OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Bodhicitta

En budisme, la bodhicitta (en xinès: 菩提心, pútíxīn, en japonès: 菩提心 bodaishin, en tibetà: jang chub sem, en mongol: бодь сэтгэл) és el desig d'obtenir la il·luminació (buditat) per servir de benefici a tots els éssers que senten i que estan atrapats en l'existència cíclica del samsara i no han aconseguit la buditat. Aquell que obté la bodhicitta com a motivació principal en totes les seves activitats i fets es diu bodhisattva.
La paraula és la combinació de les paraules sànscrites bodhi i citta. Bodhi significa despertar o il·luminació. Citta pot traduir-se com a ment o esperit. Bodhicitta pot ser traduït llavors com a ment d'il·luminació o esperit de despertar.

## Definició

La bodhicitta pot definir-se com la unió de la compassió i la saviesa. Mentre que els aspectes de compassió i saviesa depenen molt un de l'altre, la tradició Mahayana diferencia dos tipus de bodhicitta:
* La bodhicitta relativa, en la qual el practicant treballa pel bé de totes les coses com si fossin seves. Alguns autors la divideixen en dos aspectes, la bodhicita d'aspiració i la d'aplicació, aquesta última correspon a les sis perfeccions transcendentals.
* La bodhicitta absoluta o última, que fa referència a la saviesa del Śūnyatā (buit).
Així, el terme bodhicita en el seu sentit més complet implicaria una compassió il·limitada i espontània per tots els éssers que senten i la desaparició de la il·lusió d'una existència pròpia, jo o ego.

## Referències

* ↑ «Bodhicitta». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia.
* ↑ Das, Surya. Awakening the Buddha Within: Tibetan Wisdom for the Western World. Broadway Books, 1998, p. 145-146. ISBN 0-76790157-6.
* ↑ Das, Surya. Awakening the Buddha Within: Tibetan Wisdom for the Western World. Broadway Books, 1998, p. 149. ISBN 0-76790157-6.
* ↑ Fischer, Norman. Training in Compassion: Zen Teachings on the Practice of Lojong. Shambhala Publications, 2013, p. 11. ISBN 9781611800401.
* ↑ Trungpa, Chogyam. Cutting Through Spiritual Materialism. Shambhala Publications, p. 197-199. ISBN 978-1570629570.
# Bur-Sin

    vegeu també Amar-Sin que tenia el nom alternatiu de Bur-Sin.
Bur-Sin va ser el setè rei de la dinastia d'Isin a Sumer cap als inicis del segle xix aC.
Va ser fill i successor d'Ur-Ninurta. La Llista de reis sumeris li dona un regnat de vint-i-un anys. El va succeir el seu fill Lipit-Enlil.

## Referències

* ↑ «The Sumerian King list». The ETCSL project. Faculty of Oriental Studies, University of Oxford. [Consulta: 21 setembre 2021].
# Bupràsion

Bupràsion (en grec antic Βουπράσιον) era una ciutat situada a l'Èlida, a l'antiga Grècia, la capital dels epeus, que Homer menciona en diverses ocasions. La inclou al "Catàleg de les naus" de la Ilíada, on diu que van aportar deu naus a la guerra de Troia, en un contingent manat per Talpi i el seu germà Amfímac.
Sembla que estava situada a la riba esquerra del riu Larissos, vora la frontera amb Acaia. La ciutat ja no existia en època d'Estrabó, que diu que amb aquest nom es coneixia una regió que es trobava al camí que portava d'Elis a Dime.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Buprasium». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 30 gener 2021].
# Buqa Temür

    Pel germà de Batu Khan de nom Buqa Temür o Tuka Timur o Togha Temur, vegeu Tuka Timur (germà de Batu Khan)
Buqa Temür (Buka Timur, Tuga Temür, Toga Temür, Tuka Timur) fou kan del kanat de Txagatai (1272?-1282). Era fill de Qadaqchi, príncep txagataïda net de Txagatai Khan (per tant Buqa Temür era besnet d'aquest darrer).
En algun moment del 1272 Negübei, kan de Txagatai revoltat contra Kaidu Khan, fou mort per Buqa Temür i potser com a recompensa per aquesta mort, Kaidu el va nomenar al front del kanat de Txagatai. Però vers 1274 es va posar malalt i encara que va viure uns anys, la seva debilitat li va impedir imposar la seva autoritat i fou de poca ajuda per combatre les accions dels fills de Barak Khan i d'Alghu, revoltats, i a les forces de l'il-kan de Pèrsia. El 1282 va morir i fou substituït per Duwa o Tuwa.

## Referències

* Histoire de la Mongolie, des origines à nos jours, par László Lőrincz Publié par Akadémiai Kiadó, 1984 ISBN 9630533812 i ISBN 9789630533812
* R. Grousset, L'empire des steppes, Attila, Gengis-Khan, Tamerlan, Paris 1938, quarta edició 1965, en línia a uqac.ca PDF
# Borderea chouardii

Borderea chouardii és una planta rupícola en perill crític d'extinció, ja que la seva població natural es localitza en un petit tram del congost dret de la Noguera Ribagorçana als entorns del pantà d'Escales (municipi de Sopeira a la Ribagorça aragonesa)
Es tracta d'un geòfit que prolifera en les parets calcàries verticals o inclinades. Les fulles amb llargs pecíols i nervadura palmada tenen forma de cor. És una planta dioica, les flors masculines s'agrupen en raïms i les femenines són solitàries amb tres tèpals. La seva pol·linització i disseminació de les llavors es produeix, principalment, per formigues, que se senten atretes per l'eleosoma lipídic. El fruit és una càpsula trígona que genera un màxim de sis llavors.
S'han endegat accions per minimitzar-ne les amenaces (destrucció de l'hàbitat) mirant de limitar les activitats d'escalada a la zona i tenint en compte la possible ampliació de l'autovia Lleida-Viella, així com infructuoses activitats de cultiu experimental per a una hipotètica introducció als seu hàbitat original/potencial. El govern d'Aragó ha establert mesures legals de protecció específiques.

## Referències

* ↑ 84-8014-521-8. European Red List of Vascular Plants ( PDF) (en anglès). Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2011, pàgs. 61 i 81. DOI 10.2779/8515. ISBN 978927920199-8 [Consulta: 17 setembre 2012].
* 1 2 GOÑI, D.; GUZMÁN, D. «DIOSCOREACEAE: Borderea chouardii (Gaussen) Heslot». A: Atlas y Libro Rojo de la Flora Vascular Amenazada de España ( PDF) (en castellà). Madrid: Dirección General de Conservación de la Naturaleza Govern d'Espanya, 2004, pàgs. 150-151. ISBN 84-8014-521-8 [Consulta: 17 setembre 2012].
* ↑ García, María B.; Espadaler, Xavier; Olesen, Jens M. «Extreme Reproduction and Survival of a True Cliffhanger: The Endangered Plant Borderea chouardii (Dioscoreaceae)» (en anglès). PLoS ONE, 7(9), 12-09-2012. DOI: 10.1371/journal.pone.0044657 [Consulta: 17 setembre 2012].
* ↑ «DECRETO 166/2010, de 7 de septiembre, del Gobierno de Aragón, por el que se establece un régimen de protección para Borderea chouardii, y se revisa su Plan de Recuperación» (en castellà). Boletín Oficial de Aragón, Núm. 184, 20-09-2010, pàgs. 21768 - 21791 [Consulta: 17 setembre 2012].

## Enllaços externs

* «Catálogo de especies amenazadas de Aragón: Borderea chouardii» (en castellà). Gobierno de Aragón Departamento de Medio Ambente. [Consulta: 17 setembre 2012]. «pamflet divulgatiu»
# Bugaderia

Una bugaderia és un negoci on es renta roba, normalment s'utilitza aigua i detergents, els tipus de bugaderia més comuns es classifiquen en:
* Petites bugaderies
* Bugaderies industrials
* Bugaderies autoservei
Les bugaderies petites solen rentar la roba de particulars.
Les bugaderies industrials solen treballar per clients més grans com hotels, restaurants, hospitals, etc. i la bugaderia autoservei disposa de màquines que utilitza el client mateix després d'inserir-hi l'import corresponent en monedes.
Pel que fa a les bugaderies d'autoservei, en aquests últims anys s'han posat molt de moda al nostre país. Disposen de rentadores i assecadores amb una central de pagament. És senzill i pràctic el seu ús; hi portes la roba, pagues i rentes i l'eixugues. Aquesta moda de les bugaderies cada vegada està més estesa i sembla que ha arribat per quedar-se.

## Vegeu també

* Túnel de rentatge
* Tint
# CDS/ISIS

CDS/ISIS és un paquet de programari per als sistemes d'emmagatzematge i recuperació d'informació no-numèrica (Information Storage and Retrieval systems) desenvolupat, mantingut i disseminat per UNESCO. Va ser inicialment llançat el 1985 i des de llavors més de 20,000 llicències han estat lliurades per UNESCO i una xarxa mundial de distribuïdors. Està dissenyat en particular per a aplicacions bibliogràfiques i és utilitzat per catàlegs de biblioteques petites i mitjanes. Existeixen versions en àrab, xinès, anglès, francès, alemany, portuguès, rus i espanyol, entre altres idiomes. UNESCO fa el programari disponible de manera lliure per a propòsits no comercials, encara que els distribuïdors compten amb permís per cobrar per les seves despeses.
CDS/ISIS és un acrònim de Computerised Documentation Service / Integrated Set of Information Systems (servei de documentació computarizada / conjunt integrat de sistemes d'informació). El 2003 va ser establert que aquest paquet era acceptat per biblioteques en països en desenvolupament com un programari estàndard per al desenvolupament de sistemes d'informació.
La versió original de CDS/ISIS es va executar en una mainframe d'IBM i va ser dissenyat a mitjan dècada de 1970 sota la direcció de Giampaolo Del Bigio (1940-1998) per al sistema de documentació computeritzada d'UNESCO. Va estar basat en el sistema intern ISIS (Integrated Set of Information Systems) a la seu de l'Organització Internacional del Treball a Gènova.
El 1985 una versió va ser produïda per mini i microcomputadores programada en Pascal. Es va executar en una IBM PC baix MS-DOS . Winisis, la versió per Windows, va ser presentada en 1995, i podria executar-se en una sola computadora en una xarxa d'àrea local o en el núvol de Dropbox. Els components de client i servidor en JavaISIS permeten l'administració de la base de dades a través d'Internet i està disponible per Windows, Linux i Macintosh. Més encara, GenISIS permet a l'usuari produir formularis web en HTML per a cerques en bases de dades CDS/ISIS. ISIS_DLL proveeix una API per desenvolupar aplicacions basades en CDS/ISIS. La biblioteca OpenIsis proporciona una altra API per desenvolupar aplicacions basades en CDS/ISIS amb algunes millores.

## Referències

* ↑ National Science Foundation of Sri Lanka.
* ↑ Buxton, Andrew and Hopkinson, Alan.
* ↑ Rueda-Vildoso, Hugo; Valenzuela-Urra, Cristián (2014).
# CDM

CDM té els següents significats:
* Centre de Documentació Mèdica, biblioteca de l'Acadèmia de Ciències Mèdiques de Catalunya i Balears
* Convenció Democràtica de Moldàvia, partit polític de Moldàvia
* Matèria fosca freda (del seu nom en anglès Cold Dark Matter), forma hipotètica de la matèria, emprada en cosmologia
* Centre de massa, punt geomètric on es referencia la massa total d'un sistema físic
* Clean Development Mechanism, mecanisme previst pel Protocol de Kioto per ajudar els països en vies de desenvolupament en la reducció dels gasos amb efecte d'hivernacle
* CD Maxi, disc compacte senzill amb més de dues peces musicals
* Code Division Multiplexing, forma de multiplexar una transmissió de dades, usada en telefonia mòbil i televisió
# CDP

CDP té els següents significats:
* Difosfat de citidina, nucleòtid biològic abreujat com CDP
* Concentració de població designada pel cens
# Bouadel

Bouadel (àrab بوعادل) és una comuna rural de la província de Taounate de la regió de Fes-Meknès. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 12.684 persones.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Vladímir Tartakovski

Vladímir Tartakovski (rus: Владимир Абрамович Тартаковский) (Kíiv, 31 de desembre de 1900 $^{(Julià)}$ - Sant Petersburg, 9 de setembre de 1972) va ser un matemàtic soviètic.
Tartakovski va estudiar matemàtiques a les universitats de Kíiv (fins a 1922) i de Leningrad (1925-1928). Va obtenir el doctorat el 1928 amb una tesi dirigida per Boris Delone. Va ser professor de la universitat de Leningrad, excepte durant la Segona Guerra Mundial quan va ser evacuat a Kazan i Bakú. També va participar en l'organització de la branca de Sant Petersburg de l'Institut Steklov de Matemàtiques la qual va presidir els seus primers dos anys. Va participar en l'elaboració del programa de matemàtiques per a secundària.
Tartakovski va publicar una seixantena d'articles científics en el camp de l'àlgebra.

## Referències

* ↑ Линник, Ляпин i Якубович, 1961, p. 225.
* ↑ Синкевич i Назаров, 2018, p. 72.
* ↑ Karp, 2019, p. 184.

## Bibliografia

* Karp, Alexander. «The Russian National Subcommission of ICMI and the Mathematics Education Reform Movement». A: Alexander Karp (ed.). National Subcommissions of ICMI and their Role in the Reform of Mathematics Education (en anglès). Springer, 2019, p. 149-192. ISBN 978-3-030-14864-5.
* Линник, Ю.В.; Ляпин, Е.С.; Якубович, В.А. «Владимир Абрамович Тартаковский (к шестидесятилетию со дня рождения)» (en rus). Успехи математических наук, Vol. 5, Num. 5(101), 1961, pàg. 225-230. ISSN: 0042-1316.
* Синкевич, Г.И.; Назаров, А.И.. Математический Петербург. История, наука, достопримечательности (en rus). Образовательные проекты, 2018. ISBN 978-5-98368-130-9.

## Enllaços externs

* «Тартаковский Владимир Абрамович». Университета ИТМО, 2016. [Consulta: 8 juliol 2022]. (rus)
* «История кафедры высшей алгебры и теории чисел в лицах и датах». Математико-механический факультет СПбГУ. [Consulta: 8 juliol 2022]. (rus)
# Víctor Claver i Arocas

Víctor Claver i Arocas (València, 30 d'agost de 1988) és un jugador de bàsquet valencià que actualment juga al València Basket Club.

## Carrera esportiva

Va començar jugant en les categories inferiors dels Maristes de València, més tard va continuar amb la seua progressió per a passar a formar part de les categories inferiors del València Basket Club. Durant la temporada 2005-06 va jugar en el Pamesa València de la lliga EBA i una temporada més tard pujaria al primer equip.
A les darreries de juny de 2009 va ser triat en el lloc 22 de la primera ronda del Draft de l'NBA del 2009 pels Portland Trail Blazers. S'estigué al Basket València fins que a l'estiu de 2012 va passar als Portland Trail Blazers de l'NBA, esdevenint així el primer valencià a jugar a la lliga estatunidenca.
El juliol de 2014 va ser inclòs pel seleccionador estatal Juan Antonio Orenga a la llista dels dotze jugadors que disputarien amb la selecció espanyola de bàsquet el Campionat del món de 2014.
Seguidament, l'any 2015 el jugador valencià, després que se li rescindira el contracte a l'NBA, es traslladà a la VTB League (Lliga russa de bàsquet) on acabà la temporada amb el BC Khimki. L'any següent jugà al Lokomotiv Kuban rus, on va assolir la Final Four de l'Eurolliga, que es va disputar al Berlín.
L'estiu de l'any 2016 va firmar un contracte de tres anys amb el FC Barcelona Lassa, on jugarà a les ordres del seu entrenador l'any passat, Georgios Bartzokas. El mateix any, també va ser medalla de bronze amb la selecció espanyola de bàsquet als Jocs Olímpics d'estiu de Rio.
La temporada 2020-21 va arribar amb el Barça a la final de l'Eurolliga (derrota contra l'Efes Pilsen), i va guanyar contra el Reial Madrid la Copa del Rei i la Lliga ACB amb els blaugrana.

## Mèrits

* Guanyador del concurs d'esmaixades la temporada 2007-08 de l'ACB.
* Premi a l'Esportista Revelació 2007 de la Comunitat Valenciana atorgat per Nostresport.
* Medalla d'Or en Eurobasket 2009 a Polònia amb la Selecció espanyola de bàsquet.
* Medalla de Bronze en Eurobasket 2013 a Eslovènia amb la Selecció espanyola de bàsquet.
* Medalla d'Or en Eurobasket 2015 a França amb la Selecció espanyola de bàsquet.
* Medalla de Bronze a Rio 2016.

## Referències

* ↑ «El Valencia Basket anuncia el regreso de Víctor Claver». Mundo Deportivo, 13-07-2021. [Consulta: 13 juliol 2021].
* ↑ «Víctor Claver será el primer valenciano en jugar en la NBA» (en castellà). acb.com, 12-07-2012. Arxivat de l'original el 2012-10-04. [Consulta: 7 agost 2012].
* ↑ «Orenga dio la lista para el Mundial: Abrines es la novedad» (en castellà). Diari As, 01-07-2014. [Consulta: 18 juliol 2014].
* ↑ «El Barça es proclama campió de lliga amb un nou bany al Madrid i un Mirotic descomunal (92-73)». 324.cat, 16-06-2021 [Consulta: 16 juny 2021].

## Enllaços externs

* Víctor Claver i Arocas jugador a l'ACB
# Volta a Eslovàquia 2021

La Volta a Eslovàquia 2021, 65a edició de la Volta a Eslovàquia, es disputà entre el 15 i el 19 de setembre de 2021 sobre un recorregut de 692,1 km repartits entre un pròleg i quatre etapes. La cursa formava part del calendari de l'UCI Europa Tour 2021, amb una categoria 2.1.
El vencedor final fou l'eslovac Peter Sagan (Bora-Hansgrohe), mentre Jannik Steimle (Deceuninck-Quick Step) i Cees Bol (Team DSM) completaren el podi.

## Equips

L'organització convidà a prendre part en la cursa a vint-i-un equips: set UCI WorldTeams, cinc UCI ProTeams, vuit equips continentals i una selecció nacional:

## Etapes

| Etapa | Data | Ciutats d'etapa | type | Distància (km) | Vencedor de l'etapa | Líder de la general |
| Pròleg | 15 de set | Košice – Košice | pròleg | 1,6 | Kaden Groves | Kaden Groves |
| 1a etapa | 16 de set | Košice – Košice | etapa accidentada | 158,4 | Álvaro Hodeg Chagui | Álvaro Hodeg Chagui |
| 2a etapa | 17 de set | Spišské Podhradie – Dolný Kubín | etapa accidentada | 179,7 | Jannik Steimle | Álvaro Hodeg Chagui |
| 3a etapa | 18 de set | Dolný Kubín – Považská Bystrica | etapa accidentada | 193,2 | Kristoffer Halvorsen | Peter Sagan |
| 4a etapa | 19 de set | Trenčianske Teplice – Trnava | etapa accidentada | 159,2 | Itamar Einhorn | Peter Sagan |

### Etapa 4

Font: ProCyclingStats :

## Evolució de les classificacions

| Etapa | Vencedor | Classificació general | Classificació per punts | Classificació de la muntanya | Classificació dels joves | Millor eslovac | Classificació per equips |
| P. | Kaden Groves | Kaden Groves | no entregat | no entregat | Julius Johansen | Peter Sagan | Deceuninck-Quick Step |
| 1a | Álvaro Hodeg | Álvaro Hodeg | Eirik Lunder | Andrea Garosio | Eirik Lunder | Peter Sagan | Deceuninck-Quick Step |
| 2a | Jannik Steimle | Álvaro Hodeg | Álvaro Hodeg | Andrea Garosio | Eirik Lunder | Peter Sagan | DSM |
| 3a | Kristoffer Halvorsen | Peter Sagan | Peter Sagan | Andrea Garosio | Eirik Lunder | Peter Sagan | DSM |
| 4a | Itamar Einhorn | Peter Sagan | Peter Sagan | Andrea Garosio | Idar Andersen | Peter Sagan | DSM |
| Classificacions finals | Classificacions finals | Peter Sagan | Peter Sagan | Andrea Garosio | Idar Andersen | Peter Sagan | DSM |

## Referències

* 1 2 «Peter Sagan, campeón en casa» (en castellà), 19-09-2021. [Consulta: 30 setembre 2021].
* ↑ «2021»65th Okolo Slovenska / Tour de Slovaquie (2.1)». procyclingstats.com.
* 1 2 «Hodeg, primer líder en Eslovaquia tras batir a Sagan» (en castellà), 16-09-2021. [Consulta: 30 setembre 2021].
* ↑ «Steimle también frustra al sprint a Sagan en Eslovaquia» (en castellà), 17-09-2021. [Consulta: 30 setembre 2021].
* ↑ «Halvorsen se hace con la 3ª etapa del Tour de Eslovaquia y Sagan con el liderato» (en castellà), 18-09-2021. [Consulta: 30 setembre 2021].

## Enllaços externs

* Web oficial
# Xot de Biak

El xot de Biak (Otus beccarii) és una espècie d'ocell de la família dels estrígids (Strigidae). Habita zones boscoses de Biak, al nord-oest de Nova Guinea. El seu estat de conservació es considera de vulnerable.

## Referències

* ↑ «Xot de Biak». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 desembre 2022 (català)
* ↑ «Owls» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.1. International Ornithologists' Union, 01-01-2023. [Consulta: 17 gener 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 258. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Biak Scops-owl. Otus beccarii» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 15 febrer 2023].
# Can Coromines (Cabanelles)

Can Coromines és una masia situada al nord del nucli de Vilademires, a l'oest del municipi de Cabanelles (Alt Empordà), inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

El conjunt està format per la masia, un edifici destinat a pallissa i estables i una petita capella dedicada a la Mare de Déu de la Misericòrdia.
L'edifici principal és de planta rectangular, amb la coberta de dues aigües de teula i distribuït en planta baixa i dos pisos. Presenta dos volums més situats a les façanes laterals, un d'adossat i l'altre aïllat. Davant la façana principal, orientada a migdia, hi ha una gran terrassa o eixida al nivell de la primera planta, que també engloba el perímetre de la façana de ponent. La terrassa està sostinguda per tres grans voltes de mig punt bastides en pedra, tot i que a la façana oest les voltes estan tapiades. Majoritàriament, les obertures són rectangulars i presenten els emmarcaments bastits amb carreus de pedra ben desbastats. Destaca el portal d'accés situat al primer pis, amb la llinda sostinguda per permòdols. Hi ha altres obertures reformades en maons i, al pis superior, badius d'arc rebaixat actualment transformats en finestres.
L'edifici destinat als usos agrícoles també presenta dues plantes d'alçada, teulat de llata per canal i fines obertures de ventilació a manera d'espitlleres.
La petita capella que completa el conjunt és de planta rectangular amb l'absis semicircular, presenta un portal d'accés d'arc de mig punt adovellat amb la data 1596 gravada a la clau i una petita espadanya d'un sol ull a la testera, amb teulada de dues vessants. La construcció presenta els paraments de més llargada arrebossats, mentre que els curts deixen la pedra vista.

## Història

Can Coromines és una edificació del segle xvi amb reformes i ampliacions posteriors. La primera notícia que es documenta correspon al fogatge de 1497, on es fa menció a la família Coromina. A l'Arxiu Diocesà de Girona es conserva la documentació d'un litigi de l'any 1704 contra Silvestre Rerafont sobre la possessió de la capella de la Mare de Déu de la Misericòrdia, que s'inclou dins les terres de Can Coromines.
El maig del 1822, durant la guerra de la Regència d'Urgell, aquest mas i Can Puig foren l'escenari d'un enfrontament entre les forces rebels de Misas i les tropes reialistes del brigadier Esteve Llovera i el comandant Manuel Arango.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Can Coromines». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* ↑ Diario de Barcelona (edición mañana), 22-05-1822, p. 1353.