OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Guardó Nacional Alemany de les Arts i Ciències

El Guardó Nacional Alemany de les Arts i Ciències (alemany: Deutscher Nationalpreis für Kunst und Wissenschaft) és un guardó creat per Adolf Hitler el 30 de gener de 1937 i atorgat anualment als alemanys que destaquessin als camps de l'art i les ciències.
Va ser instituït com un «Premi Nobel» alemany, quan Adolf Hitler es va enfadar amb la Fundació del Premi Nòbel l'any 1935 que va atorgar el premi a l'escriptor pacifista i antinazi alemany Carl von Ossietzky. Des d'aquell moment, va prohibir-se als ciutadans alemanys d'acceptar el guardó suec. El premi alemany era dotat de 100.000 Reichmarks (lliures d'impostos)

## Receptors

Es va atorgar 9 vegades:
* Professor Paul Ludwig Troost (7 de setembre de 1937 (1937-09-07)) – Arquitecte favorit de Hitler i dissenyador de la Casa de l'Art Alemany, el Monument als Màrtirs del Feldherrnhalle, l'Edifici del Führer i el Temple d'Honor, tots a Múnic. Va ser concedida a títol pòstum.
* Reichsleiter Dr. Alfred Rosenberg (7 de setembre de 1937 (1937-09-07)) – Autor d'El Mite del Segle XX i filòsof racial del Tercer Reich.
* Professor August Bier i Dr. Ferdinand Sauerbruch (7 de setembre de 1937 (1937-09-07)) – Atorgat de manera conjunta per les seves contribucions a la medicina i la cirurgia.
* Dr. Wilhelm Filchner (7 de setembre de 1938 (1938-09-07)) – Per les seves fites en l'exploració del Tibet i de l'Antàrtida.
* Dr. Fritz Todt (7 de setembre de 1938 (1938-09-07)) – Dissenyador de la Línia Siegfried i del sistema de les autopistes alemanyes.
* Professor Dr. Ferdinand Porsche (7 de setembre de 1938 (1938-09-07)) – Pel seu desenvolupament dels vehicles de motor Volkswagen
* Professor Dr. Ernst Heinkel i Professor Willy Messerschmitt (7 de setembre de 1938 (1938-09-07)) – Atorgat de manera conjunta pel seu treball al disseny i la producció aeronàutica.
Segons comenta Albert Speer a les seves memòries, la insígnia era tan pesada que els receptors necessitaven suports especials a les seves jaquetes per poder-la lluir. De fet, la mateixa insígnia ja duia 14 gafets per subjectar-se. Amb l'esclat de la guerra es va deixar d'atorgar, convertint-la en una condecoració de gran prestigi, així com una de les més rares i exclusives condecoracions. Curiosament, ni Rosenberg ni Todt la van lluir mai sobre l'uniforme, ni tampoc han aparegut fotografies dels altres receptors lluint-la.

## Disseny

Una estrella de quatre puntes en platí. Entre els quatre braços de l'estrella hi ha quatre àligues amb l'esvàstica d'or. Al centre de l'estrella hi ha un medalló en esmalt vermell amb l'efígie d'Atenea (deessa grega de la saviesa). Al voltant hi ha la inscripció für Kunst und Wissenschaft (Per les Arts i Ciències) en lletres d'or sobre platí, i queda tot embolcallat sobre un anell de 40 diamants (amb un pes de deu quirats, comparats amb els dos quirats de la Creu de Cavaller de la Creu de Ferro). La banda era en seda vermella amb una franja blanca als costats.
# Mroseïta

La mroseïta és un mineral de la classe dels òxids que rep el seu nom de la mineralogista Mary Emma Mrose (1910-2003) del Servei Geològic dels Estats Units.

## Característiques

La mroseïta és un òxid de fórmula química CaTe$^{4+}$O₂(CO₃). Cristal·litza en el sistema ortoròmbic en cristalls molt petits pocs desenvolupats en {001}, amb un allargament paral·lel a [001] i amb una estructura radiant, típicament massius. La seva duresa a l'escala de Mohs és 4.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la mroseïta pertany a «04.JL - Tel·lurits amb anions addicionals, sense H₂O» juntament amb els següents minerals: rodalquilarita, mackayita, pingguïta, tlapallita i girdita.

## Formació i jaciments

La mroseïta és un mineral molt rar que ha estat trobat a dipòsits hidrotermal d'or i tel·luri.
Va ser descoberta a la mina Bambolla, a 12 km al sud de Moctezuma (Sonora, Mèxic). També ha estat trobada a Tombstone, comtat de Cochise (Arizona, Estats Units).
Ha estat trobada associada a altres minerals com: spiroffita, tel·luri natiu, tel·lurita, denningita, zemannita, quars (Moctezuma); oboyerita, choloalita i or natiu (Tombstone).

## Referències

* 1 2 «Mroseite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 7 novembre 2015].
* 1 2 3 4 «Mroseïta» (en anglès). Handbook of Mineralogy. Arxivat de l'original el 16 de juliol 2012. [Consulta: 3 gener 2017].
# Thor Henning

Thor Henning (Estocolm, 13 de setembre de 1894 - Estocolm, 7 d'octubre de 1967) fou un nedador suec, guanyador de quatre medalles olímpiques.

## Biografia

Va néixer el 13 de setembre de 1894 a la ciutat d'Estocolm, capital de Suècia. Va morir a la seva residència d'Estocolm el 7 d'octubre de 1967.

## Carrera esportiva

Va participar, als 17 anys, en els Jocs Olímpics d'Estiu de 1912 celebrats a Estocolm (Suècia), on va aconseguir guanyar la medalla de plata en la prova dels 400 metres braça, a més de no finalitzar la seva sèrie dels 200 metres braça en aquells mateixos Jocs. En els Jocs Olímpics d'Estiu de 1920 realitzats a Anvers (Bèlgica) aconseguí revalidar la seva medalla de plata en els 400 metres braça, l'última vegada que aquesta prova fou olímica, i la guanyà en els 200 metres braça. En els Jocs Olímpics d'Estiu de 1924 realitzats a París (França) aconseguí guanyar la medalla de bronze en els relleus 4x200 metres lliures i fou eliminat en les semifinals dels 200 metres braça.
El 1992 va ser inclòs a l'International Swimming Hall of Fame.

## Referències

* ↑ «Olympedia – Thor Henning». [Consulta: 6 agost 2024].
* ↑ «Thor Henning - Sveriges Olympiska Kommitté» (en suec). [Consulta: 6 agost 2024].
* ↑ «Thor Henning» (en anglès americà). [Consulta: 6 agost 2024].
# Dukmàssov

Dukmàssov (en rus Дукмасов) és un khútor del raion de Xovguénovski, a la República d'Adiguèsia, a Rússia. Es troba a la vora del riu Guiagà, a 47 km al nord de Maikop. Pertanyen a aquest khútor els khútors de Kassatkin, Mokronazàrov, Mamàtsev, Orékhov, Pentiukhov, Pikalin, Tíkhonov i Txikalov
* Kassatkin (en rus Касаткин). Es troba a la vora del riu Guiagà, a 20 km a l'oest de Khakurinokhabl i a 37 km al nord de Maikop.
* Mamàtsev (en rus Мамацев). Es troba a la vora del riu Labà, a 21 km al sud-oest de Khakurinokhabl i a 38 km al nord-oest de Maikop.
* Mokronazàrov (en rus Мокроназаров). Es troba a la vora del riu Guiagà, a 22 km a l'oest de Khakurinokhabl i a 43 km al nord-oest de Maikop.
* Orékhov (en rus Орехов) és un khútor. Es troba a la vora del riu Guiagà, a 24 km a l'oest de Khakurinokhabl i a 43 km al nord-oest de Maikop.
* Pentiukhov (en rus Пентюхов). És a 23 km al sud-oest de Khakurinokhabl i a 40 km al nord de Maikop.
* Pikalin' (en rus Пикалин). És a 21 km a l'oest de Khakurinokhabl i a 39 km al nord de Maikop. Pertany al khútor de Dukmàssov.
* Tíkhonov' (en rus Тихонов). Es troba a la vora del riu Guiagà, a 23 km a l'oest de Khakurinokhabl i a 41 km al nord-oest de Maikop.
* Txikalov' (en rus Чикалов). Es troba a la vora del riu Guiagà, a 22 km a l'oest de Khakurinokhabl i a 40 km al nord-oest de Maikop.
# Kawkaban (desambiguació)

Kawkaban és el nom dels següents llocs:
* Kawkaban, important ciutat i imamat del Iemen
* Castell de Kawkaban, prop de Zafar al nord de Naat, al Iemen
* Kawkaban Hadje, vila del Iemen
* Kawkaban al-Sbaa, vila propera a Kawkaban
# Gåshamna

Gåshamna és un assentament abandonat situat a l'illa de Spitsbergen, a l'arxipèlag Svalbard, Noruega.

## Referències

* ↑ «Gåshamna». Norwegian Polar Institute. [Consulta: 15 novembre 2011].
# Kolwezi

Kolwezi és una ciutat de la República Democràtica del Congo, a l'oest de Lisaki en la província de Kananga. La regió es troba a 1500 metres d'altura dintre de la planicie de Manika i està dividida en els municipis de Dilala a l'oest i Manika a l'est. Compta amb un aeroport i una via fèrria cap a Lubumbashi.

## Demografia

La ciutat contava segons estimacions de l'any 2003 amb 820.229 habitants i la llengua més parlada és el kiswahili. La població està distriuida en 213 km².

## Història

La localitat va ser creada el 1937 amb la finalitat de convertir-se en el centre operatiu miner de la Companyia Minera d'Alt Kananga (C.M.A.K.). La seva distribució va ser pensada amb la finalitat de segregar a la població blanca dominant de la nadiua, tal com va succeir en altres localitats de Kananga i altres dominis colonials de Bèlgica.
En el centre es troba les dependències administratives i residencials de la població blanca, i al sud-est es troben les viles on habitava la població indígena. Es van crear al seu torn diversos petits centres urbans per a la població obrera en les proximitats de les carreteres i usines mineres de l'empresa minera. Gairebé 4/5 parts del territori municipal eren concessions de l'empresa i es trobaven sota la seva jurisdicció.
El 13 de maig de 1978 forces rebels amb el suport d'Angola i països del bloc oriental van ocupar Kolwezi, bloquejant l'explotació d'un dels principals centres miners del llavors Zaire. El dictador Mobutu Sese Seko va sol·licitar ajuda a diversos països occidentals com els Estats Units, Bèlgica i França col·laborar en la missió d'expulsar els alçats en armes. Membres del 2n batalló de paracaigudistes de la Legió Estrangera Francesa van ser enviats per a posar terme a l'ocupació, malgrat els clars desavantatges que es trobaven. El 19 de maig van intervenir en combat que van perdurar fins al mitjà endemà, assolint l'expulsió dels rebels. La batalla es va saldar amb la mort d'entre 250 i 700 africans, 170 europeus i 6 paracaigudistes (5 frances, 1 belga).

## Economia

Kolwezi és un important centre miner dedicat a l'explotació de coure, cobalt, urani i radi, i compte amb grans jaciments d'òxids de calci. És un excel·lent centre agrícola, dedicat a l'explotació de blat de moro, mandioca i cacauet, i les vies de transport faciliten un aprovisionament regular de la localitat.
# Mòrzies

Morzes o Mòrzies (Morzes o Morzias, Μορζίας) fou un dels reis de Paflagònia que va lluitar contra els romans en la guerra contra Roma el 189 aC. Morzes fou derrotat per Farnaces I del Pont i després fou compensat en el tractat de pau entre Pont i el rei Èumenes II de Pèrgam. Va viure en temps d'Antíoc III.

## Referències

* ↑ Morzes, William Smith. A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. London. John Murray: printed by Spottiswoode and Co., New-Street Square and Parliament Street.
* ↑ William Ainsworth. Travels and Researches in Asia Minor, Mesopotamia, Chaldea, and Armenia. John W. Parker, 1842, p. 111–.
# Hubert Minnis

Hubert Alexander Minnis (n. 17 d'abril de 1954) és un metge i polític bahamien. És Primer Ministre de les Bahames des de l'11 de maig de 2017.
Hubert Minnis ha nascut a Bany Town, sobre l'illa de Nova Providència. Segueix els seus estudis secundaris als Bahamas abans de freqüentar la Universitat de Minnesota, a continuació obté el seu doctorat de medicina de la Universitat de les Indes occidentals i la seva especialitat en ginecologia a Anglaterra l'any 1985. Serveix llavors com metge a continuació cap de servei a l'hospital Princesa Margaret de Nassau. Es va invertir també molt a les associacions professionals mèdiques de les Bahamas.
l'any 2007, ha elegit per a la primera al Parlament sota l'etiqueta del Moviment nacional lliure (FNM) i esdevé ministre de la Salut del govern d'Hubert Ingraham. Després de la derrota del FNM l'any 2012 i la dimissió de Ingraham de la seva plaça de diputat i de líder del partit, esdevé el nou cap del FNM i cap de l'oposició. El seu autoritat és no obstant això molt discutida i en desembre 2016, dels membres del FNM demanen a la governadora general, Marguerite Pindling, de nomenar Loretta Butler-Turner com cap de l'oposició.
No obstant això, els partidaris de Minnis al si del partit porten una activa política de reconquesta i els oponents interns han obligat de presentar-se sense l'etiqueta del Partit. El FNM assoleix àmpliament les eleccions legislatives de 2017 i Minnis esdevé primer ministre l'11 de maig.

## Referències

* ↑ «Dr. Minnis Celebrates Birthday students, teachers and staff at Gambier Primary School». Arxivat de l'original el 2019-07-31. [Consulta: 15 febrer 2018].
# Textura (pintura)

En pintura la textura és una agregació de formes o colors que es perceben com a variacions o irregularitats en una superfície contínua. La textura de la pintura és la que dona forma i volum a diferents tipus de creacions artístiques, i pot ser visual, quan les diferències de textura només poden ser captades per l'ull i no pel tacte, o tàctil, quan a més de la vista respon al tacte.

## Vegeu també

* Tècnica pictòrica
* Elements de l'art

## Referències

* ↑ Casas, Narciso. Técnicas y secretos en Dibujo - Pintura y Restauración (en castellà). Bubok, 2012, p. 48. ISBN 8468608017.
Viccionari
# Ecuador TV

Ecuador TV és el canal de televisió pública de l'Equador, en antena des del 26 d'octubre de 2007 gràcies a una inversió de 5 milions de dòlars del Banc de Desenvolupament Social i Econòmic de Veneçuela (BANDES).
El canal va ser establert al mateix temps que la instal·lació de l'Assemblea Constituent perquè les sessions poguessin ser transmeses en viu a nivell nacional. El canal és propietat del govern equatorià i l'opera la Televisió i Ràdio de l'Equador a les ciutats de Quito i Guayaquil.
Ecuador TV va ser el primer canal de televisió pública al país i és resultat d'una promesa de campanya realitzada per Rafael Correa durant la campanya electoral prèvia a la seva elecció de 2006.
El canal ha estat acusat de ser un instrument de propaganda de l'anomenat socialisme del segle XXI i dels règims d'esquerra llatinoamericans, principalment Cuba i Veneçuela, en estar finançat per Telesur.

## Història

El canal va sortir com a senyal de prova el 29 de novembre de 2007 per l'inici de la Assemblea Constituent des de Ciutat Alfaro, a Montecristi, província de Manabí. Va començar la seva programació al matí amb una entrevista a l'aleshores president Rafael Correa i, després, va seguir amb la inauguració de l'Assemblea Constituent. Per falta de temps, Ecuador TV va haver de transmetre des d'una unitat mòbil contractada.
El canal va ser llançat oficialment l'1 de abril de 2008 a les 05:27 amb l'Himne Nacional de l'Equador interpretat per l'Orquestra Simfònica Nacional de l'Equador, sota la direcció d'Álvaro Manzano.

## Programació

El canal transmet continguts de productors independents nacionals i estrangers, com ara documentals de Discovery Channel, TVE, BBC, DW, NHK, KBS, CGTN, RAI, Veu d'Amèrica, Señal Colombia, Canal Institucional, ViVe i Telesur.

## Crítiques i controvèrsies

El canal ha generat diverses crítiques dels opositors a Rafael Correa i al seu govern, acusant el canal de ser un instrument de propaganda del socialisme del segle XXI, perquè la font dels fons per a la seva creació i el procés d'adquisició d'equips, capacitació de personal i adequació dels estudis es va realitzar a través del canal multiestatal Telesur que, a la vegada, també és considerat com a eina de propaganda dels països que el financen, particularment Cuba i Veneçuela. El Govern veneçolà es va defensar assenyalant que l'ajuda va ser «una contribució desinteressada de Veneçuela, com a part de la política de cooperació internacional a la regió que impulsa el govern de l'expresident Hugo Chávez».

## Referències

* ↑ https://www.lanacion.com.ar/el-mundo/ecuador-abre-un-canal-financiado-por-caracas-nid966819
* ↑ youtube.com. «Promo de Ecuador TV - Television Publica». Youtube, 2010. [Consulta: 12 febrer 2010].
* ↑ youtube.com. «Promo de Ecuador TV - Television Publica 2». Youtube, 2010. [Consulta: 12 febrer 2010].
* ↑ "Programación" – Ecuador TV
* ↑ "Ecuador contará con canal de televisión Estatal" – CRE Satelital Ecuador Arxivat 2012-02-12 a Wayback Machine., 22 de febrero de 2007
* ↑, 27 de septiembre de 2007
# Kawésqar

Els kawesqar o kawashkar o alacalufes són un poble indígena de Xile que habitava la part sud, des del golf de Penas fins a l'estret de Magallanes; va restar en aquestos territoris durant sis mil anys, i els seus escassos descendents encara hi resten, però estan en vies d'extinció doncs menys de tres mil persones declaraven pertànyer a l'ètnia el 2002 però el 2006 només es van identificar 15 persones de sang plenament kawésqar i posteriorment alguns han mort. La seva llengua també anomenada kawésqar, és una llengua aïllada; kawésqar vol dir "persona" o "esser humà", i és el nom que ells mateixos es donen, però els castellans i criolls es van anomenar alacalufes.
Disposen d'una bandera nacional que és diagonal ascendent dividida, amb la part del pal blava amb un sol (tipus asterisc) groc al cantó, i al vol verda amb una figura feta amb punts rodons grocs que és com un pal i dues fletxes; les dues parts estan dividides per la meitat per una franja blanca no molt ample que és ondulada com si fos un riu.

## Referències

* ↑ Flag Report, 71, juliol del 2014
# Kol·lectiu Bassetja

Kol·lectiu Bassetja fou una associació cívica, política i cultural activa a Formentera entre 1988 i 1994, formada per universitaris procedents del Moviment Comunista de les Illes Balears, de la Lliga Comunista Revolucionària, i altres grups independentistes i ecologistes. Defensava la promoció de la normalització lingüística, l'antimilitarisme i l'ecologisme a través d'activitats lúdiques i festives de projecció popular i campanyes de foment de l'objecció de consciència.
Entre 1988 i 1990 organitzaren dues excursions a sa Pedrera en protesta contra els projectes d'urbanització de la zona i dues «Mostres de Fotografia al Carrer» (1989 i 1990) per denunciar la degradació ambiental de l'illa. Realitzaren quatre murals a distintes instal·lacions educatives de Formentera per promocionar l'ús del català, publicaren a la premsa local alguns manifestos i editaren el butlletí A l'aguait.
L'agost de 1989 organitzà diversos actes culturals i festius durant les Festes de Santa Maria de Formentera, transformant la tradicional diada religiosa en una diada reivindicativa. El col·lectiu s'autodissolgué el 1990 després de transformar-se en Comissió de Festes de Santa Maria, però reaparegué puntualment en la participació en dues taules rodones sobre Alternativa Nacionalista a les Illes el 1991 amb gent d'ERC i Entesa de l'Esquerra de Menorca, i sobre temes d'actualitat de Formentera el 1994.

## Referències

* ↑ «Formentera viurà les festes de Santa Maria amb un marcat to català». directe!cat, 04-08-2010. Arxivat de l'original el 2015-09-23. [Consulta: 19 setembre 2010].
* ↑ «Pregó de les festes de 1989». Arxivat de l'original el 2011-09-08. [Consulta: 19 setembre 2010].
* ↑ la República, publicació d'ERC

## Enllaços externs

* Kol·lectiu Bassetja Arxivat 2010-04-03 a Wayback Machine. a l'Enciclopèdia d'Eivissa i Formentera
# Hucho

Hucho és un gènere de peixos actinopterigis de la família dels salmònids i de l'ordre dels salmoniformes.

## Taxonomia

* Hucho bleekeri (Kimura, 1934)
* Salmó del Danubi (Hucho hucho) (Linnaeus, 1758)
* Hucho ishikawae (Mori, 1928)
* Hucho perryi (Brevoort, 1856)
* Hucho taimen (Pallas, 1773)

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ Kimura, S., 1934. Description of the fishes collected from the Yangtze-kiang, China, by the late Dr. K. Kishinouye and his party in 1927-1929. Journal of the Shanghai Scientific Institute v. 1: 11-247, Pls. 1-6.
* ↑ Linnaeus, C. 1758. Systema Naturae, Ed. X. (Systema naturae per regna tria naturae, secundum classes, ordines, genera, species, cum characteribus, differentiis, synonymis, locis. Tomus I. Editio decima, reformata.) Holmiae. Systema Nat. ed. 10 v. 1: i-ii + 1-824.
* ↑ Holcík, J., 1995: Threatened fishes of the world: Hucho hucho (Linnaeus, 1758) (Salmonidae). Environmental Biology of Fishes v. 43: 105-106.
* ↑ Mori, T., 1928. On the fresh water fishes from the Yalu River, Korea, with descriptions of new species. Journal of the Chosen Natural History Society Núm. 6: 54-70 + map.
* ↑ Pallas, P. S., 1771-1776. Reise durch verschiedene Provinzen des russischen Reiches. St. Petersburg. 3 vols. (vol. 1, 1771:12 unnumb. index, + Pls. A-Z, AA-NN). Reise Russ. Reiches.
* ↑ AQUATAB.NET
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ Dictionary of Common (Vernacular) Names (anglès)
* ↑ IUCN (anglès)
* ↑ UNEP-WCMC Species Database (anglès)
* ↑ BioLib (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158. ISBN 0356107159.

## Enllaços externs

* uBio (anglès)
# Berge

* Per a altres significats, vegeu «François Berge».
Berge (castellà) o Berche (aragonès) és un municipi de l'Aragó, de la comarca del Baix Aragó.

## Referències

Viccionari
# EcuRed

EcuRed és un projecte d'enciclopèdia en xarxa del govern de Cuba. És desenvolupat i administrat principalment per persones afins al Jove Club de Computació i Electrònica, organisme del Ministeri d'Informàtica i Comunicacions, que disposa de més de 600 centres formatius en tota l'illa encarregats d'ensenyar computació.
Va aparèixer oficialment el 14 de desembre de 2010, amb l'auspici del govern cubà i el suport de l'Oficina Nacional per a la Informatització i de l'Institut d'Informació Científica i Tecnològica. La seva filosofia és l'acumulació i el desenvolupament del coneixement amb un objectiu democratitzador, no lucratiu, i des d'un punt de vista descolonitzador. El seu nom ve d'«ecumene», que significa món. De moment compta amb més de 196.000 articles i 286.000 arxius, molts d'ells relacionats amb biografies i història cubana, disposa també de 50.000 usuaris registrats i 3,5 milions d'edicions realitzades.

## Característiques

EcuRed utilitza el programari MediaWiki, similar al de la Viquipèdia, i el disseny de la pàgina mostra els colors de la bandera cubana.
La totalitat dels continguts d'EcuRed només poden ser modificats per usuaris registrats. El registre a la wiki és, com en qualsevol lloc, a través d'un correu-e de confirmació, i pot registrar-s'hi qualsevol persona independentment del país d'origen. Inicialment es va preveure permetre el registre lliure. Els cubans que no tenen adreça-e poden editar les pàgines mitjançant el Jove Club de Computació present a tota l'illa.

## Continguts

En les seves pàgines hi predominen articles d'història i biografies de personalitats, havent-hi també articles sobre geografia i divulgació científica.
EcuRed ocupa la posició 20a entre els llocs més visitats a Cuba segons dades del lloc web Alexa.Una de les raons d'aquesta xifra és que l'enciclopèdia es pot consultar des de la intranet cubana (.cu) que és 10 vegades més barata que la connexió a internet des de l'illa.

## Referències

* 1 2 «El Universal - - Gobierno cubano lanza su propia Wikipedia». [Consulta: 24 gener 2019].
* 1 2 «Cuba lanza su propia enciclopedia en internet» (en castellà). BBC, 14-12-2010. [Consulta: 24 gener 2019].
* ↑ «Cuba lanza EcuRed, su propia enciclopedia on-line. El Correo». Arxivat de l'original el 2019-01-24. [Consulta: 24 gener 2019].
* ↑ Yuste, B. «Los «hijos» de la Wikipedia». ABC, 14-01-2011 [Consulta: 5 novembre 2012].
* ↑ Dades disponibles en Alexa.com. Arxivat 2015-03-07 a Wayback Machine. Consultats el 14 de març de 2011

## Enllaços externs

* Lloc web d'EcuRed