OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Comtat de l'Alcúdia

El comtat de l'Alcúdia és un títol nobiliari creat pel rei Felip IV el 2 de desembre del 1645, data en què va atorgar el títol de comte al cavaller valencià Gonçal Escrivà d'Íxer (València 1614-1652), pertanyent a l'estament militar del regne de València i titular del senyoriu de L'Alcúdia, població valenciana de la Ribera del Xúquer, la qual esdevenia “comtat”. L'expedició oficial del títol es va formalitzar a Madrid el 23 de febrer de l'any 1646.

## Orígens

El senyoriu de l'Alcúdia havia sorgit arran de la conquesta cristiana del territori valencià, quan el 1238, Jaume el Conqueridor en va fer donació al cavaller Pere de Montagut, qui atorgà carta de població a 54 repobladors cristians l'any 1252.
A la segona meitat del segle xvi, Maria, filla d'Àngela Montagut i Vilanova de Ribelles, senyora de l'Alcúdia, es casà amb Gonçal d'Íxer, baró de Xaló. I ja al segle xvii, el net d'aquest matrimoni, Gonçal Escrivà (a qui li fou concedit el títol de comte) inaugurava el llinatge específic dels Escrivà d'Íxer en ajuntar els cognoms patern (era fill d'Onofre Escrivà de Romaní i Mateu) i matern (sa mare era Jerònima d'Íxer).

## Titulars

| Comtes de l'Alcúdia (creació per Felip IV el 1645) |||
| I | Gonçal Escrivà d'Íxer | 1645 - 1652 |
| II | Onofre Vicent Escrivà d'Íxer i de Montpalau | 1652 - 1688 |
| III | Baltasar Escrivà d'Íxer i Montsoriu | 1688 - 1738 |
| IV | Joaquim de Castellví | 1742 - 1760 |
| V | Joaquim Antoni de Castellví | 1760 - 1800 |
| VI | Josepa Domènica Català de Valeriola | 1800 - 1814 |
| VII | Antonio de Saavedra y Jofré | 1818 - 1842 |
| VIII | Antonio de Saavedra y Frígola | 1842 - 1871 |
| IX | Antonio de Saavedra y Rodríguez-Guerra | ? |
| X | Antonio de P. Saavedra y Fontes | 1924 - 1936 |
| XI | Antonio Manuel de Saavedra y Llanza | fins 2005 |
| XII | María Asunción de Saavedra y Bes | des de 2005 |

## Referències

* ↑ https://www.google.cat/search?q=l%27alc%C3%BAdia+cap+3+pdf&ie=utf-8&oe=utf-8&client=firefox-b&gfe_rd=cr&ei=h2xeWYryD86p8wfH557wAw#
* ↑ Diccionario histórico de la Comunidad Valenciana, volum I, p. 42. València: Editorial Prensa Valenciana, S. A. ISBN 84-8750231-8
* ↑ «Comtat de l'Alcúdia». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Comtat de l'Alcúdia». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Wayne Barnes

Wayne Barnes (Lydney, 20 d'abril de 1979) és un àrbitre internacional de rugbi. És professional des d'abril de 2005, opció que va prendre en abandonar la seva carrera com a advocat.

## Trajectòria

Barnes també és l'arbitre més jove inscrit en el Panel of National Referees anglès, després d'assolir la plaça l'any 2001 amb només 21 anys. Va començar jugant rugbi als vuit anys i als quinze anys es va decidir per l'arbitratge. Actualment és arbitre de l'Aviva Premiership, així com ha dirigit partits de la Heineken Cup i European Challenge Cup.
L'any 2006 Barnes feu el seu debut en partits internacionals absoluts, arbitrant en tres partits de l'aleshores recent creada competició del Pacific Five Nations, i en el partit d'Itàlia contra França corresponent al Torneig de les Sis Nacions 2006 Abans d'això havia arbitrat en la Copa del Món Sub 19 de 2003 a París, la Copa del Món Sub 21 de 2005 a l'Argentina a més de ser el representant anglès en el circuit de Sevens des de desembre de 2003 fins a març de 2005. A l'abril de 2007, es va anunciar la seva participació en la Copa del Món de Rugbi 2007 com un dels tres àrbitres anglesos. Barnes va dirigir un total de quatre partits en aquell torneig: el Sud-àfrica-Toga, Samoa-EUA (Grup A), Nova Zelanda-Itàlia (Grup C) i Irlanda-Geòrgia (Grup D).

## Referències

* 1 2 «Wayne Barnes Joins Elite Referees» (en anglès). RFU.com. [Consulta: 15 juliol 2015].
* 1 2 3 «Premiership Referees». GuinnessPremiership.com. [Consulta: 29 abril 2007].
* ↑ Mairs, Gavin «Rugby World Cup 2015: Referees named for showpiece event with Nigel Owens only Welshman and no Scots» (en anglès). The Telegraph, 07-04-2015 [Consulta: 2 setembre 2015].
# Txolbon

Txolbon (en rus: Чолбон) és un poble de la república de Sakhà, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 5 habitants, pertany al districte de Batagai.

## Referències

* ↑ «Верхоянский улус (район)». Arxivat de l'original el 2019-11-03. [Consulta: 3 ноября 2019].
# Alisanos

En la mitologia celta, Alisanos o Alisaunus va ser un déu que va ser adorat a l'actual Costa d'Or (a la regió de Borgonya-Franc Comtat, França) i a Ais de Provença.

## Etimologia

L'arrel Alisa- del nom Alisanus és fonològicament comparable amb el protocelta * alisā (vern). Contràriament, Miranda Green relaciona el teònim amb el topònim Alèsia, el que suposaria que era una divinitat de la muntanya.

## Inscripcions

La inscripció de Gevrey-Chambertin (Costa d'Or) està en gal:
    DOIROS SEGOMARI
    IEVRV ALISANV
    Doiros (fill) de Segomaros dedicat (aquest) per Alisanos
La inscripció de Visignot (Costa d'Or) està en llatí:
    DEO·ALISANO·PAVLLINVS
    PRO·CONTEDIO·FIL·SVO
    V·S·L·M·
    Paullinus ha complert lliurement i merescudament el seu vot al déu Alisanus en nom del seu fill Contedius

## Referències

* ↑ L'Arbre Celtique a l'article Alisanus.
* ↑ «Proto-Celtic—English lexicon». Arxivat de l'original el 2006-01-14. [Consulta: 1r desembre 2015].
* ↑ Green, Miranda (2004:24). The gods of the Celts. Sparkford, UK: Sutton Publishing.
* ↑ CIL XIII: 5468.
* ↑ CIL XIII: 2843; vegeu també "Toward a phylogenetic chronology of ancient Gaulish, Celtic, and Indo-European: Supporting Appendix" (2003), Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America.
Temes de la mitologia celta :
Part de {{Mitologies europees}} :
Temes generals :
Mitologia irlandesa :
Mitologia escocesa :
Mitologia gal·lesa :
Mitologia bretona :
Vegeu també: Mitologia de les illes Hèbrides, {{Mitologia gal·lo-britònica}}, {{Mitologia gallega}}, {{Mitologia irlandesa (Ulster)}} i {{Llegenda del Rei Artús}} :
# Tiburcio Díaz Carrasco

Tiburcio Díaz Carrasco (n. 1896) va ser un comptable i sindicalista espanyol.

## Biografia

Nascut en la localitat toledana Lominchar el 16 de juliol de 1896, de professió va ser perit mercantil i comptable. Va arribar a treballar per a la Societat General Sucrera d'Espanya a Madrid. Membre del PSOE i la UGT, va exercir com a president de Sindicat Nacional de Sucreres i Alcoholers d'Espanya. També va ser membre del Sindicat d'Empleats d'Oficines de la UGT. Després de l'esclat de la Guerra civil es va unir a les forces republicanes i ingressaria en el Cos de Carabiners. Va arribar a manar la 8a Divisió en el front de Madrid. En l'estiu de 1937 va assumir la prefectura de la 222a Brigada Mixta, unitat que va manar durant la resta de la contesa.
Després del final de la contesa es va exiliar a Mèxic, on va arribar al juliol de 1939. Allí seria un dels fundadors de l'Associació d'Immigrants Espanyols de Mèxic (AIEM), de la qual va ser nomenat president. També va formar part del Cercle «Pablo Iglesias», de tendència socialista. Va morir en l'exili mexicà.

## Referències

* ↑ Martínez Cobo, 1989, p. 425.
* ↑ del Roser, 1983, p. 152.
* ↑ Engel, 1999, p. 202.
* ↑ Engel, 1999, p. 152.

## Bibliografia

* del Rosal, Amaro. 1934, movimiento revolucionario de octubre. Akal, 1983.
* Engel, Carlos. Historia de las Brigadas Mixtas del Ejército Popular de la República. Madrid, Almena, 1999. 84-922644-7-0.
* Martínez Cobo, José. La primera renovación: 1939-1945. Plaza y Janés, 1989.

## Enllaços externs

* Biografia de Tiburcio Díaz Carrasco a la Fundació Pablo Iglesias
# Miramón

«Miramón» té aquests significats:
* Miramon-Zorroaga, barri de Sant Sebastià, format per les antigues barriades de Miramon i Zorroaga
* MiraMon, sistema d'informació geogràfica (SIG) i programari de teledetecció
* Jorge Miramón Santagertrudis (Saragossa, Aragó, 1989), futbolista aragonès
* Iñaki Miramón (Bilbao, Biscaia, 1957), actor basc
* Miguel Miramón (Ciutat de Mèxic, 1831 - Querétaro, 1867), militar dos cop president de Mèxic (1859 - 60)
# Ikshvakus

«Ikshvakus» té aquests significats:
* De la dinastia Ikshvaku
* De la dinastia d'Andhra Ikshvaku
# Constantino Armesto Cobián

Constantino Armesto Cobián (Pontevedra, 1823 - Madrid, 28 de desembre de 1899), fou un periodista i polític gallec.

## Trajectòria

Fundà La Revista, un dels primers periòdics de Pontevedra i, el 1859, El Propagandista, periòdic republicà federal. Fou col·laborador d'El Progreso, La Voz del Pueblo i El Derecho. Fundà el Partit Republicà de Pontevedra. Es traslladà a Madrid, on va escriure a La Democracia, El Crédito, La Discusión i treballà com a redactor de La Capital de Francesc Pi i Margall. Va prendre part activa en els esdeveniments de la Revolució de 1868, que donaren lloc al Sexenni Democràtic. Després milità al Partit Liberal i va ser governador civil d'Ourense, Girona (1874), Guipúscoa, Lugo (1881), Alacant (1886) i Còrdova (1888). Fou elegit diputat pel districte de Ponteareas en 1872 i tornà a ser elegit pel mateix districte a les eleccions generals espanyoles de 1881, encara que el 9 d'abril de 1883 fou anul·lada l'elecció per sentència del Tribunal d'actes greus.
Era oncle d'Indalecio Armesto i avi de Víctor Said Armesto.

## Notes

* ↑ Necrològica a El Áncora, 18-1-1901, p. 3.
* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats
# Txomin Arrotegi Vélez

Txomin Arrotegi Vélez (Sant Sebastià, 17 de desembre de 1980) és un futbolista basc, que ocupa la posició de migcampista.

## Trajectòria

Va començar a destacar al Racing de Santander, amb qui debuta a primera divisió en un encontre de la temporada 98/99.
No té continuïtat a l'equip càntabre, continuant la seua carrera en equips bascos, com el Gernika, l'Eibar B o el Sestao River.

## Enllaços externs

* Fitxa del jugador
# Aletopelta coombsi

Aletopelta coombsi és un gènere de dinosaure ornitisqui que va viure al Cretaci superior. Les seves restes fòssils s'han trobat al sud de Califòrnia.
# Terça

Una terça és una unitat tradicional catalana per a mesurar la massa. Tot i que al segle XX encara es feia servir, apareix, per exemple; al receptari La Teca, publicat el 1924; actualment es considera una unitat obsoleta. Era equivalent a una lliura catalana, és a dir, 400 grams, amb la particularitat que les terces només s'empraven per a pesar la carn.

## Referències

* ↑ «terça | enciclopèdia.cat». [Consulta: 18 gener 2022].
* ↑ «Diccionari Català-Valencià-BalearB». [Consulta: 18 gener 2022].
Viccionari
# Miran Muhàmmad Xah I

Miran Muhammad Shah I fou sobirà farúquida de Khandesh, fill i successor d'Adil Khan III quan aquest va morir el 25 d'agost de 1520.
A Gujarat, Bahadur Shah havia succeït a Muzaffar Shah, i el nou sultà el va designar a Miran Muhammad Shah I com a hereu presumpte del seu sultanat i li va donar el títol de Shah.
Ala al-Din Imad Shah de Berar es va refugiar al seu regne després de ser derrotat per Burhan Nizam Shah d'Ahmadnagar i Miran va decidir ajudar-lo, però un primer intent va acabar en derrota. Llavors, a petició de Miran Muhammad Shah I i d'Ala al-Din Imad Shah, BahadurShah de Gujarat va enviar el seu exèrcit, junt al de Khandesh i Berar contra Ahmadnagar el 1528. El fort de Daulatabad fou conquerit i finalment els invasors només es van retirar quan Burhan Nizam Shah va acceptar la retirada i un tractat humiliant.
El 1532, Miran Muhammad es va unir a Bahadur Shah en la seva campanya contra Malwa i Chitor que va acabar amb la conquesta de Malwa per Gujarat. El 1534 Malwa i Gujarat foren ocupades per l'emperador mogol que va arribar fins a Khandesh però va haver de tornar a Agra degut a la incursió de Sher Shah en el seu territori i Bahadur va recuperar Gujarat i va enviar a Miran Muhammad i a Mallu Khan de Malwa per reconquerir Malwa. Miran Muhammad va ocupar Mandu, capital de Malwa. Fou en aquesta ciutat que va saber la mort de Bahadur Shah i es va proclamar sultà de Gujarat però va morir de malaltia de camí cap a Ahmedabad, el 4 de maig de 1537 i fou enterrat a Burhanpur
El va succeir el seu fill Raja Ahmad Shah.

## Bibliografia

* Abu l Fazl, Ain-i-Akbari, Vol. II, traducció de H.S. Jarrett, revisió de J.N. Sarkar, editat per The Asiatic Society, Calcutta, 1949, reimprès 1993.
* H. Beveridge, The Akbarnama of Abu'l Fazl, Vol. III, editat per The Asiatic Society, Calcutta, 1939, reimprès 2000
* Radhey Shyam, The Kingdom of Khandesh, editat per Idarah-i-Adabiyat-i-Delli, Delhi, 1981
# Salah Larbès

Salah Larbès (àrab: صالح لرباس) (Alger, 16 de setembre de 1952 - Tizi Ouzou, 26 de febrer de 2024) va ser un futbolista algerià de les dècades de 1970 i 1980.
Fou internacional amb la selecció d'Algèria amb la qual participà en la Copa del Món de futbol de 1982. Pel que fa a clubs, destacà a JS Kabylie.

## Referències

* ↑ «Décès de l'ancien défenseur, l’emblématique Salah Larbes» (en francès), 28-02-2024. [Consulta: 28 febrer 2024].
* ↑ «Les statistiques des joueurs de la FIFA: Salah LARBES». FIFA. Arxivat de l'original el 2015-05-27. [Consulta: 12 juliol 2019].
* ↑ Salah Larbès a National-Football-Teams.com (anglès)
# Hsiao Bi-khim

Hsiao Bi-khim (Minnan (Traditional Han script): 蕭美琴) (Kōbe, 7 d'agost de 1971) és una activista pels drets LGBT, política i diplomàtica taiwanesa que va ser membre del Iuan Legislatiu de 2002 a 2008 i de nou entre 2012 i 2020. Des de juliol de 2020, Hsiao exerceix com a representant de la República de la Xina (Taiwan) als Estats Units.
Nascuda a Kobe, prefectura de Hyōgo (el Japó), Hsiao va créixer en Tainan (Taiwan) abans de traslladar-se als Estats Units. Es va graduar en el Oberlin College el 1993 i en la Universitat de Colúmbia amb un màster en ciències polítiques el 1995.
És membre del Partit Progressista Democràtic (DPP) i una figura important en els cercles de política exterior del DPP. Anteriorment va ser vicepresidenta de la Internacional Liberal.

## Referències

* ↑ «蕭美琴 (Hsiao Bi-khim')» (en xinès). 第６屆 立法委員個人資料 (6th Legislative Yuan Personal Info). ROC Legislative Yuan. Arxivat de l'original el 2011-07-21.
* ↑ Hsu, Crystal «DPP hoping new blood will rejuvenate party». Taipei Times, 21-07-2002, p. 3.
* ↑ «Vice President». Members > People. Liberal International. Arxivat de l'original el 2007-11-09.
# Colibrí cua d'estel petit

El colibrí cua d'estel petit (Lesbia nuna) és una espècie d'ocell de la família dels troquílids (Trochilidae) que habita la selva humida i zones més obertes dels Andes de Colòmbia, oest de Veneçuela, l'Equador, el Perú i oest de Bolívia.

## Referències

* ↑ Comissió dels Noms dels Ocells en Català. Diccionari dels ocells del món: Ocells no passeriformes. Fundació Barcelona Zoo (Zoo de Barcelona); Institut Català d'Ornitologia; TERMCAT, Centre de Terminologia
# Zinkgruvanita

La zinkgruvanita és un mineral de la classe dels silicats que pertany al grup de l'ericssonita. Rep el nom de la mina de Zinkgruvan, a Suècia, la seva localitat tipus.

## Característiques

La zinkgruvanita és un silicat de fórmula química Ba₄Mn²⁺₄Fe³⁺₂(Si₂O₇)₂(SO₄)₂O₂(OH)₂. Es tracta d'una espècie aprovada per l'Associació Mineralògica Internacional, i publicada per primera vegada el 2021. Cristal·litza en el sistema triclínic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 4,5.
L'exemplar que va servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troba conservat a les col·leccions mineralògiques del Museu Suec d'Història Natural, situat a Estocolm (Suècia), amb el número de col·lecció: 20170502.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la mina de Zinkgruvan, a Askersund (Comtat d'Örebro, Suècia), on es troba en forma de cristalls subèdrics a euèdrics, aplanats i allargats, de fins a 4 mm de mida. També ha estat descrita a Brandlscharte, al districte de Zell am See (Salzburg, Àustria). Aquests dos indrets són els únics de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Zinkgruvanite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 12 gener 2022].
# Txarang

Txarang (en rus: Чаранг) és un poble de la república de Sakhà, a Rússia, que el 2014 tenia 644 habitants, pertany al districte de Borogontsi.

## Referències

* ↑ Хохлачев В.. Заполярный Помпей.
# Amplificador diferencial

Es diu amplificador diferencial a un amplificador que la seva sortida és proporcional a la diferència entre les seves dues entrades (Vi+ i Vi-). La sortida pot ser diferencial o no, però en els dos casos, a terra.
Se sol construir per dos transistors que comparteixen la mateixa connexió a l'emissor, en el que administrem un corrent de polarització. Les bases dels transistors són les entrades, mentre que els col·lectors són les sortides.
Tota aquesta descripció es basa en transistors d'unió bipolar, però això mateix ho podem fer amb tecnologia MOS o CMOS.
# Molí de Baix (Sant Pere de Vilamajor)

El Molí de Baix és una masia de Sant Pere de Vilamajor (Vallès Oriental) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Masia del tipus II del segle xii reformada al 1950, al 1995 i al 200. La construcció original és de planta rectangular composta de planta semi-soterrani i planta baixa. La teulada té dues vessants i carener perpendicular a la façana principal. L'edifici està suportat per les parets gruixudes de pedra i fang i també hi trobem un pilar de fusta. Actualment s'usa com habitatge, però antigament era un molí que utilitzava les aigües de la riera de Vilamajor. L'ampliació és un cos aïllat, de nova construcció de planta rectangular, de planta baixa, que és habitatge i planta semi-soterrani com a porxo. Trobem un altre cos de planta baixa que és un traster també de planta rectangular. Aquesta construcció disposa de molts elements interessants per la seva història, funció i tipologia, i també elements particulars de valor com la volta del soterrani i les seves obertures. Es protegeix el volum principal, i no s'admeten ampliacions. També es protegeixen elements singulars com la bassa dessecada, el rec, els ponts, el pou, les rodes de molí, que caracteritzen i ens recorden la funció per a la qual va ser construïda l'edificació.

## Referències

* ↑ «Molí de Baix». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 25 octubre 2017].
# Comarques de la Regió de Múrcia

Encara que la Regió de Múrcia és una terra bastant definida naturalment quant a la seva comarcalització, aquesta mai ha estat duta a la pràctica de manera continuada. Han existit diversos intents de comarcalització que englobaven a municipis diversos al llarg dels últims 100 anys. Actualment les comarques tenen personalitat jurídica i autonomia per a la gestió dels interessos que li són propis segons el seu estatut d'autonomia, tot i que encara no hi ha aprovada cap llei de comarcalització.

## Comarcalització proposada el 1980

Aquesta divisió comarcal va ser realitzada per l'organisme preautonòmic en 1980, abans de l'aprovació de l'actual Estatut d'Autonomia, basant-se en l'informe del seu gabinet tècnic.
| Demarcacions territorials homologades per la Comunitat Murciana. | Regió de Múrcia (2004) Comarca  Població  Extensió  Densitat Altiplà 56.988 1.580,1 36,06 Alt Guadalentí 126.545 2074,40 61,00 Baix Guadalentí 80.615 976,5 82,55 Camp de Cartagena 226.162 854,80 264,57 Horta de Múrcia 477.134 951,7 501,34 Mar Menor 70.487 303,6 232,17 L'Oriental 14.489 382,80 39,18 Río Mula 19.099 662,10 28,84 Terres Altes 68.641 2.386,9 28,76 Vall de Ricote 20.794 202,1 102,97 Alt Segura 55.372 568,2 96,79 Segura Mitjà 95.629 257,80 395,34 Total 1.294.694 11.317 114,40 |

## Referències

* ↑ «Noticias Jurídicas» (en castellà). [Consulta: 7 abril 2021].

## Vegeu també

* Regió de Múrcia
* Partits judicials de Múrcia
* Comarques del País Valencià

## Enllaços externs

* Jarique. Història de la comarcalització de la Regió de Múrcia
# Zodiac P.I.

Zodiac P.I. és un manga japonès creat per Natsumi Ando, originalment publicat al Japó com Jūnikyū de Tsukamaete (十二宮でつかまえて, Detectiu del Zodíac) començant a finals de 2001. La sèrie s'ha publicat en Japó per Kodansha i està sent publicada en anglès per Tokyopop.

## Argument

El personatge principal del manga, el "Zodiac P.I." del títol, és una xica de tretze anys anomenada Lili Hoshizawa (星沢リリ Hoshizawa Lili), que usa els horòscops i l'astrologia per resoldre crims, acompanyada i ajudada pel seu amic d'infància Hiromi després que torna d'estar deu anys a Amèrica per temes d'estudis. Lili usa l'Anell Estrela per dir la bonaventura i, a vegades, rebre una disfressa de "Detectiu Spica", en la qual ningú la reconeix, excepte Hiro (estes transformacions són un comú element bàsic dels mangues de Magical Girls). L'anell se'l va donar a Lili sa mare, que l'usà anteriorment per transformar-se en Detectiu Spica; un dels objectius de Lili a llarg terme és descobrir que va passar amb la seva desapareguda. Usant aquest anell, Lili ha de resoldre molts casos incloent el primer publicat, sobre Chihiro, una xica assassinada a la seva classe.
Els seus altres casos la porten a diferents llocs al voltant d'una escola de piano, a l'estudi de televisió d'algú que endevina el futur, a un casament. Els resol amb l'ajuda de Hiromi.
Per resoldre els crims, ha d'esbrinar la data de naixement de les víctimes i els seus signes com Leo, Verge, etc. Després usant el poder de l'anell cridarà l'esperit del signe d'eixa persona. Llavors preguntarà per l'horòscop de la víctima en una data específica que estiga connectada amb el crim. Juntament amb l'horòscop, l'esperit li donarà una pista per resoldre el crim.

## Referències

* ↑ Dexter, Joseph. «10 Greatest Anime Detectives». Mania Entertainment, March 23, 2010. Arxivat de l'original el October 13, 2013. [Consulta: May 20, 2014].

## Enllaços externs

* Zodiac P.I. informació a Anime News Network (anglès)
# Turdina de les Filipines

La turdina de les Filipines (Ptilocichla mindanensis) és un ocell de la família dels pel·lorneids (Pellorneidae).

## Hàbitat i distribució

Habita els boscos de les terres baixes de les illes de Samar, Leyte, Bohol, Mindanao i Basilan, a les Filipines sud-orientals.

## Referències

* ↑ «Turdina de les Filipines». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/12/2021(català)
# Altèmenes

Altèmenes (en grec antic Ἀλθαιμένης), fill de Catreu, va ser un rei de Creta de la mitologia grega que abandonà la seva pàtria perquè un oracle li havia predit que mataria el seu pare. Instal·lat a Rodes, una nit va rebre la visita d'una nau desconeguda i matà el capità, que resultà ésser Catreu que havia sortir a buscar-lo per fer-lo tornar. Així, es complí la profecia i Altèmenes fou coronat rei de Creta, però la pena li impedí assumir les seves funcions.
Una altra versió explica que Catreu, ja vell, quan va anar a buscar el seu fill per fer-lo hereu, va arribar a Rodes a una platja deserta, i uns pastors van pensar que eren pirates que desembarcaven i els van atacar. Catreu va dir qui era, però els lladrucs dels gossos van fer que ningú no l'entengués. Van lapidar-lo i Altèmenes, que arribà en aquell moment, el rematà amb una javelina. Quan va saber que havia mort el seu pare, va demanar als déus que se l'empassés la terra, i això va passar.

## Referències

* ↑ Gantz, Timothy. Early Greek myth. [Nouv. tirage].. Baltimore: Johns Hopkins Univ. Press, 1996. ISBN 978-0-8018-5362-3.
* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 92. ISBN 9788496061972.
# Terç de Miquelets de Girona

El Terç de Miquelets de Girona fou una unitat de miquelets llevada a Girona per combatre a la Guerra del Francès (1808 - 1814).

## Hodonímia

El 8 d'octubre de 1965 l'Ajuntament de Girona aprovà en ple dedicar un carrer a aquest terç, situat al barri de les Pedreres, entre el carrer d'Isabel la Catòlica i la pujada de les Pedreres.

## Referències

* ↑ Alberch i Fugueras, Ramon «Tots els carrers de Girona: El carrer del Terç de Miquelets». El Punt, 2419, 05-12-1986, pàg. 6 [Consulta: 20 juliol 2021].

## Bibliografia

* Riart, Francesc; Hernàndez, Francesc Xavier. Soldats, guerrers i combatents dels Països Catalans. Barcelona: Rafael Dalmau Editor, 2014. ISBN 978-84-232-0788-6.

## Enllaços externs

* Arxivat 2018-11-20 a Wayback Machine.Web Arxivat 2018-11-20 a Wayback Machine. de l'Associació Cultural de Recreació Històrica - Miquelets de Girona
* Carrer del Terç de Miquelets Arxivat 2021-07-20 a Wayback Machine. al nomenclàtor de carrers de Girona de l'Ajuntament de Girona