# Ernesto Balmaceda Bello

Ernesto Balmaceda Bello (Santiago de Xile, 27 de febrer de 1887 – Regió de Brussel·les-Capital, 24 de febrer de 1906) va ser un diplomàtic xilè d'ascendència basca, assassinat a Bèlgica en un crim d'honor mediàtic.

## Vida primerenca

Fill del diplomàtic i ex ministre d'interior José Rafael Balmaceda i de la peruana Ana Bello Codesido, va néixer a la capital xilena al final del segle xix. Era, a més a més, besnet del polític i lletraferit veneçolà Andrés Bello, i nebot del president d'aleshores, José Manuel Balmaceda.
Una vegada va superar la secundària, va unir-se al Servei Exterior de Xile i el 1905 va ser designat secretari del consolat xilè de Brussel·les.

## Assassinat

El seu superior immediat al dit consolat era el chargé d'affaires Don Luis Waddington, que tenia dos fills: l'Adelaida i en Carlos. En arribar-hi, Balmaceda va començar a cortejar l'Adelaida, i poc després la família d'ella es va assabentar que la parella ja havia mantingut relacions sexuals. Llavors van exigir-li a Balmaceda, de 19 anys, que s'hi comprometés i redrecés «el mal que li havia fet» a l'Adelaida. Ell va admetre l'error que havia comès i va acceptar la petició.
Tanmateix, no volia contraure matrimoni, amb la qual cosa no va trigar a escriure a la seva família per a que aconseguissin transferir-lo a una altra ambaixada. Els contactes que tenien van possibilitar el seu trasllat als Estats Units d'Amèrica, però la notícia va córrer abans que pogués anar-se-n'hi en avió. Quan el seu futur cunyat, en Carlos Waddington, de 16 anys, va començar a practicar tir als jardins de sota l'ambaixada, Balmaceda va entrar en pànic. Així, el 24 de febrer de 1906, el dia que el seu compromís havia de ser anunciat públicament a un banquet a l'ambaixada, es va amagar al seu allotjament amb el seu amic Javier Rengifo. En Carlos va visitar-lo i va reclamar-li que fos fidel a la seva paraula. Com que l'interpel·lat s'hi va negar, ell va disparar-lo tres vegades: una al cor, una altra al pit i una darrera al cap.
Després, l'assassí va fugir a l'ambaixada xilena i va argumentar a favor seu mitjançant la immunitat diplomàtica i l'extraterritorialitat. Però la seva conducta va fer tornar els belgues iracunds i aquests van envoltar l'ambaixada, decidits a capturar-lo. Els agents van haver de restringir-hi el pas amb un cordó policial per tal de prevenir que la multitud entrés il·lícitament a l'edifici i el linxés. El 2 de març, Xile va desistir va renunciar als seus drets i va ordenar que Waddington fos lliurat a la policia belga per a que fos jutjat adientment.
Quan va ser el cas, l'opinió pública havia mudat al bàndol de Waddington, i era vist com el venjador de l'honor de la seva germana. Després d'un judici breu, va ser absolt dels càrrecs el 6 de juliol de 1907.

## Referències

* ↑ «Historia de Chile» (en castellà). El Rincón del Vago, 26-06-2003. [Consulta: 14 juliol 2022].
* ↑ «Ernesto Balmaceda Bello (1887 - 1906)» (en castellà). Geni.com, 29-04-2022. [Consulta: 14 juliol 2022].
* ↑ «DIPLOMAT'S SON ON TRIAL FOR MURDER; Justification for Killing by Carlos Waddington Is Contended. UNWRITTEN LAW INVOKED It Is Alleged That Secretary Balmaceda Wronged Miss Waddington and Then Refused to Marry Her.» (en anglès). The New York Times, 25-06-1907. ISSN: 0362-4331.
* ↑ Cablegram.Copyright, Special; 1907; Co, by the New York Times «DIPLOMAT'S SON DEFENDS CRIME; Waddington Pleads Unwritten Law in Trial for Killing Sister's Betrayer. DUPLICITY OF BALMACEDA Let Arrangements for Announcing Engagement Go On While Scheming to Escape. GIRL'S LOVE LETTERS READ Parents Testify -- Attempt to Blacken Girl's Reputation by Introducing Chilean Gossip.» (en anglès). The New York Times, 30-06-1907. ISSN: 0362-4331.
* ↑ Cablegram, Special «WADDINGTON CASE READY FOR JURY; Evidence Closed and the Prosecutor Begins His Address in Brussels. SISTER'S LETTER IS READ She Told Balmaceda Her Parents Said They Must Part, but Pledged Undying Love.» (en anglès). The New York Times, 03-07-1907. ISSN: 0362-4331.
* ↑ «LYNCHERS BESIEGE LEGATION.; Brussels Mobs Threaten the Chilean Charge's Son.» (en anglès). The New York Times, 26-02-1906. ISSN: 0362-4331.
* ↑ «GIVES UP DIPLOMAT'S SON.; Chile Waives Her Rights in the Brussels Homicide Case.» (en anglès). The New York Times, 03-03-1906. ISSN: 0362-4331.
* ↑ Cablegram, Special «SYMPATHY FOR WADDINGTON.; People Demand His Acquittal -- Trial May Finish To-night.» (en anglès). The New York Times, 05-07-1907. ISSN: 0362-4331.
* ↑ The New York Times, July 6, 1907