OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Grup Regionalista Bretó

El Grup Regionalista Bretó (GRB) fou un partit nacionalista bretó fundat el 1918 sota el nom de Unvaniez Yaouankiz Breiz (Unió de la Joventut Bretona) per Job de Roincé, Henri Prado, Morvan Marchal. Breizh Atao, el seu òrgan de premsa, sortí el gener del 1919. El president era Job Breiz, col·laborador Korentin Kerlann, el secretari Maurice Marchal. Era un grup de joves que es diferenciaren de la Unió Regionalista Bretona i la Federació Regionalista Bretona. Van popularitzar la bandera bretona, coneguda com a gwenn ha du, i l'himne nacional bretó compost per Taldir. El 1920, François Debeauvais, i el 1922, Olier Mordrel foren presidents de l'Unvaniez Yaouankiz Vreiz. El 1928, aquesta organització va prendre el nom de Partit Autonomista Bretó.
# Guerra Civil algeriana

La Guerra Civil algeriana va ser un conflicte armat entre el govern algerià i diversos grups rebels islamistes que va començar el 1991. El total de baixes exacte està en disputa, però s'estima que costà entre 44.000 i 200.000 vides, en una població d'aproximadament 25 milions el 1990 i 31 milions el 2000.
El conflicte es va iniciar el gener de 1992, quan el partit Front Islàmic de Salvació (FIS) va guanyar popularitat entre els algerians i el Front d'Alliberament Nacional (FLN), preocupat per por a la victòria del primer, va cancel·lar les eleccions després de la primera ronda. En aquest moment l'exèrcit va prendre el control del govern, i el president Chadli Bendjedid va ser obligat a dimitir. Posteriorment el FIS va ser prohibit i milers dels seus membres detinguts, les guerrilles islamistes van sorgir ràpidament i van començar una campanya armada contra el govern i els seus partidaris.
El 1999, després de l'elecció d'un nou president, Abdelaziz Bouteflika, una nova llei d'amnistia va amnistiar la majoria dels guerrillers, motivant un gran nombre de "penedits" (com se l'anomena) que es reintegraren a la societat. La violència va disminuir considerablement, amb la victòria efectiva pel govern. Els terroristes restants van ser perseguits durant els propers dos anys, i pràcticament havien desaparegut el 2002.

## Vegeu també

* Guerra d'Algèria
* Assassinat dels monjos de Tibhirine
# Graf de Dyck

En matemàtiques, i més concretament en teoria de grafs, un graf de Dyck és un graf 3-regular no dirigit amb 32 vèrtexs i 48 arestes. Va ser definit pel matemàtic Walther von Dyck l'any 1881. Es tracta d'un graf hamiltonià amb 120 cicles diferents.
El graf de Dyck és toroidal, i el graf dual de la seva inserció toroidal simètrica és el graf de Shrikhande, un graf fortament regular tant simètric com hamiltonià.

## Propietats algebraiques

El grup d'automorfisme del graf de Dyck és un grup d'ordre 192. Actua transitivament als vèrtexs, arestes i arcs del graf. Per tant, el graf de Dyck és simètric. Té automorfismes que poden passar qualsevol vèrtex a qualsevol altre, i qualsevol aresta a qualsevol altra. Segons el cens de Foster, el graf de Dyck (referenciat com F32A) és l'únic graf cúbic amb simetria en 32 vèrtexs.
El polinomi característic del graf de Dyck és $(x-3)(x-1)^{9}(x+1)^{9}(x+3)(x^{2}-5)^{6}$.

## Mapa de Dyck

El graf de Dyck és l'esquelet d'una tessel·lació simètrica, és a dir, del mapa regular d'una superfície tancada d'un genus de 3 x 12 octàgons, conegut com el mapa de Dyck o bé el tessel·lat de Dyck. El graf dual d'aquest mapa és el graf tripartit complet K$_{4,4,4}$.

## Galeria

* Representació alternativa del graf de Dyck.
* El nombre cromàtic del graf de Dyck és 2.
* L'índex cromàtic del graf de Dyck és 3.

## Referències

* ↑ Dyck, W. «Über Aufstellung und Untersuchung von Gruppe und Irrationalität regulärer Riemann'scher Flächen». Math. Ann., 17, 1881, p. 473. DOI: 10.1007/bf01446929.
* ↑ Weisstein, Eric W., «Dyck Graph» a MathWorld (en anglès).
* ↑ Royle, G. F032A data
* ↑ Foster, Ronald M.; Bouwer, I. Z.; Chernoff, W. W.; Monson, B.; Star, Z. The Foster Census: R.M. Foster's Census of Connected Symmetric Trivalent Graphs, 1988. ISBN 0-919611-19-2.
* ↑ Conder, M.; Dobcsányi, P. «Trivalent symmetric graphs up to 768 vertices». J. Combin. Math. Combin. Comput., 40, 2002, p. 41–63.
* ↑ Dyck, W. «Notiz über eine reguläre Riemannsche Fläche vom Geschlecht 3 und die zugehörige Normalkurve 4. Ordnung». Math. Ann., 17, 1880, p. 510–516. DOI: 10.1007/bf01446930.
* ↑ Ceulemans, A. «The tetrakisoctahedral group of the Dyck graph and its molecular realization.». Molecular Physics, 102, 11, 2004, p. 1149–1163. DOI: 10.1080/00268970410001728780.
# Gymnothorax polygonius

Gymnothorax polygonius és una espècie de peix de la família dels murènids i de l'ordre dels anguil·liformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 84 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Atlàntic oriental (Madeira i Cap Verd) i a l'Atlàntic occidental central (Cuba).

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Floeter, S.R., J.L. Gasparini, L.A. Rocha, C.E.L. Ferreira, C.A. Rangel i B.M. Feitoza, 2003. Brazilian reef fish fauna: checklist and remarks.

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J.: Fishes of the World, 3a edició. Nova York, Estats Units: John Wiley and Sons (1994).
* Smith, D.G., 1994. Catalog of type specimens of recent fishes in the National Museum of Natural History, Smithsonian Institution, 6: Anguilliformes, Saccopharyngiformes, and Notacanthiformes (Teleostei: Elopomorpha). Smithson. Contrib. 566:50 p.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# CHX

CHX té els següents significats:
* Confederació Hidrogràfica del Xúquer, organisme gestor de les aigües i infraestructures de la conca hidrogràfica del Xúquer
* Borsa de Chicago (acrònim del seu nom en anglès Chicago Stock Exchange), borsa amb seu a Chicago, als Estats Units
* CHX també és l'acrònim de Chamonix, població francesa als peus del Mont Blanc
# Heròdot (metge)

Heròdot (en llatí Herodotus, en grec antic Ἡρόδοτος) fou un metge grec, esmentat per Galè (De Probis et Pravis Alimentornum Succis c. 4. vol. vi. p. 775; Medendi Methodus. vii. 6. vol. x. p. 474) juntament amb Eurifó com un dels metges que recomanava la llet humana en casos de debilitat extrema. Probablement era un contemporani d'Eurifó i va viure al segle v aC.
Se sap que hi havia amb el nom d'Heròdot un breu glossari de paraules jòniques que es relaciona amb el Corpus hipocràtic. Alguns autors pensen que en realitat no era un glossari de les paraules utilitzades per Hipòcrates, sinó les utilitzades per l'historiador i geògraf Heròdot, i d'aquí la confusió. Alguns autors han atribuït a aquest metge l'obra Definitiones Medicae que es dubta si era de Galè, però no hi ha proves suficients.

## Referències

* ↑ 3.Herodotus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 436
# His Sister's Children

His Sister's Children és una pel·lícula muda de la Vitagraph protagonitzada per Maurice Costello i les seves filles Helene i Dolores Costello. La pel·lícula, d’una bobina (aproximadament 10 minuts), es va estrenar el 26 de setembre de 1911.

## Argument

Un matrimoni ha de marxar uns dies per negocis i telegrafien Harry, el germà d’ella, perquè vingui a casa seva a cuidar els seus dos nens petits, "Toddie" i "Budge" cosa que ell accepta de seguida. Quan arriba a la casa el surt a rebre una amiga de la família, Helen Manton, de qui ell n’està molt, i ella d’ell. Els nens el reben molt bé però, tot jugant, intercanvien unes flors dins d’una caixa que Harry vol fer arribar a Helen per una nina destrossada Quan Helen rep la caixa i veu el contingut se sent insultada i li envia una nota en aquest sentit.
L'endemà, en Harry es presenta al seu hotel per disculpar-se i demanar-li que vingui a casa de la seva germana per tal d’ajudar-la a cuidar "Toddie", que està malalt. Ella dubta, però finalment accepta anar-hi. La noia en té cura, el calma i li fa petons. Aleshores, el petit insisteix perquè Helen faci un petó a l'oncle Harry, a qui creu que tothom hauria d'estimar com ell l'estima. Harry i Helen queden sorpresos i una mica avergonyits d'aquesta petició, però, per animar el nen cedeixen. El metge i el petit "Budge" marxen de puntetes de l'habitació mentre "Toddie" cau en un son tranquil. Els dos amants resten contents abraçats l'un a l'altre.

## Repartiment

* Dolores Costello (“Budge”)
* Helene Costello (“Toodie”)
* Maurice Costello (Harry Burton)
* Rose E. Tapley (Helen Manton)
* Miss E. Dominicus (germana de Harry)
* Tefft Johnson (Marit de la germana)
* John Bunny

## Referències

* ↑ «His Sister's Children (Short 1911)» (en anglès americà). Internet Movie Database (IMDb). [Consulta: 8 maig 2023].
* ↑ «Calendar of licensed releases». Moving Picture World 9 (11), 23-09-1911, pàg. 898.
* ↑ «Licensed release dates». Moving Picture World 10 (1), 7 d’octubre 1911, pàg. 76.
* ↑ «His Sister's Children». Moving Picture World 9 (11), 23-09-1911, pàg. 906.
# Batrochoglanis villosus

Batrochoglanis villosus és una espècie de peix de la família dels pseudopimelòdids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 14,8 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça i de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: riu Demerara i conques dels rius Essequibo, Orinoco i Amazones.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Gill, T. N., 1858. Synopsis of the fresh water fishes of the western portion of the island of Trinidad, W. I. Ann. Lyc. Nat. Hist. N. Y. v. 6 (núms. 10-13): 363-430.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Shibatta, O.A., 2003. Pseudopimelodidae (Bumblebee catfishes, dwarf marbled catfishes). p. 401-405. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* ↑ Barriga, R. «Peces de agua dulce del Ecuador» (en castellà). Revista de Información técnico-científica, XVI, 3, 1991, pàg. 7–88.

## Bibliografia

* Divisió de Peixos de l'Smithsonian Institution. Base de dades de la col·lecció de peixos del Museu Nacional d'Història Natural (en anglès). Smithsonian Institution, 2001.
* Anònim, 2002. Base de dades de la col·lecció de peixos del Museu Americà d'Història Natural. Museu Americà d'Història Natural, Central Park West, NY 10024-5192 (Estats Units).
* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Fredeluga cuablanca

La fredeluga cuablanca (Vanellus leucurus) és una espècie d'ocell de la família dels caràdrids (Charadriidae) que habita aiguamolls, llacs, rius i camps negats del sud de Turquia, Síria, l'Iraq, l'Iran, sud del Kazakhstan, Turkmenistan i l'Uzbekistan.

## Referències

* ↑ Fredeluga cuablanca a CERCATERM Rev. 19/02/2012
# Fredeluga de capell blanc

La fredeluga de capell blanc (Vanellus albiceps) és una espècie d'ocell de la família dels caràdrids (Charadriidae) que habita vores de rius i platges de la zona afrotròpica, a gran part de l'Àfrica Subsahariana, deixant fora les zones de selva humida.

## Referències

* ↑ Fredeluga de capell blanc a CERCATERM Rev. 19/02/2012
# Galí II Asnar

Galí II Asnar (? - 922) fou comte d'Aragó (ca. 893-922).
Va ser fill i successor del comte Asnar Galí II i d'Ònnega Garcés.
Està documentat exercint com a comte des del 893, data tradicional en què es data la mort del seu pare. Protegit dels atacs del valí d'Osca, Muhàmmad al-Tawil, amb qui tenia vincles familiars, durant el seu mandat va incorporar al comtat la meitat oriental de la vall de l'Aragó, les valls d'Atarés i Aucumer i el camp de Jaca. Es considera que durant el seu govern el comtat d'Aragó va deixar de ser independent i va passar a dependre del regne de Pamplona, tot i que es desconeix en quin moment exacte. En tot cas, es va respectar el càrrec de Galí II, que va continuar sent comte fins a la seva mort, l'any 922.
Es va casar dues vegades. En primeres núpcies amb Acibel·la, filla del comte Garcia Sanxes de Gascunya. D'aquest matrimoni en van néixer Toda, el bisbe Redempt i Miró. En segones núpcies es va casar amb Sança Garcés, filla del cabdill vascó Garcia Ximenes, de qui van néixer Belasquita i Andregot.
En termes generals, es considera que el comtat d'Aragó va passar definitivament al regne de Pamplona a través del matrimoni de la seva filla Andregot amb Garcia Sanxes I. Segons Julia Pavón, amb l'herència es va aplicar una reptura de la successió familiar mitjançant l'encomanament de la noblesa local a un nou senyor, Sanç I de Pamplona, quelcom que explicaria, d'altra banda, perquè el comtat d'Aragó va mantenir la seva imatge tradicional d'entitat política separada de la resta del regne, amb el grup nobiliari o barons aragonesos.

## Referències

* 1 2 «Galindo II Aznárez» (en castellà). Auñamendi Eusko Entziklopedia. Fondo Bernardo Estornés Lasa. [Consulta: 23 gener 2021].
* 1 2 «Galí II Asnar». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 3 4 «Galindo Aznar II» (en castellà). Gran Enciclopedia de Navarra. Fundación Caja Navarra. [Consulta: 23 gener 2021].
* 1 2 Pavón Benito, Julia. «Galindo II Aznar» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Reial Acadèmia de la Història. [Consulta: 23 gener 2021].
# Galápagos (novel·la)

Galápagos és una novel·la de Kurt Vonnegut que ens presenta la seva visió de l'evolució biològica. Va ser publicada per primera vegada en anglès el 1985, ISBN 0385294204

## Argument

Galápagos és la història d'un petit grup d'humans reunit a l'atzar que acaben naufragats a la petita illa imaginària de Santa Rosalía a les Illes Galápagos, després d'una crisi financera global que ha enfonsat l'economia de tot el món. Poc després, una malaltia infecciosa torna estèrils tots els humans de tot el món, excepte el petit grup aïllat a Santa Rosalía, que esdevé l'últim reducte de la humanitat. El procés de la lenta evolució dels humans comença amb una dona japonesa del grup, neta d'un supervivent d'Hiroshima, que té una filla mutant coberta de pél.
A través d'un milió d'anys, els descendents del grup de Santa Rosalía, els únics humans fèrtils que queden al planeta, acaben evolucionant fins a tornar-se una espècie que s'assembla a les foques: potser encara poden caminar drets (no se'n parla explícitament, però es diu que són capaços de capturar animals terrestres), tenen un musell dentat adaptat per a agafar peixos, un crani estilitzat per a nedar, i unes mans com aletes amb dits rudimentaris.
El narrador de la història és un fantasma que ha estat observant durant l'últim milió d'anys la lenta evolució dels humans fins a esdevenir mamífers aquàtics. Aquest narrador sosté que totes les penes de la humanitat venien causades pel seu cervell massa gran. Afortunadament, segons ell, la selecció natural ha eliminat aquest problema, perquè els humans millor adaptats a Santa Rosalía eren els que podien nedar millor, i això requeria un cap amb una forma determinada que només podia enquibir un cervell més petit.

## Referències

* Moore, Lonnie. "How Humans Got Flippers and Beaks", New York Times 6 d'octubre de 1985, secció 7, pàgina 7.
* Vonnegut, Kurt. Galápagos. Minotauro, 2005. (Booket; 8005) ISBN 8445075594
# Garra cyrano

Garra cyrano és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 10,3 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Laos.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Kottelat, M., 2001. Fishes of Laos. WHT Publications Ltd., Colombo 5, Sri Lanka. 198 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Kottelat, M., 2000. Diagnosis of a new genus and 64 new species of fishes from Laos (Teleostei: Cyprinidae, Balitoridae, Bagridae, Syngnathidae, Chaudhuriidae and Tetraodontidae). J. South Asian Nat. Hist. 5(1):37-82.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828. .
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Garra compressus

Garra compressus és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids que es troba a l'Índia.

## Referències

* ↑ Hamilton F. [Buchanan] 1822. An account of the fishes found in the river Ganges and its branches. Edimburg i Londres. Fishes Ganges . i-vii + 1-405.
* ↑ BioLib
* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828. .
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Garra dunsirei

Garra dunsirei és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids que es troba a Oman.

## Referències

* ↑ Hamilton F. [Buchanan] 1822. An account of the fishes found in the river Ganges and its branches. Edimburg i Londres. Fishes Ganges . i-vii + 1-405.
* ↑ BioLib
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ World Conservation Monitoring Center, 1992. Global Biodiversity: Status of the Earth's living resources. Chapman and Hall, Londres. 594 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828. .
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* International Union for Conservation of Nature and Natural Resources (UICN), 1990. 1990 IUCN red list of threatened animals. IUCN, Gland, Suïssa i Cambridge, Gran Bretanya. 288 p.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Gallicant

Gallicant és un llogaret del municipi d'Arbolí (Baix Camp), situat al nord del terme, en un replà del vessant septentrional del Puig de Gallicant. Va quedar despoblat a la dècada del 1950.
El 2022 es va donar a conèixer que el director del festival Terrer Priorat, Blai Rosés, la cineasta Alba Sotorra i els viticultors Sara Pérez i René Barbier havien comprat el llogaret i terres del voltant per tal de plantar-hi vinya i tornar-hi la vida tot promovent un projecte a partir de criteris inclusius, sostenibles i innovadors. S'estima que hi faran una inversió d'entre quatre i sis milions d'euros.
El Puig de Gallicant forma part de les muntanyes de Prades.

## Referències

* ↑ Vicens, Eva. «La vinya torna la vida a un llogaret abandonat del Baix Camp». Va de Vi, 02-01-2023.
* ↑ Troyano Puig, Ruth. «Vinya i biodiversitat per tornar la vida a Gallicant | Gastrotalkers.cat». Gastrotalkers, 10-01-2023.
* ↑ «Arbolí». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Puig de Gallicant». Reptes muntanyencs. [Consulta: 22 gener 2024].
* ↑ «Puig de Gallicant (1.009,60 m) » Muntanyes de Prades » Serralada Prelitoral Catalana». mirador.cat. [Consulta: 22 gener 2024].
# Frontera entre Àustria i Liechtenstein

La frontera entre Àustria i Liechtenstein es la frontera terrestre internacional d'uns 34 quilòmetres entre aquests dos països. Aquesta frontera va prendre forma el 1434, quan es van unir els comtats de Vaduz i de Schellenberg, formant el territori de l'actual principat de Liechtenstein. La frontera va resultar internacional en 1806 quan el principat es va convertir en estat sobirà. Des de l'entrada d'Àustria en la Unió Europea, fins a la fi de 2011, quan Liechtenstein va adherir també als acords de Schengen aquesta frontera era l'última frontera exterior d'Àustria.

## Descripció

Aquesta línia de demarcació s'estén sobre tota la part oriental de Liechtenstein, inicia al sud en una zona d'altes muntanyes del massís del Rätikon en la unió de la frontera entre Àustria i Suïssa i de la frontera entre Suïssa i Liechtenstein on pren després direcció nord, talla la vall de Samina i agafa finalment al nord la vall del Rin on es troba el trifini Àustria-Suïssa-Liechtenstein. El pas de la frontera per via carretera s'efectua al nord, ja que el sud és molt accidentat i no està travessat mes que per senderes d'alta muntanya.

## Control de fronteres

Des que Liechtenstein va integrar l'espai duaner de Suïssa el 1923, el control les guàrdies fronteres suïsses tenen al seu càrrec de vigilar la frontera. Entre 2008 quan Suïssa va reincorporar-se a l'Espai Schengen fins al 19 de desembre de 2011, la Unió Europea va exigir que Suïssa controli les fronteres exteriors del Principat. Volien evitar que Liechtenstein rellevés el paper de Suïssa com a paradís fiscal.

## Referències

* ↑ «Liechtenstein». The World Factbook. CIA, 14-07-2021. [Consulta: 19 juliol 2021].
* ↑ Història de Liechtenstein Arxivat 2009-04-01 a Wayback Machine.. Pàgina oficial del principat.
* ↑ «Frontera entre Àustria i Liechtenstein». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Zitzelsberger, Gerd «40 Kilometer Sicherheitslücke [Un forat en la securitat de 40 quilòmetres]» (en alemany). Süddeutsche Zeitung, 17-05-2010.
* ↑ «Traité entre la Suisse et la Principauté de Liechtenstein concernant la réunion de la Principauté de Liechtenstein au territoire douanier suisse [Tractat entre Suïssa i Liechtenstein sobre la unió amb el territori duaner suís]» (pdf) (en francès). fedlex, 29-03-1923.

## Bibliografia

* Waibel, Ferdinand. Der Vertrag zwischen der Republik Österreich und dem Fürstentum Liechtenstein von 1931 (en alemany). 2a. Buchs: Rohrschach BuchsDruck, 1993, p. 193–196 (Internationale Rheinregulierung 1892–1992). ISBN 3-905222-65-5.
* Geiger, Peter. Liechtensteins Beziehungen zu Vorarlberg und Feldkirch im Zweiten Weltkrieg (en alemany). Feldkirch: Rheticus-Gesellschaft, 2012, p. 23–44 (Schriftenreihe der Rheticus-Gesellschaft). ISBN 978-3-902601-31-5.
* Nachbaur, Ulrich. Vorarlberger Territorialfragen 1945 bis 1948. Ein Beitrag zur Geschichte der Vorarlberger Landesgrenzen seit 1805 (en alemany). Konstanz: Vorarlberger Landesarchiv:UVK Verlagsgesellschaft, 2007 (Forschungen zur Geschichte Vorarlbergs). ISBN 978-3-89669-629-8. Arxivat 2019-07-30 a Wayback Machine.