OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Osquidats

Els osquidats (en llatí: Osquidates) van ser un poble aquità esmentat per Plini el Vell, que els divideix en osquidats montans (osquidates montani) i osquidats campestres (osquidates campestres). Diu que vivien separats i entre ells hi havia onze pobles. En tot cas, però, la seva situació no es pot determinar. Segons D'Anville els osquidats montans haurien viscut a la vall d'Aussau, però els campestres no han pogut ser situats.

## Referències

* ↑ Plini el Vell. Naturalis Historia, IV, 108
* ↑ Smith, William (ed.). «Osquidates». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 5 agost 2022].
# Guentheridia formosa

Guentheridia formosa és una espècie de peix de la família dels tetraodòntids i de l'ordre dels tetraodontiformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 26 cm de longitud total.

## Alimentació

És carnívor.

## Hàbitat

És un peix marí, de clima tropical i demersal.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic oriental central: des de Costa Rica fins a l'Equador.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* 1 2 3 4 5 FishBase (anglès)
* ↑ Bussing, W.A., 1995. Tetraodontidae. Tamboriles, tamborines, botetes, peces globo, corrotuchos. p. 1629-1637. A: W. Fischer, F. Krupp, W. Schneider, C. Sommer, K.E. Carpenter i V. Niem (eds.) Guia FAO para Identificación de Especies para los Fines de la Pesca. Pacífico Centro-Oriental. 3 Vols. FAO, Roma.
* ↑ Scot Duncan, R. i W.A. Szelistowski, 1998. Influence of puffer predation on vertical distribution of mangrove littorinids in the Gulf of Nicoya, Costa Rica Oecologia 117:433-442.
* ↑ Béarez, P., 1996. Lista de los peces marinos del Ecuador continental. Rev. Biol. Trop. 44(2):731-741.

## Bibliografia

* Anònim, 2001. Base de dades de la col·lecció de peixos del National Museum of Natural History (Smithsonian Institution). Smithsonian Institution - Division of Fishes.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Mare de Déu de Bellero

La Mare de Déu de Bellero, o Beiero, fou una ermita romànica del poble de Son, en el terme municipal d'Alt Àneu, a la comarca del Pallars Sobirà.
Està en ruïnes d'ençà d'un ensorrament que patí entre 1958 i 1960, i fou acabada d'enderrocar l'abril del 1974 per fer-hi passar el Camí nou de les Planes.
Se'n conserven fotografies que mostren una església de tres naus cobertes amb bigues. L'estructura original devia ser d'una sola nau, però fou ampliada posteriorment amb dues naus laterals. Tenia dos o tres absis semicirculars a llevant (almenys es té notícies del principal i del col·lateral nord. L'absis central posseïa una decoració d'arcades llombardes amb lesenes independents de les arcades. La porta era a migdia. Coronava la façana occidental un petit campanar d'espadanya.

## Referències

* ↑ Adell i Cases 1993.

## Bibliografia

* Adell i Gisbert, Joan-Albert; Cases i Loscos, Maria-Lluïsa. «Mare de Déu de Bellero». A: El Pallars. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1993 (Catalunya romànica, XV). ISBN 84-7739-566-7.
* Gavín, Josep M. Pallars Jussà. Barcelona: Arxiu Gavín, 1981 (Inventari d'esglésies, 8). ISBN 84-85180-25-9.
* Pladevall, Antoni. Guies Catalunya romànica:Pallars Sobirà, Pallars Jussà, Vall d'Aran. Barcelona: Pòrtic, 2000. ISBN 84-7306-609-X.

## Enllaços externs

* La Mare de Déu de Bellero en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya; el topònim no surt en el mapa
# Clipi

El clipi és una de les esclerites que forma part del rostre d'un artròpode. En els insectes el clipi delimita el marge baix del rostre, amb el labre articulat al voltant del marge ventral del clipi. Els mandíbules suporten el labre, però no toca el clipi. El marge dorsal del clipi és sota els sòcols antenals. El clipi sovint està perfilat per solcs al llarg dels seus marges laterals i dorsals, i generalment té una forma rectangular o trapezoïdal. El post-clipi és una estructura que ocuparia anàlogament la posició del nas dels vertebrats que se situa entre els ulls i eventualment part del front en el cap en les cigales.
En les aranyes el clipi és generalment l'àrea entre el marge anterior del prosoma i els ulls anteriors.

## Notes

* ↑ Moulds, Maxwell Sydney. Australian Cicadas. Kensington, New South Wales: New South Wales University Press, 1990, p. 10. ISBN 0-86840-139-0.
* ↑ Ubick, D.; P. Paquin; P.E. Cushing; V. Roth Spiders of North America: An Identification Manual. American Arachnological Society, 2005.
# Reial Club Nàutic de Tarragona

El Reial Club Nàutic de Tarragona (RCNT) és un club nàutic de Tarragona i un dels clubs esportius més antics d'Espanya.
El Reial Club Nàutic de Tarragona disposa d'unes instal·lacions de bona qualitat, comptant amb un port esportiu, un local social, restaurant i cafeteria, així com l'Escola de Marineria.
El port esportiu del RCNT té un espai de 500 m² amb amarratges. El club té seccions de vela esportiva, rem, natació, pesca esportiva i motonàutica.

## Història

El Reial Club Nàutic de Tarragona es va fundar l'any 1878. Als seus orígens, va ser conegut com el club dels "xiflats", perquè llavors molts no entenien com els primers socis del club podien divertir-se remant i navegant, l'àrdua feina de mariners i pescadors.
El primer local social era a un edifici del barri del Serrallo, davant del qual, l'any 1917, es va començar a construir un altre edifici que una riuada del Francolí destruí l'any 1930. Una vegada reconstruït les bombes de la Guerra Civil Espanyola tornen a malmetre l'edifici, que no serà reconstruït fins al 1945.
L'any 1958 es posa en marxa l'Escola de Marineria, impulsada i dirigida per Tomàs Forteza i Segura, que va estendre l'afició als esports de mar entre els joves tarragonins.
La construcció del nou port esportiu fora de l'àmbit del Port Comercial i la col·laboració de l'Autoritat Portuària de Tarragona varen contribuir a l'expansió del RCNT durant les últimes dècades del segle xx. L'actual seu social del club va ser inaugurada l'any 1997 per la S.M. el Rei Joan Carles I.
L'any 2003 el Reial Club Nàutic de Tarragona va celebrar el seu 125è aniversari.

## Mèrits

Fruit de la tasca formativa de la seva Escola de Marineria, el Reial Club Nàutic de Tarragona ha rebut reconeixement esportiu a través d'innumerables títols i premis que omplen les vitrines de la seu social.

## Referències

* ↑ Roca Garcia J. La Escuela de Aprendices Marineros del Club Náutico, en Tarragona, una institució modélica. El Mundo Deportico 13-05-1962: 12
* ↑ Roca Garcia. La Escuela de Marineria del Club Náutico de Tarragona, vivero de patrones de barco. El Mundo Deportivo 03-12-1967: 13.
* ↑ Joan i Matas F. Olímpics tarragonins Valls: Cossetània Edicions, 2008. ISBN 978-84-9791-380-5, pàg. 151.

## Bibliografia

* Miró Esplugas M, Serres Sena E, Solano Vernich P. Cent anys de vida esportiva i social: 1878-1978. Tarragona: Club Nàutic de Tarragona, 1982 (Llibres Google).

## Enllaços externs

* Web del RCNT
* Reial Club Nàutic Tarragona (Tarraco Wiki) Arxivat 2011-09-14 a Wayback Machine.
* Marinas in Catalonia (en) Arxivat 2008-12-01 a Wayback Machine.
# Víctor Celestino Algarañaz

Víctor Celestino Algarañaz (6 d'abril de 1926 - ?) fou un futbolista bolivià.

## Selecció de Bolívia

Va formar part de l'equip bolivià a la Copa del Món de 1950.

## Referències

* ↑ «1950 FIFA World Cup Brazil». Arxivat de l'original el 2011-09-18. [Consulta: 17 abril 2018].
* ↑ Víctor Celestino Algarañaz a National-Football-Teams.com (anglès)
* ↑ «FIFA profile». Arxivat de l'original el 2014-04-11. [Consulta: 17 abril 2018].
# Rand (cràter)

Rand és un cràter d'impacte en el planeta Venus de 24,3 km de diàmetre. Porta el nom d'Ayn Rand (1905-1982), escriptora estatunidenca, i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1994.

## Referències

* ↑ «Rand». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey. [Consulta: 1r juliol 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Venus
# Orthothecium

Orthothecium és un gènere de molses de la família de les hipnàcies encara que alguns autors la consideren un gènere de la família Plagiotheciaceae.

## Descripció

Les molses d'aquest gènere tenen una forta brillantor de to metàl·lic. Són petites, de color verd daurat, bru-rogenc o bé verd. Els caulidis (tiges) són de gràcils a robusts i generalment poc ramificats. Els caulidis primaris són prostrats i tenen rizoides axil·lars mentre que els secundaris són ascendents. Algunes espècies formen estolons. Els caulidis i les seves ramificacions són densament frondoses. Els fil·lidis són lanceolats, còncaus o amb plecs longitudinals. El nervi hi és absent o bé molt curt i doble. Les cèl·lules de la làmina són bastant homogènies. Són plantes rarament fèrtils que presenta un esporòfit de seta vermella. La càpsula és vertical o lleugerament inclinada i presenta peristoma doble i opercle cònic.

## Taxonomia

Conté 17 espècies acceptades, de les quals dues (Orthothecium intricatum i Orthothecium rufescens) són autòctones de Catalunya:
* Orthothecium acuminatum
* Orthothecium austrocatenulatum
* Orthothecium bollei
* Orthothecium celebesiae
* Orthothecium chryseum
* Orthothecium diminutivum
* Orthothecium duriaei
* Orthothecium filum
* Orthothecium hyalopiliferum
* Orthothecium intricatum
* Orthothecium lapponicum
* Orthothecium nilgheriense
* Orthothecium ovicarpum
* Orthothecium rufescens
* Orthothecium schlagintweitii
* Orthothecium strictum
* Orthothecium trichophyllum

## Referències

* 1 2 «Orthothecium». The Plant List. [Consulta: 28 setembre 2019].
* ↑ «Orthothecium Schimp.». GBIF. [Consulta: 28 setembre 2019].
* 1 2 Casas, Creu. Flora dels briòfits dels Països Catalans. Barcelona: Institut d'Estudis Catalans, 2001. ISBN 84-7283-583-9.
* ↑ Jan-Peter Frahm; Wolfgang Frey. Moosflora. 3. überarb. Aufl. Stuttgart: E. Ulmer, 2004. ISBN 3825212505.
# Gunnera manicata

Gunnera manicata és una espècie d'angiosperma de la família Gunneraceae, nadiua del sud del Brasil.
Rep el nom comú de gunnera del Brasil així com el de ruibarbre gegant que comparteix amb una altra espècie del mateix gènere, Gunnera tinctoria. Malgrat el seu nom comú, no està relacionada amb el ruibarbre per bé que també sigui comestible.
És una planta perenne que fa fins a 2,5 m d'alt i les seves fulles són molt grosses. Com a planta ornamental es cultiva per la gran mida de les seves fulles.
Ha guanyat el premi Award of Garden Merit de la Royal Horticultural Society.
És una planta considerada invasora en alguns llocs del món.

## Referències

* 1 2 RHS A-Z encyclopedia of garden plants. United Kingdom: Dorling Kindersley, 2008, p. 1136. ISBN 1405332964.
* ↑ «Gunnera manicata Linden ex André | Plants of the World Online | Kew Science» (en anglès). [Consulta: 27 maig 2024].
* ↑ «Gunnera manicata AGM». RHS Plant Finder. Royal Horticultural Society. Arxivat de l'original el 17 de desembre 2019. [Consulta: 27 juliol 2013].

## Enllaços externs

* Pink, A.. Gardening for the Million. Project Gutenberg Literary Archive Foundation, 2004.
* Gunnera manicata
# Marchese (constructor)

Marchese va ser un constructor estatunidenc de cotxes de competició.
Marchese va competir al campionat del món de la Fórmula 1 a 2 temporades, les dels anys 1950 i 1951.
Va disputar només la cursa del Gran Premi d'Indianapolis 500, no competint a cap més prova del campionat del món de la F1.

## Resultats a la F1

| Temporada | Pilot | G. Sortida | Classificació | Punts | Retirada | Resultats |
| 1950 | Myron Fohr | 16 | 11 | | | Resultats |
| 1951 | Chuck Stevenson | 20 | 19 | | Foc | Resultats |

## Palmarès a la F1

* Curses: 2
* Victòries: 0
* Podiums: 0
* Punts: 0
Viccionari
# Pericoma nigropunctata

Pericoma nigropunctata és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Sud-amèrica: el Brasil.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
# Club de Fútbol Laguna

El Club de Fútbol Laguna fou un club de futbol mexicà de la ciutat de Torreón, Coahuila.

## Història

El club va ser fundat 1953 amb el nom Club de Fútbol Laguna, ingressant a segona divisió on jugà entre 1953 i 1967. El 1968 ascendí a primera. El 1978 fou venut i col·locat a Ciutat de Mèxic, esdevenint Club Deportivo Coyotes Neza. El 1988 tornà a ser venut per convertir-se en Correcaminos UAT.

## Palmarès

* Segunda División Profesional:
** 1967-68
* Copa México de Segona Divisió:
** 1954-55

## Referències

* ↑ «Mexico - List of Final Tables Second Division (1950-1995)». rsssf.com.
* ↑ «www.rsssf.coms Stats: All first division Tournaments played».

## Vegeu també

* Club de Fútbol Torreón

## Enllaços externs

* Clubs de La Laguna Arxivat 2008-04-20 a Wayback Machine.
# Religió a Cap Verd

Religió a Cap Verd (2010)
Aquest és un article sobre la religió a Cap Verd. Més del 93% de la població de Cap Verd és nominalment catòlica D'acord amb una enquesta informal feta per les esglésies locals. Un 5% de la població es protestant. La denominació protestant més estesa és l'Església del Natzarè.
Altres grups són l'Església Adventista del Setè Dia, l'Església de Jesucrist dels Sants dels Darrers Dies (Mormons), les Assemblees de Déu, l'Església Universal del Regne de Déu, l'Església Nova Apostòlica i altres grups pentecostalistes i evangèlics. Hi ha una petita comunitat Bahá'í i una petita comunitat musulmana. El nombre d'ateus s'estima en menys de l'1 % de la població.
No hi ha associació entre diferències religioses i afiliacions ètniques o polítiques; tanmateix, la jerarquia catòlica es solidaritza amb el Moviment per la Democràcia (MPD), que va governar el país de 1991 a 2001. Mentre que molts catòlics havien estat hostils al Partit Africà per la Independència de Cap Verd (PAICV), que es va convertir en el partit de govern el 2001, alguns en són partidaris a causa del conflicte dins el partit MpD i la insatisfacció per l'acompliment d'aquest últim.
Hi ha grups de missioners estrangers predicant al país. La Constitució garanteix la llibertat de religió, i el Govern generalment respecta aquest dret en la pràctica.El govern dels Estats Units no ha rebut informes d'abusos socials o discriminació basada en la creença o pràctica religiosa.

## Vegeu també

* Cristianisme a Cap Verd
* Catolicisme a Cap Verd
* Islam a Cap Verd

## Referències

* ↑ (CABO VERDE). Retrieved 06-10-2012.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 International Religious Freedom Report 2007: Cape Verde. United States Bureau of Democracy, Human Rights and Labor (September 14, 2007). This article incorporates text from this source, which is in the public domain.
* ↑ Susanne Lipps: Kapverdische Inseln, p.47. Ostfilern 2009.
# Vocal tancada posterior no arrodonida

La vocal tancada posterior no arrodonida és un so de la parla que es representa amb el signe [ɯ] en l'AFI. Aquest signe és una lletra m minúscula invertida, però considerant la relació d'aquest so amb el de la lletra u, es pot descriure com una u amb una pota de més. Informalment, aquest so també se l'anomena "u no arrodonida".
Aquest so existeix, en contrast amb [u] i/o [i], en llengües com: turc, àzeri, tàtar, gaèlic irlandès, gaèlic escocès, tailandès, vietnamita, i coreà.

## Característiques

* És una vocal perquè no hi ha obstrucció total del pas de l'aire.
* És una vocal oral perquè no hi ha obertura del canal nasal.
* És una vocal alta o vocal tancada perquè la base de la llengua puja a la posició més alta possible a tocar del paladar sense arribar a crear una constricció que faria considerar el so una consonant.
* És una vocal posterior perquè la llengua s'enretira a la posició més enrere possible sense arribar a crear una constricció que faria considerar el so una consonant.
* És una vocal no arrodonida perquè s'articula amb els llavis distesos, en la posició ordinària.

## En català

En català no existeix aquest so. Una manera de descriure com pronunciar-lo és que cal posar els llavis per pronunciar una i, i sense moure els llavis, acabar pronunciant una u.
Alfabet fonètic internacional :
Vocals :
Anterior
Quasi- anterior
Central
Quasi- posterior
Posterior
Tancada
•iy
•ɨʉ
•ɯu
•ɪʏ
•ɪ̈ʊ̈
ʊ
•eø
•ɘɵ
•ɤo
•e̞ø̞
•əɵ̞
•ɤ̞o̞
•ɛœ
•ɜɞ
•ʌɔ
•æ
ɐ
•aɶ
•äɒ̈
•ɑɒ
Quasitancada
Semitancada
Mitjana
Semioberta
Quasioberta
Oberta :
Consonants :
Les taules contenen símbols fonètics que potser no es mostrin correctament en alguns navegadors. :
# Rand de l'Est

East Rand o Rand de l'Est és el nom de la part urbana oriental del Witwatersrand que està funcionalment combinat amb la conurbació de l'Àrea Metropolitana Gran Johannesburg a Sud-àfrica. En aquesta àrea s'hi van establir els europeus després del descobriment d'un filó d'or el 1886, que va provocar la febre de l'or que va donar lloc a la fundació de Johannesburg.
Els grans municipis negres del Rand de l'Est van ser l'escenari de grans xocs entre el Congrés Nacional Africà i el Partit Inkatha per la Llibertat abans del final de l'Apartheid.
La regió s'estén des de Germiston, a l'oest, fins a Springs a l'est, i al sud a Nigel, i inclou les ciutats d'Alberton, Boksburg, Benoni, Brakpan, Kempton Park, Edenvale, i Bedfordview.
Com a part de la reestructuració de municipalitats a Sud-àfrica en el seu moment, les administracions municipals del Rand de l'Est van ser combinades en una sola municipalitat el 1999, anomenada la Municipalitat Metropolitana d'Ekurhuleni, que vol dir "el lloc de la pau".
Tot i tenir un govern municipal separat, com el Rand l'Oest, el Rand l'Est està inclos en l'Àrea Metropolitana del Gran Johannesburg, i comparteix el mateix prefix que Johannesburg (011 local). És bastant comú que els residents del Rand de l'Est treballin a Johannesburg.
# Néjib Ghommidh

Néjib Ghommidh (Tunis, 12 de març de 1953) és un exfutbolista tunisenc de la dècada de 1970.

## Trajectòria esportiva

Fou internacional amb la selecció de futbol de Tunísia, amb la qual jugà a la Copa del Món de 1978 a l'Argentina, on marcà un gol. Pel que fa a clubs, defensà els colors del Club Africain.

## Referències

* ↑ Néjib Ghommidh Fitxa i estadístiques a la FIFA
* ↑ Calcio.com. «Perfil».
# Girella punctata

Girella punctata és una espècie de peix pertanyent a la família dels kifòsids.

## Descripció

* Pot arribar a fer 50 cm de llargària màxima.

## Hàbitat

És un peix marí, associat als esculls, oceanòdrom i de clima temperat.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic nord-occidental: des del sud de Hokkaido fins a la resta del Japó (llevat de les illes Ryukyu), Taiwan i el mar de la Xina Oriental.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Gray J. E., 1830-1835. Illustrations of Indian zoology; chiefly selected from the collection of Major-General Hardwicke, F.R.S., .... 20 parts in 2 vols. Illus. Indian Zool.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Gray, J. E., 1830-1835. Illustrations of Indian zoology; chiefly selected from the collection of Major-General Hardwicke, F.R.S., .... 20 parts in 2 vols. Illustrations of Indian zoology; chiefly selected from the collection of Major-General Hardwicke, F.R.S., .... Pls. 1-202.
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Masuda, H.; Amaoka, K.; Araga, C.; Uyeno, T.; Yoshino, T. 日本産魚類大図鑑 (Enciclopèdia japonesa del peix) (en japonès). 1. 東海大学出版会 (Tokai University Press), 1984. ISBN 9784486050544.
* ↑ Riede, K., 2004. Global register of migratory species - from global to regional scales. Final Report of the R&D-Projekt 808 05 081. Federal Agency for Nature Conservation, Bonn, Alemanya. 329 p.
* ↑ Safran, P. i M. Omori, 1990. Some ecological observations on fishes associated with drifting seaweed off Tohoku coast, Japan. Mar. Biol. 105:395-402.
* ↑ Shen, S.C. (ed.), 1993. Fishes of Taiwan. Department of Zoology, National Taiwan University, Taipei. 960 p.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
* AQUATAB
# Pericoma multimaculata

Pericoma multimaculata és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Nova Zelanda.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (anglès)
# Club de Fútbol Extremadura

El Club de Fútbol Extremadura, SAD fou un club de futbol de la ciutat d'Almendralejo, (Badajoz). Es va crear l'any 1924 i va desaparèixer el 2010. Jugava a l'estadi Francisco de la Hera, que té una capacitat per a 11.580 espectadors.
Va desaparèixer després de patir una greu situació tant esportiva com financera, fet que el va portar a la categoria Regional Preferent per impagaments. Després del descens a la Primera Regional, el seu president va dissoldre el club.

## Historial recent

    Temporada Divisió Posició Copa del Rei 1989/90 Tercera 1r 1990/91 Segona B 14è 1991/92 Segona B 3r 1992/93 Segona B 6è 1993/94 Segona B 1r 1994/95 Segona 15è 1995/96 Segona 5è 2a Ronda 1996/97 Primera 19è Vuitens de final 1997/98 Segona 2n Vuitens de final 1998/99 Primera 17è 3a Ronda 1999/00 Segona 8è 1a Ronda 2000/01 Segona 11è Vuitens de final 2001/02 Segona 21è 1/32 2002/03 Segona B 5è 1/32 2003/04 Segona B 13è Ronda prèvia 2004/05 Segona B 10è No hi va participar 2005/06 Segona B 11è No hi va participar 2006/07 Segona B 16è No hi va participar 2007/08 Regional Preferent 17è No hi va participar 2008/09 Regional Preferent 17è No hi va participar 2009/10 Regional Preferent 19è No hi va participar
* ^ A més del descens esportiu va ser sancionat amb un descens administratiu per irregularitats econòmiques

## Estadi

Estadi Francisco de la Hera, amb capacitat per a 11.580 espectadors. El partit inaugural es va jugar el 12 d'octubre de 1951, contra el Sevilla FC, perdent per 2-4. S'anomena així en honor del president de l'entitat durant aquests anys.

## Dades del club

* Temporades a 1a: 2
* Temporades a 2a: 13
* Temporades a 2a B: 10
* Temporades a 3a: 26
* Millor posició a la lliga: 17è (Primera Divisió temporada 98-99)

## Referències

* ↑ «Diari Hoy - El Extremadura, en Preferente (castellà)». Arxivat de l'original el 2016-07-04. [Consulta: 6 gener 2008].
* ↑ Classificació Regional Preferent Extremadura - Grup 2 (castellà)

## Enllaços externs

* CF Extremadura: El cuento de hadas d'un modesto Arxivat 2010-02-02 a Wayback Machine. (castellà)
# Religió a Letònia

La religió a Letònia inclou el conjunt de creences i ritus que històricament s'han dut a terme a Letònia. El país tenia una versió local de la mitologia bàltica que va perdurar parcialment fins al segle xvii, quan la regió va ser acabada de cristianitzar. El cristianisme esdevingué aviat la religió predominant, tret que continua avui dia, però àmplies capes de la població van rebutjar-lo perquè el veien com una amenaça a la seva identitat tradicional. Aquest fet, juntament amb l'ateisme de l'era soviètica, poden explicar l'alt percentatge de letons que es declara no creient.
Dins dels cristians letons existeixen tres esglésies principals, amb un pes similar. La primera és el cristianisme luterà, igual que els seus veïns nòrdics, dins d'una àrea europea considerada majoritàriament com a protestant. La segona és el catolicisme, arrelat en gran part per la influència de Polònia en la cultura letona. Finalment, cal esmentar l'església ortodoxa, per la proximitat de Rússia. Gran part dels practicants d'aquesta religió són descendents dels russòfons que van emigrar durant el poder soviètic a Letònia i s'hi van instal·lar. Els altres credos tenen un paper testimonial en petites comunitats de fidels, com ara els jueus o els musulmans.

## Vegeu també

* Islam a Letònia
* Judaisme a Letònia
* Hinduisme a Letònia

## Referències

* ↑ Klīve V (1993). "The Latvian Struggle for Survival: A Religious Perspective". Humanities and Social Sciences (Latvia) (1): 51–52.