OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Concas (Avairon)

Concas (Conques en francès) és un municipi del departament francès de l'Avairon, a la regió d'Occitània. Aquest municipi pertany a l'associació Els pobles més bonics de França.
La vila de Conques té tot just 300 habitants i s'aferra al vessant d'una muntanya, no hi ha cap casa de la vila que trenque amb l'harmonia del paisatge. El seu carrer principal s'obri a l'abadia de Santa Fe de Concas, que sens dubte és l'edificació més important.
L'interior de l'Abadia és d'estil romànic amb una nau molt elevada i tres capelles en l'extrem est (construïdes per a proporcionar més altars als pelegrins. La seua construcció data d'entre els anys 1045 i 1060. Cal destacar d'aquest conjunt històric i monumental el tresor de l'abadia que va aconseguir sobreviure a la Revolució amagat per la gent del poble.
Els pelegrins van començar a arribar a aquest lloc en el segle xi quan els monjos de l'abadia van obtenir, via furt, les relíquies de Santa Fe, una de les primeres màrtirs cristianes. L'abadia des de llavors és parada dins del Camí occità de Sant Jaume.

## Llocs d'interès

* Abadia de Santa Fe de Concas
* Palau d'Humières
* Carrer Charlemagne
* Vell pont «romànic»

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
* ↑ Els pobles més bonics de França: Concas
* ↑ «Concas (Avairon)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Contingut lliure

Un contingut lliure o una informació lliure és qualsevol tipus de treball funcional, obra d'art, o bé contingut creatiu que compleix amb la definició d'una obra cultural lliure. Una obra cultural lliure és aquella que no té restricció legal significativa perquè qualsevol persona pugui:
* utilitzar-ne els continguts i beneficiar-se del seu ús,
* estudiar-ne el contingut i aplicar-ne el que s'aprèn,
* fer-ne còpies i distribuir-ne el contingut,
* canviar-ne i millorar-ne el contingut així com fer-ne la distribució d'aquests treballs derivats.
Encara que s'utilitzen diferents definicions, un contingut lliure és legalment similar, si no idèntic, a un contingut obert. Una analogia és l'ús dels termes alternatius de programari lliure i de codi obert que descriuen unes diferències més ideològiques que no pas legals.
El contingut lliure abasta totes les obres de domini públic, i també aquelles obres amb llicències de dret d'autor quan ja estiguin alliberades del dret d'autor pel pas del temps.
Malgrat que una obra que es pot considerar de domini públic perquè els seus drets d'autor han expirat i es consideri lliure, pot convertir-se en no-lliure de nou si la llei de drets d'autor canvia.

## Referències

* ↑ http://freecontentdefinition.org/Definition
* ↑ «Definition of Free Cultural Works». [Consulta: 8 desembre 2011].
* ↑ Stallman, Richard. «Free Software and Free Manuals». Free Software Foundation, 13-11-2008. [Consulta: 22 març 2009].
* ↑ Stallman, Richard. «Why Open Source misses the point of Free Software». Free Software Foundation.
* ↑ Anderson, Nate. «EU caves to aging rockers, wants 45-year copyright extension». Ars Technica, 16-07-2008. [Consulta: 8 agost 2008].
# Conesa Entrepans

Conesa Entrepans és un establiment de restauració barceloní especialitzat en entrepans. El local, a tocar de la plaça de Sant Jaume, va obrir les portes l'any 1951.
Va ser inaugurat per Pedro Conesa en la cruïlla dels carrers Llibreteria i Paradís. En aquella cantonada hi havia una botiga de queviures on aquest hi treballava, fins que l'amo es va jubilar. Llavors, va adquirir el comerç i hi va muntar un bar. Va ser un dels primers de la capital en preparar frankfurts, que servien en pa torrat a la planxa, marca de la casa. L'any 1982, els Conesa van adquirir el local contigu, ampliant el nombre de taules. També als any vuitanta, quan la ciutat va viure el boom de les pizzeries, l'establiment va començar a servir-ne; però com la clientela es va mantenir fidel als entrepans, les pizzes van acabar desapareixent de la carta. L'any 2000, Josep Conesa, fill d'en Pedro, va heretar el negoci. Va ser en aquella època, als inicis dels 2000, quan Conesa Entrepans va esdevenir un dels pioners en vendre entrepans aptes per celíacs. En la darrera remodelació del negoci, el 2015, van afegir un espai de cuina exclusiu per als productes sense gluten.
Durant anys, Can Conesa va formar part de la ruta dominical de parelles i famílies catalanes, que sortien al centre de Barcelona a fer un aperitiu a la Plaça Reial, un mos al Conesa i un cafè al Mesón. El rècord del bar és de 1.700 entrepans venuts en un únic dia. No obstant, el futur de l'establiment és incert, ja que segons va declarar el propietari en una entrevista, no preveia cap relleu generacional dintre de la seva família, i el local està situat en un racó molt cobejat pel mercat immobiliari.

## Referències

* 1 2 Marchena, Domingo. «Los bocadillos del kilómetro 0» (en castellà). La Vanguardia, 07-11-2016. [Consulta: 10 gener 2023].
* 1 2 «Can Conesa, el primer "frankfurt" de Barcelona». betevé, 08-07-2021. Arxivat de l'original el 2022-11-03. [Consulta: 10 gener 2023].
* 1 2 Escales, Carme. «Què tenen els entrepans del Conesa, que són tan bons?». Vilaweb, 08-01-2023. Arxivat de l'original el 2023-01-09. [Consulta: 10 gener 2023].

## Vegeu també

* Bodega Montferry
* Ciutat Vella de Barcelona

## Enllaços externs

* Cols, Carles. «Ha vuelto el Conesa, todo en orden» (en castellà). El Periódico, 04-12-2015. Arxivat de l'original el 2021-12-08.
* «La història de Catalunya des d'Entrepans Conesa, el "frankfurt" de la plaça Sant Jaume de Barcelona». Islàndia. RAC1, 14-10-2022. Arxivat de l'original el 2022-10-14.
# Conjugat anticòs-fàrmac

Els conjugats anticòs–fàrmac o fàrmacs immunoconjugats (ADC, de l'anglès antibody–drug conjugate) són una classe de medicaments biològics dissenyats com a teràpia específica per al tractament del càncer. A diferència de la quimioteràpia, els immunoconjugats estan destinats a dirigir-se i matar les cèl·lules tumorals alhora que eviten afectar les cèl·lules sanes. El 2019, unes 56 empreses farmacèutiques estaven desenvolupant immunoconjugats.
Els ADC són molècules complexes compostes d'un anticòs relacionat amb una càrrega útil d'un medicament citotòxic (anticancerós) biològicament actiu. Els conjugats anticòs–fàrmac són exemples de bioconjugats i immunoconjugats.
Els ADC combinen les capacitats d'orientació dels anticossos monoclonals amb la capacitat de matar el càncer que tenen els medicaments citotòxics. Es poden dissenyar per discriminar el teixit sa i el malalt.

## Exemples

A l'estat espanyol:
* Gentuzumab ozogamicina (Mylotarg), per a la leucèmia mieloide aguda.
* Brentuximab vedotina (Adcetris), per al limfoma de Hodgkin refractari a altres tractaments.
* Trastuzumab emtansina (Kadcyla), per al càncer de mama metastàtic HER2 positiu.
* Inotuzumab ozogamicina (Besponsa), per a la leucèmia limfoide aguda.

## Referències

* ↑ «Antibody-drug conjugates for cancer therapy: The technological and regulatory challenges of developing drug-biologic hybrids». Biologicals, 43, 5, 01-09-2015, pàg. 318–32. DOI: 10.1016/j.biologicals.2015.05.006. PMID: 26115630.
* ↑ Matsuyama, Kanoko. «Drug to replace chemotherapy may reshape cancer care», 11-06-2019. [Consulta: 14 juny 2019].
* ↑ Fitzpatrick-Dimond, Patricia F. «Antibody-Drug Conjugates Stage a Comeback». GEN: Genetic Engineering and Biotechnology News, 09-03-2010.
* ↑ «Antibody-targeted chemotherapy with CMC-544: a CD22-targeted immunoconjugate of calicheamicin for the treatment of B-lymphoid malignancies». Blood, 103, 5, 01-03-2004, pàg. 1807–14. DOI: 10.1182/blood-2003-07-2466. PMID: 14615373.
* ↑ «Maturing antibody-drug conjugate pipeline hits 30». Nature Reviews. Drug Discovery, 12, 5, 01-05-2013, pàg. 329–32. DOI: 10.1038/nrd4009. PMID: 23629491.
* ↑ «Centro de Información online de Medicamentos de la AEMPS - CIMA». Madrid: AEMPS. Ministerio de Sanidad, Servicios Sociales e Igualdad, 2020.
# Coregonus nobilis

Coregonus nobilis és una espècie de peix de la família dels salmònids i de l'ordre dels salmoniformes.

## Reproducció

Fresa als mesos de juliol i agost.

## Distribució geogràfica

Es troba a Europa: llac Vierwaldstätter.

## Referències

* ↑ Linnaeus C. 1758. Systema Naturae, Ed. X. (Systema naturae per regna tria naturae, secundum classes, ordines, genera, species, cum characteribus, differentiis, synonymis, locis. Tomus I. Editio decima, reformata.) Holmiae. Systema Nat. ed. 10 v. 1. i-ii + 1-824.
* 1 2 BioLib (anglès)
* ↑ Haack, H. 1882. Einiges aus der Praxis. Circ. Deutsch. Fischerei-Verein. Núm. 82: 126-127.
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Anònim 2000. The ichthyological collection of the Zoological Museum Hamburg (ZMH). Division of Ichthyology and Herpetology, Zoological Museum Hamburg (ZMH).
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fatio, V., 1890. Faune des vertébrés de la Suisse. V. Histoire naturelle des poissons. II. Physostomes (suite et fin), anacanthiens, chondrostéens, cyclostomes. Georg, Ginebra i Basilea.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The Diversity of Fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts (Estats Units), 1997. ISBN 1405124946.
* Kottelat, M. 1997. European freshwater fishes. Biologia 52, Suppl. 5:1-271.
* Kottelat, M. i Freyhof, J., 2007. Handbook of European Freshwater Fishes. Publications Kottelat, Cornol, Suïssa.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319. ISBN 0471250317.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158. ISBN 0356107159.

## Enllaços externs

* «Coregonus nobilis». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
# Coregonus megalops

Coregonus megalops és una espècie de peix de la família dels salmònids i de l'ordre dels salmoniformes.

## Reproducció

Fresa entre setembre i febrer.

## Alimentació

Menja plàncton a l'estiu.

## Distribució geogràfica

Es troba a Europa: Suècia, Finlàndia i Rússia.

## Referències

* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Kottelat, M. i J. Freyhof 2007. Handbook of European freshwater fishes. Publications Kottelat, Cornol, Suïssa. 646 p.

## Bibliografia

* Berg, L.S., 1948. (Freshwater fishes of the U.S.S.R. and adjacent countries). Vol. 1 (1948), vols. 2-3 (1949). Izdatelstvo Akademii Nauk SSSR, Moscou i Leningrad.
* Berg, L.S. 1962. Freshwater fishes of the U.S.S.R. and adjacent countries. vol. 1, quarta edició. Israel Program for Scientific Translations Ltd, Jerusalem.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The Diversity of Fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts (Estats Units), 1997. ISBN 1405124946.
* Kottelat, M. 1997. European freshwater fishes. Biologia 52, Suppl. 5:1-271.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319. ISBN 0471250317.
* Pravdin, I.F., 1954. (Coregonids in Karelo-Finskoy SSR). Akademia Nauk SSR, Moscou i Leningrad.
* Svärdson, G., 1979. Speciation of Scandinavian Coregonus.
* Svärdson, G., 1998. Postglacial dispersal and reticulate evolution of Nordic coregonids.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158. ISBN 0356107159.

## Enllaços externs

* «Coregonus megalops». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* AQUATAB.NET Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine.
# Coregonus nilssoni

Coregonus nilssoni és una espècie de peix de la família dels salmònids i de l'ordre dels salmoniformes.

## Alimentació

Menja zooplàncton.

## Distribució geogràfica

Es troba a Europa.

## Referències

* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Kottelat, M. i J. Freyhof 2007. Handbook of European freshwater fishes. Publications Kottelat, Cornol, Suïssa. 646 p.
* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Berg, L.S. 1962. Freshwater fishes of the U.S.S.R. and adjacent countries. vol. 1, quarta edició. Israel Program for Scientific Translations Ltd, Jerusalem.
* Breder, C. M.; Rosen, D. E. Modes of Reproduction in Fishes (en anglès). Museu Americà d'Història Natural, 1966.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The Diversity of Fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts (Estats Units), 1997. ISBN 1405124946.
* Kottelat, M. 1997. European freshwater fishes. Biologia 52, Suppl. 5:1-271.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Museu Suec d'Història Natural, 1999. NRM Ichthyology collection database. Ichthyology Section, Department of Vertebrate Zoology, Swedish Museum of Natural History, Estocolm, Suècia.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319. ISBN 0471250317.
* Smolian, K. 1920. Merkbuch der Binnenfischerei. Fischereiförderung GmbH, Berlín, Alemanya, p. 449, XXV.
* Svärdson, G., 1979. Speciation of Scandinavian Coregonus.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158. ISBN 0356107159.

## Enllaços externs

* «Coregonus nilssoni». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
# Copa de la Lliga suïssa de futbol

La Copa de la Lliga suïssa de futbol va ser una competició futbolística suïssa per eliminatòries que enfrontava als clubs de la primera i segona divisió del país.

## Historial

| Any | Vencedor | Finalista | Resultat | Seu |
| 1972 | FC Basel | FC Winterthur | 4-1 | Estadi Letzigrund, Zúric |
| 1973 | Grasshopper-Club Zürich | FC Winterthur | 2-2 pr / 5-4 pen | Estadi Letzigrund, Zúric |
| 1975 | Grasshopper-Club Zürich | FC Zürich | 3-0 | Estadi Letzigrund, Zúric |
| 1976 | BSC Young Boys | FC Zürich | 4-2 | Wankdorfstadion, Berna |
| 1977 | Servette FC | Neuchâtel Xamax FC | 2-0 | Estadi de la Pontaise, Lausana |
| 1978 | FC Sankt Gallen | Grasshopper-Club Zürich | 3-2 | Schützenwiese, Winterthur |
| 1979 | Servette FC | FC Basel | 2-2 pr / 4-3 pen | Estadi St. Jakob, Basilea |
| 1980 | Servette FC | Grasshopper-Club Zürich | 3-0 | Estadi Gürzelen, Bienne |
| 1981 | FC Zürich | Lausanne-Sports | 1-2, 0-0 | a doble volta |
| 1982 | FC Aarau | FC Sankt Gallen | 0-1, 0-0 | a doble volta |
# Copa de la Princesa d'hoquei sobre patins femenina

La Copa de la Princesa d'hoquei sobre patins femenina és una competició de clubs espanyols d'hoquei sobre patins, organitzada per la Federació Espanyola de Patinatge des de la temporada 2022-23.
De caràcter anual, hi participen els tres millors equips classificats al finalitzar la primera volta de l'OK Lliga Plata femenina i un tercer equip procedent de la Primera Nacional Catalana designat per la Federació Catalana de Patinatge. El torneig sorgeix com a competició equivalent a la Copa de la Princesa en categoria masculina, que es disputa des de l'any 2007. Des de la temporada 2022-23, els dos esdeveniments es disputen simultàniament a la mateixa seu, essent Alcobendas la primera localitat en acollir-los.
El primer guanyador d'aquesta competició va ser el Club Hoquei Mataró i el Club Patín Alcalà Hockey va guanyar la segona edició.

## Historial

* En negreta = Equip guanyador
* (1) = Nombre de títols
* (prò.) = Pròrroga / Gol d'or
* (p.) = Penals
* Nota: Noms dels equips segons l'època
| Edició | Temp. | Data | Campió | Resultat | Subcampió | Seu | refs |
| I | 2022-23 | 02-04-2023 | CH Mataró (1) | 2-1 | Bembibre HC | Poliesportiu José Caballero, Alcobendas | |
| II | 2023-24 | 03-03-2024 | CP Alcalá (1) | 1-1 (2-0, p.) | HC Raxoi | Pavelló Visiola Rollán, Mieres | |

## Palmarès

| Equip | Campió | Subcampió | Finals | Anys campió | Anys subcampió |
| Club Hoquei Mataró | 1 | 0 | 1 | 2022-23 | ― |
| Club Patin Alcalá Hockey | 1 | 0 | 1 | 2023-24 | ― |
| Bembibre Hockey Club | 0 | 1 | 1 | ― | 2022-23 |
| Hockey Club Raxoi | 0 | 1 | 1 | ― | 2023-24 |

## Referències

* ↑ «Alcobendas acogerá la I Copa de la Princesa Femenina de hockey sobre patines» (en castellà). Mundo Deportivo, 25-01-2023. [Consulta: 2 abril 2023].
* ↑ «El Rivas Las Lagunas y el CH Mataró, campeones de las Copas de la Princesa 2023» (en castellà). Federació Espanyola de Patinatge. [Consulta: 2 abril 2023].
* ↑ «El CP Alcalá se proclama campeón de la Copa de SAR La Princesa Femenina 2024» (en castellà). Federació Espanyola de Patinatge. [Consulta: 30 abril 2024].
# Creu de terme de Vilonès

La Creu de terme de Vilonès és un monument que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic Català de la vila de Cardona (Bages).
La podem trobar al barri de Bergús, deixant la Carretera de Cardona al Miracle, a la cruïlla de camins de Llordella i Vilonès.

## Descripció

És una creu de terme de pedra, d'una sola peça amb la inscripció gravada INRI. La creu reposa damunt una base circular, un sol bloc també de pedra. Porta una data inscrita: 1888.

## Notícies històriques

Aquesta creu està en relació amb l'antic camí de Calaf que passava prop les masies del Mujal i la Llordella.

## Referències

* «Creu de terme de Vilonès». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 23 abril 2012].
# Cut Bank

Cut Bank és una població dels Estats Units a l'estat de Montana. Segons el cens del 2000 tenia 3.105 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Cut Bank tenia 3.105 habitants, 1.264 habitatges, i 807 famílies. La densitat de població era de 1.223,3 habitants per km².
Dels 1.264 habitatges en un 33% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,1% hi vivien parelles casades, en un 8,5% dones solteres, i en un 36,1% no eren unitats familiars. En el 32,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,42 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,07.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,5% tenia menys de 18 anys, un 6,7% entre 18 i 24, un 25,1% entre 25 i 44, un 22,1% de 45 a 60 i un 17,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 33.885 $ i la renda mediana per família de 41.156 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.889 $ mentre que les dones 21.193 $. La renda per capita de la població era de 15.977 $. Aproximadament el 9,9% de les famílies i el 12,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Cut Bank». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Cut Bank». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Critique de la raison dialectique

La Critique de la raison dialectique va ser la segona de les obres filosòfiques principals del filòsof francès Jean-Paul Sartre, la qual va ser publicada en francès el 1960. Aquest llibre voluminós, escrit en un estil poc literari (contràriament a L'ésser i el no-res), és llegit en particular a causa de la seva problemàtica delicada (la possibilitat d'una raó dialèctica al món) i també per la consideració global de la filosofia sartriana reduïda a l'existencialisme. Aquesta obra es presenta com una resposta de poc menys de 800 pàgines a la problemàtica de la conciliació del marxisme (al qual Sartre es va acostar a inicis dels anys 1950) i de l'existencialisme.
Un segon i incomplet volum amb èmfasi en l'estalinització de la Revolució Bolxevic va ser publicada en francès el 1985 i en anglès el 1992.

## Contingut

En aquest llibre, Sartre es pregunta sobre com conformar una antropologia estructural i històrica que no deixi de banda la concreció de l'objecte estudiat en un sistema fix de conceptes. Per això, proposa que l'antropologia marxista és l'única que pot servir per a aquest objectiu, sempre que aquesta comenci per comprendre com n'és d'humà l'existencialisme. D'aquesta manera, Sartre va intentar reconciliar el marxisme amb l'existencialisme. En utilitzar esdeveniments de la Revolució Francesa i altres esdeveniments històrics (incloent-hi la noció que l'atribució d'un valor «preciós» a certs metalls per part dels europeus va portar inexorablement a l'esclavitud), Sartre va intentar mostrar com la classe social és una instància especial d'una agrupació humana o més aviat diversos nivells d'agrupaments humans. Aquesta afirmació és precedida per explicacions complexes d'agrupaments de sofisticació creixent que van des d'una cua en una parada d'autobús fins a les institucions.

## Referències

* ↑ «Sartre's Critique of Dialectical Reason by Andy Blunden May 2005», 13-02-2014. Arxivat de l'original el 2014-02-13. [Consulta: 2 juny 2023].
* ↑ Delhumeau Arrecillas, Antonio «Jean Paul Sartre: a cincuenta años de la Crítica de la razón dialéctica» (en castellà). Estudios políticos (México), 25, 01-04-2012, pàg. 25–35. ISSN: 0185-1616.
* ↑ «The Dogmatic Dialectic and the Critical Dialectic». marxists.org. [Consulta: 2 juny 2023].
# Cyprinus exophthalmus

Cyprinus exophthalmus és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids que es troba al Vietnam.

## Referències

* ↑ Linnaeus C. 1758. Systema Naturae, Ed. X. (Systema naturae per regna tria naturae, secundum classes, ordines, genera, species, cum characteribus, differentiis, synonymis, locis. Tomus I. Editio decima, reformata.) Holmiae. Systema Nat. ed. 10 v. 1. i-ii + 1-824.
* ↑ BioLib
* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Kottelat, M., 2001. Freshwater fishes of northern Vietnam. A preliminary check-list of the fishes known or expected to occur in northern Vietnam with comments on systematics and nomenclature. Environment and Social Development Unit, East Asia and Pacific Region. The World Bank. Freshwater Fish. Vietnam (BOOK), Juny: i-iii + 1-123 + 1-18.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A.: The World Encyclopedia of Fishes, 2a edició, Londres: Macdonald (1985).