèdit vèneta centrada en la banca ètica i amb seu a la ciutat de Pàdua. La cooperativa té més de 30 000 socis, 25 000 dels quals són persones físiques i més de 4000 són entitats no físiques. La Fundació Fiare espanyola ha firmat un acord d'agència amb la Banca Popolare Etica.
Amb els seus socis La Nef (Arpitània) i Fiare (País Basc), Banca Popolare Etica treballa en la construcció d'un banc ètic cooperatiu europeu. És soci de la FEBEA (Federació Europea de Bancs Ètics i Alternatius).

## Referències

* ↑ «I nostri numeri» (en italià). [Consulta: 2 març 2012].
* ↑ «Membres Febea» (en francès). Arxivat de l'original el 2012-04-24. [Consulta: 2 març 2012].
* ↑ «home | febea.org». [Consulta: 16 juliol 2020].

## Vegeu també

* Fiare Banca Etica

## Enllaços externs

* Banca Popolare Etica
# Babla

Babla o Dwarka és un riu de l'Índia a Bengala Occidental. Neix a la regió de Santal i després de passar pel districte de Birbhum corre pel sud-oest del districte de Murshidabad cap a l'est i després al sud-est; se li uneix el Brahmani a Ramchandrapur, i gira al sud-est per rebre després al Mor i al Kuiya, i finalment desaigua al riu Bhagirathi-Hoogly en diversos braços. A la darrer part és navegable per bots i té nombroses rescloses i canals. Amb els seus afluents rega una extensa regió.

## Referències

* ↑ Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Babrak Karmal

Babrak Karmal (dari: ببرک کارمل) (Kabul, 6 de gener de 1929 - Moscou, 1 de desembre o 3 de desembre de 1996) fou un polític afganès, membre fundador del Partit Democràtic Popular de l'Afganistan marxista-leninista. Des de finals de 1979 va governar la República Democràtica de l'Afganistan. El 1986 va haver de dimitir per la falta de suport intern i extern de la seva gestió i el va succeir Haji Mohammad Chamkani. Sabia darí i paixtu, però utilitzava més sovint el darí; dominava l'anglès i sabia una mica d'alemany. Va ser condecorat amb l'Orde de la Revolució d'Abril del seu país.

## Primers anys

Fill d'un general de l'Exèrcit Reial d'ètnia tadjik i mare ghilzai que parlava en paixtu, va néixer a Kamari, un poble petit a prop de Kabul. Els seus primers estudis van ser a un col·legi alemany de Kabul.
El 1948, Karmal es va graduar a l'Escola Secundària Nejat (també anomenada Amani), un col·legi alemany. Al principi, se li va negar l'entrada a la Universitat de Kabul a causa de les seves opinions obertament d'esquerra. Sempre va ser un orador carismàtic i es va involucrar al sindicat d'estudiants i al Wikh-i-Zalmayan (Moviment Desperta Joventut), una organització progressista.
Va ser admès a la Facultat de Dret i Ciències Polítiques el 1951 després que es comprometés a abstenir-se de l'activitat política (tot i que no ho va fer). Com a resultat d'organitzar manifestacions estudiantils, va ser empresonat el 1953 i va estar a la presó durant tres anys. Mir Akbar Kaibar, el seu company de cel·la, el va influir per convertir-se al marxisme. Alliberat el 1956, Karmal va treballar al Ministeri d'Educació com a traductor d'alemany i anglès, però va ser reclutat el 1957 pels dos anys de servei militar obligatori. Després d'això, Karmal va poder reprendre els seus estudis i obtenir el 1961 la llicenciatura de dret. Va tornar al Ministeri d'Educació entre el 1960 i el 1961 i, a partir d'aquest any, va treballar al Ministeri de Planificació fins al 1964, quan va renunciar.

## Referències

* ↑ Diccionari Enciclopèdic Universal, Océano Color, ISBN 84-7764-793-3
* ↑ «Babrak Karmal's GRU dossier». Arxivat de l'original el 2009-01-02. [Consulta: 19 febrer 2017].
* ↑ Bio de Karmal a Biografiasyvidas.com.
* ↑ Bio de Babrak Karmal.
# Bandolera

* Per a altres significats, vegeu «Bandolera (sèrie de televisió)».
La bandolera és una corretja que es duu travessada sobre el pit per tal de transportar una bossa de mitjana dimensió. Per extensió, s'aplica aquest mateix nom a la corretja i a la bossa.
Dels elements que es duen travessats sobre el pit se'n diu que es porten en bandolera.

## La bandolera com a corretja

La bandolera és una corretja llarga que es duu travessada sobre el pit, generalment de l'espatlla esquerra a la banda dreta de la cintura, i que serveix per a dur-ne penjant una bossa, un sarró, etc. En l'equipament militar, per exemple, se n'han usat durant segles per a transportar cartutxeres, sarrons, etc. En aquesta accepció, el català bandolera equival a l'anglès crossbelt, esp. bandolera, fr. bandoulière, it. tracolla, port. bandoleira, etc.
Si la bandolera s'empra exclusivament per a penjar-ne una espasa o un sabre, s'anomena baldric.
Si la bandolera no sosté cap mena de bossa però, en canvi, duu compartiments per a cartutxos, de manera que fa funció de cartutxera, s'anomena canana (és aquesta mena de peça el que es coneix en anglès com a bandolier).
Bandolera és també sinònim de portafusell, que és la forma preferent, sobretot en referència als de tipus modern, fixats a l'arma mitjançant anelles.
Dur alguna cosa en bandolera significa dur-la penjant d'una espatlla i creuant el cos fins al costat contrari. Per exemple: "En sortir al carrer, la Maribel s'ha penjat la bossa en bandolera". O bé: "Els soldats de cavalleria duen el portafusell en bandolera". Algunes equivalències interromàniques: esp. en bandolera, fr. en bandoulière, it. a tracolla, port. a tiracolo.

## La bandolera com a bossa

D'altra banda, i per extensió, s'anomena bandolera una bossa amb corretja llarga que es porta penjada en bandolera. En aquesta accepció, el català bandolera equival a l'anglès messenger bag, a l'esp. bandolera o macuto, al francès sac à bandoulière, etc.
D'ús bàsicament masculí, la bandolera constitueix, de fet, un tipus de sarró que es considera d'ús civil general com a complement de moda, el mot sarró essent reservat, en la pràctica, a l'equivalent de militars i caçadors. La bandolera és un complement funcional i versàtil. El moviment hippie la posà de moda als anys seixanta i setanta. De llavors ençà, cada any en comercialitzen les principals firmes de moda en els estils i dissenys més variats.

## Referències

* ↑ «bandolera». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Institut d'Estudis Catalans.
# Bazentin

Bazentin és un municipi francès situat al departament del Somme i a la regió dels Alts de França. L'any 2007 tenia 71 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Bazentin era de 71 persones. Hi havia 29 famílies de les quals 11 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 7 dones vivint soles), 4 parelles sense fills, 7 parelles amb fills i 7 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 37 habitatges, 32 eren l'habitatge principal de la família, 3 eren segones residències i 2 estaven desocupats. Tots els 37 habitatges eren cases. Dels 32 habitatges principals, 30 estaven ocupats pels seus propietaris i 2 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 5 tenien dues cambres, 5 en tenien tres, 9 en tenien quatre i 13 en tenien cinc o més. 27 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 19 habitatges hi havia un automòbil i a 12 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Bazentin el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 4 |
| 0 | 70 a 74 | 4 |
| 8 | 65 a 69 | 4 |
| 0 | 60 a 64 | 4 |
| 4 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 4 |
| 4 | 45 a 49 | 0 |
| 4 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 4 |
| 0 | 30 a 34 | 4 |
| 4 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 4 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 4 | 10 a 14 | 0 |
| 4 | 5 a 9 | 8 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 51 persones, 40 eren actives i 11 eren inactives. De les 40 persones actives 36 estaven ocupades (21 homes i 15 dones) i 4 estaven aturades (3 homes i 1 dona). De les 11 persones inactives 6 estaven jubilades i 5 estaven estudiant.

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de construcció i 1 d'una empresa classificada com a «altres activitats de serveis».
Dels 2 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 1 era una fusteria i 1 perruqueria.
L'any 2000 a Bazentin hi havia 5 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 810 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Bazentin a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Bazentin a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Basòfil

El basòfil és un leucòcit granular amb nucli en forma de S o de V bilobulat en secció. Els basòfils representen menys d'un 1,5% dels leucòcits en sang, amb una concentració d'entre 0 a 200 per mm³ fent que siguin els leucòcits menys comuns de tots. Conté uns grànuls similars als del mastòcit, podent contenir cristalls. Són basòfils metacromàtics, apreciant-se atzuròfils al microscopi electrònic.
Tenen una activa participació en la resposta immunitària, a través de l'alliberació d'histamina, serotonina en baixes concentracions i altres substàncies químiques.
Tenen dos tipus de grànuls:
* Grànuls azuròfils: Contenen lisosomes, que al mateix temps aquests contenen hidrolases àcides.
* Grànuls específics o secundaris: Contenen histamina (vas dilatador), heparan sulfat (vas dilatador), heparina (anticoagulant) i leucotriens (fan contraure el múscul llis de les vies aèries).

## Funcions

* Receptors d'immunoglobulines en membrana.
* Allibera histamina i altres substàncies químiques que tenen un rol important en la inducció de mecanismes d'immunitat innata com ara la inflamació o l'anafilaxi.

## Alteracions
### Basopènia

La basopènia es dona quan hi ha una concentració de basòfils per sota els valors de referència, se sol donar en:
* Algunes infeccions.
* Algunes endocrinopaties.
* Tractament prolongat d'heparina.

### Basofília

La basofília es dona quan hi ha una concentració de basòfils per sobre els valors de referència, se sol donar en:
* Algunes infeccions víriques.
* Algunes hemopaties.
* Asma
* Algunes endocrinopaties.

## Referències

* ↑ Faustina Rubio Campal et al., 2004, p. 193.
* ↑ Bellanti, 1985, p. 252.
* ↑ Roger F. Johnson, Peebles R. Stokes Jr. «Anaphylactic Shock: Pathophysiology, Recognition, and Treatment». Semin Respir Crit Care Med, 25, 6, 2004, pàg. 695-703 [Consulta: 28 gener 2023].
* 1 2 Faustina Rubio Campal et al., 2004, p. 233.

## Bibliografia

* Faustina Rubio Campal, Benjamín Garcia Espinosa, Manuel Carrasco Carrasco. Fundamentos y Técnicas de Análisis Hematológicos y Citológicos (en castellà), 2004.
* Bellanti, Joseph A. Immunology III. 3a edició. Saunders, 1985. ISBN 9780721616681.
# Banu Murra (tribu)

Els Banu Murra foren una tribu nòmada (en procés de sendentarització) de l'Aràbia Saudita que tenia origen a la regió de Najran i nomaditzaven entre Najran i al-Ahsa a través del desert de Rub al-Kali.
Pretenen ser d'origen preislàmic i descendir dels Yam, fracció dels Hamdan. Al segle xx estaven dividits en 7 o 8 clans i el seu nombre s'estimava en 15.000 vers 1965. Tenen un xeic suprem que resideix a Abkaik però la tribu de fet mai es reuneix, tot i que segurament ho feien en temps de guerra al segle xix.
Al segle xviii van donar suport als wahhabites i quan Abd al-Aziz ibn Saud (1765-1803) va perdre el poder es va refugiar als oasis dels Banu Murra que li van donar refugi i el van reconèixer com emir adoptant la bandera wahabita dins la seva bandera tradicional negra, i el van ajudar en la lluita. Sempre van donar suport als saudites i l'aliança es va cimentar en diversos matrimonis entre els Al Saüd i el clan governant dels Banu Murra. Als primers anys del segle xx els al-Ikhwan els van voler sedentaritzar però no s'hi van adaptar; el 1970 encara eren nòmades i només molt recentment han començat a establir-se de manera permanent.

## Referències

* Eleanor A. Doumato, "Al-Murrah Tribe". a answers.com
* Banu Murra
* Donald Cole. Nomads of the Nomads: The Al Murrah Bedouin of the Empty Quarter, 1975, ISBN 978-0882956053
* El disseny de la bandera procedeix de la col·lecció de Lucien Philippe, amb inscripció segons J. L. Cepero Creo.
# Banu Othman

Els Banu Othman foren una tribu àrab que es va establir a la meitat del segle viii a Armènia, a la regió d'Amiuk, a l'est del Llac Van, on va establir un emirat que va durar fins al 905 en què fou ocupat pel príncep de Vaspurakan. Els seus governants són anomenats othmànides.

## Referències

* R. Grousset, Histoire d'Armenia
# Banu Mazin

Els Banu Mazin foren algunes tribus d'Aràbia. Hi havia tribus anomenades Banu Mazin entre els grans grups: Banu Tamim, kays, rabia i iemenites, però existien moltes altres subtribus de les que Ibn al-Kalbi n'esmenta setanta. Està per tant descartat que siguin fraccions d'una sola tribu originària i el nom vindria no d'un nom propi (Maysan = Mazin) sinó d'un malnom, mazana, que vol dir "allunyar-se" i doncs es tractaria de diversos grups que es van separar de la tribu matriu en diferents llocs i moments.

## Referències

* ↑ Enciclopèdia de l'Islam, VI, 946-947
# Barilius dimorphicus

Barilius dimorphicus és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 18,5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Índia.

## Referències

* ↑ Hamilton F. [Buchanan] 1822. An account of the fishes found in the river Ganges and its branches. Edimburg i Londres. Fishes Ganges . i-vii + 1-405. Pls. 1-39.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Menon, A.G.K., 1999. Check list - fresh water fishes of India. Rec. Zool. Surv. India, Misc. Publ., Occas. Pap. Núm. 175, 366 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Barilius bernatziki

Barilius bernatziki és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids que es troba a Malàisia.

## Referències

* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Doi, A., 1997. A review of taxonomic studies of cypriniform fishes in Southeast Asia. Jap. J. Ichthyol. 44(1):1-33.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Barilius caudiocellatus

Barilius caudiocellatus és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids que es troba a la Xina.

## Referències

* ↑ Hamilton F. [Buchanan] 1822. An account of the fishes found in the river Ganges and its branches. Edimburg i Londres. Fishes Ganges . i-vii + 1-405. Pls. 1-39.
* ↑ BioLib
* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Chu, X.L., Y. Chen, et al., 1989. The fishes of Yunnan, China. Part I Cyprinidae. Science Press, Beijing, Xina, 377 p.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Barranc de Tercui

El Barranc de Tercui, és un barranc del territori de Tercui, dins de l'antic terme de Sapeira, actualment inclòs en el terme municipal de Tremp, al Pallars Jussà.
Es forma per la unió dels barrancs dels Horts i de Solà, a les Tarteres, al sud-oest del poble de Tercui, des d'on davalla cap a ponent, amb un gir inicial cap al nord, per anar-se a abocar en la Noguera Ribagorçana al sud-oest del Serrat de Puig Merané.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Barranc de Tendrui

El barranc de Tendrui, és un barranc de l'antic municipi de Gurp de la Conca, actualment inclòs en el terme municipal de Tremp, al Pallars Jussà.
Es forma a 898 m. alt., en un circ de muntanya format a llevant pels contraforts de la Serra Mitjana, al nord pel cim del Gravet, i a ponent per la Serra de Sant Adrià, per la unió de tot de barrancs de muntanya, entre els quals destaca el barranc del Sallent de l'Àguila. Davalla cap al sud-est, passant a ponent dels pobles de Sant Adrià i de Tendrui, i continua cap al sud-est fins que s'aboca en el barranc de Ricós al nord del poble de Claret, prop del Pou de Gel.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Barranc de Torogó

El Barranc de Torogó és un dels barrancs principals de l'antic terme d'Espluga de Serra, de l'Alta Ribagorça, actualment inclòs en el terme municipal de Tremp, al Pallars Jussà.
Els seus 6 quilòmetres aproximats de recorregut discorren enterament dins del terme municipal de Tremp, concretament dins de l'antic municipi d'Espluga de Serra, llevat dels darrers metres abans d'abocar-se en el barranc del Solà, que discorrien pel terme municipal de Sapeira, també de l'Alta Ribagorça, actualment igualment integrat en el municipi pallarès de Tremp.
Es forma a 941 m. alt., a la confluència del barranc de la Caella amb el barranc de Llavaner, 1.200 metres a l'est-sud-est de Torogó i 1.400 a l'oest d'Espluga de Serra. Té un curs bastant pla, ja que es forma ja al fons de la vall, però molt sinuós. En general, però, va d'est-nord-est a oest-sud-oest.
Es forma de l'ample circ de muntanya que té com a límit nord la Serra de l'Estall i pel sud el Pui de Lleràs, i que acull el poble d'Espluga de Serra. Es considera que es forma quan es troben els dos barrancs abans esmentats, però el de Llavaner abans n'ha recollit dos altres de força importància, sobretot en l'orografia del lloc: el barranc de Sant Miquel i el de Colliró.
Al cap de poc de formar-se deixa al sud el Tossal de la Marina i poc després el poble de Torogó, que li dona el nom, al nord, passa entre el Tossal de Torogó, al nord, i el poble d'Aulàs, al sud, fins que arriba a la zona on hi ha el Mas d'Eixandre i el de Madora, on s'aboca en el barranc del Solà.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya