OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cobitis stephanidisi

Cobitis stephanidisi és una espècie de peix de la família dels cobítids i de l'ordre dels cipriniformes.

## Morfologia

* Les femelles poden assolir 9 cm de llargària total.

## Reproducció

És ovípar.

## Hàbitat

Viu en zones de clima temperat.

## Distribució geogràfica

Es troba a Grècia.

## Estat de conservació

És amenaçat d'extinció a causa de la destrucció del seu hàbitat i a l'extracció d'aigua.

## Referències

* ↑ Linnaeus C. 1758. Systema Naturae, Ed. X. (Systema naturae per regna tria naturae, secundum classes, ordines, genera, species, cum characteribus, differentiis, synonymis, locis. Tomus I. Editio decima, reformata.) Holmiae. Systema Nat. ed. 10 v. 1. i-ii + 1-824.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Breder, C. M.; Rosen, D. E. Modes of Reproduction in Fishes (en anglès). Museu Americà d'Història Natural, 1966.
* ↑ Economidis, P.S., E. Dimitriou, R. Pagoni, E. Michaloudi i L. Natsis 2000. Introduced and translocated fish species in the inland waters of Greece. Fish. Manage. Ecol. 7:239-250.
* ↑ Economidis, P.S. 1991. Check list of freshwater fishes of Greece (recent status of threats and protection). Hellenic Society for the Protection of Nature, Special publication, 48 p.
* ↑ Borbori, D.C., P.S. Economidis i E.G. Maurakis 2001. Freshwater fish habitat science and management in Greece. Aquatic Ecosystem Health and Management 4: 381-391.
* ↑ Crivelli, A.J. 1996. The freshwater fish endemic to the Mediterranean region. An action plan for their conservation. Tour du Valat Publication, 171 p.
* ↑ Kottelat, M. i J. Freyhof 2007. Handbook of European freshwater fishes. Publications Kottelat, Cornol, Suïssa. 646 p.
* ↑ Crivelli, A.J. 1996.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8. .
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Kottelat, M. 1997. European freshwater fishes. Biologia 52, Suppl. 5:1-271.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Sokolov, L.I. i L.S. Berdicheskii 1989. Acipenseridae. p. 150-153. A J. Holcík (ed.) The freshwater fishes of Europe. Vol. 1, Part II. General introduction to fishes Acipenseriformes. AULA-Verlag Wiesbaden. 469 p.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Colby (Kansas)

Colby és una població dels Estats Units a l'estat de Kansas. Segons el cens del 2000 tenia 5.450 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Colby tenia 5.450 habitants, 2.223 habitatges, i 1.367 famílies. La densitat de població era de 630 habitants per km².
Dels 2.223 habitatges en un 30,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50,3% hi vivien parelles casades, en un 8,3% dones solteres, i en un 38,5% no eren unitats familiars. En el 31,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,33 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,96.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,1% tenia menys de 18 anys, un 16,4% entre 18 i 24, un 24,3% entre 25 i 44, un 19,7% de 45 a 60 i un 15,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 84,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.615 $ i la renda mediana per família de 45.127 $. Els homes tenien una renda mediana de 34.097 $ mentre que les dones 21.706 $. La renda per capita de la població era de 18.872 $. Entorn del 8,1% de les famílies i el 12,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Colby». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Colby». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Cocodril de Morelet

El cocodril de Morelet o cocodril mexicà (Crocodylus moreletii) és una espècie de cocodril de petita grandària distribuïda per Guatemala, Belize i part de Mèxic (de Tamaulipas a Yucatán). Es diu així en honor del naturalista francès Pierre Morelet (1809 - 1892), qui descriu científicament a l'espècie en 1850.
# Comarques de Conca

Les Comarques de Conca són els territoris que es pot dividir aquesta demarcació del sud-est de la Meseta. Hi ha tres àrees ben diferenciades: la Plana Manxega al sur i el sud-oest, La Alcarria al nord-est i la Serranía al nord i a l'est.
Segons la Diputació Provincial de Cuenca, quan es classifiquen els municipis apareixerien aquestes comarques dins de cada àrea:
# Comarques de Navarra

La Comunitat Foral de Navarra es divideix en 12 comarques —anomenades eskualdeak en basc i comarcas en castellà—, que són figures jurídiques constituïdes com a divisions administratives locals dissenyades per proporcionar serveis locals de proximitat. Segueixen les antigues divisions del Regne de Navarra, que inclouen figures com la merindad o l'almiradio. Actualment, Navarra es divideix en 12 comarques i 4 subcomarques des de la Llei Foral 04/2019 aprovada pel govern d'Uxue Barkos el 2019. No obstant això, el procés de dissolució de les antigues entitats i la creació de les noves va ser detingut pel següent govern de Maria Chivite, fent que avui encara no s'ha completat, encara que les comarques existeixen oficialment.

## 2019-avui

La distribució actual va ser aprovada pel govern d'Uxue Barkos a través de la Llei Foral 04/2019, dividint Navarra en 12 comarques i 4 subcomarques:
| Mapa | Legenda |
| | Baztan-Bidasoa  Erdialdea  Erribera  Erriberagoiena  Estellerria  Montejurra  Estellerriko Erribera  Iruñerria  Metropolialdea  Ibarrak  Izarbeibar-Novenera  Larraun-Leitzaldea  Pirinioak  Pirinioaurrea  Sakana  Zangozerria |

## 2000-2019

* Bortziriak
* Baztan
* Tudela
* Malerreka
* Sakana
* Norte de Aralar
* Ultzamaldea
* Aoiz
* Lumbier
* Auñamendi
* Cuenca de Pamplona
* Izarbeibarra
* Estella Oriental
* Estella Occidental
* Sangüesa
* Tafalla
* Ribera del Alto Ebro
* Ribera Arga-Aragón
* Roncal-Salazar
Fins al 2019 la divisió es va fer seguint la "Zonificació Navarra 2000" aprovat el 2000, que era així:

## Referències

* ↑ «Lexnavarra». [Consulta: 30 novembre 2021].
* ↑ «Lexnavarra». [Consulta: 30 novembre 2021].
* ↑ «Zonificación Navarra 2000. Zonas | Nafarroako Gobernu Irekia». [Consulta: 30 novembre 2021].

## Vegeu també

* Merindades de Navarra
# Comtat de l'Almina

El comtat de l'Almina és un títol nobiliari espanyol creat per la reina Isabel II a favor del general Antonio Ros de Olano el 17 de juliol de 1860, en record de l'acció bèl·lica que el general va dur a terme al port de Ceuta contra les tropes marroquines.
El seu nom fa referència a la península d'Almina (de l'àrab al-mina, 'el port'). Així mateix li va atorgar el marquesat de Guad-el-Jelú i el vescomtat de Ros per la batalla al costat del riu Guad-el-Jelú, prop de Ceuta, que en àrab significa 'riu dolç', avui conegut com a riu Martín.

## Comtes de l'Almina

| | Titular | Període |
| Creació per Isabel II |||
| I | Antonio José Teodoro Ros de Olano y Perpiñá | 1860-1886 |
| II | María Antonia Ros de Olano y Quintana | 1886-1915 |
| III | María Victoria Sangro y Ros de Olano | 1915-1940 |
| IV | Carlos Taboada y Sangro | 1940-1972 |
| V | Carlos Alfonso Taboada y Sangro | 1972-1992 |
| VI | Carlos Taboada y Fernández de Navarrete | 1992-actual titular |

## Referències

* Elenco de Grandezas y Títulos Nobiliarios Españoles. Instituto Salazar y Castro, C.S.I.C. (en castellà).
* ↑ Esquela ABC (en castellà)
* ↑ Orden de 28 de mayo de 1992 por la que se manda expedir, sin perjuicio de tercero de mejor derecho, Real Carta de Sucesión en el título de Conde de la Almina, a favor de don Carlos Taboada Fernández de Navarrete (en castellà)

## Enllaços externs

* Genealogia dels comtes de l'Almina (castellà)
* Boletín Olano (castellà)
* Los Taboada de Dexa (castellà)
# Comtat de la Cova

El Comtat de la Cova és un títol nobiliari concedit per privilegi reial de Carles II (Reial Decret de 22 d'agost de 1691 i Reial Despatx de 20 de maig de 1693) a Francesc de Villalonga i Fortuny, sobre la seva possessió del fideïcomís de la Cova a Manacor. Pel matrimoni de la seva filla passà als González de Castejón, i a partir d'aquí els comtes de la Cova no residirien a Mallorca. No gaire més tard passà als Silva, comtes de Cifuentes (i altres títols associats), i tot seguit als Queralt, comtes de Santa Coloma de Queralt (i altres títols associats).
La casa dels comtes de la Cova era situada al carrer del Sol de Palma, i és coneguda actualment com a Cal Comte de la Cova. Quan el títol passà a famílies peninsulars, els comtes deixaren de residir-hi, però a final del segle xix la casa encara era propietat seva, fins que la vengueren el segle xx. Actualment és la seu de l'Escola de Turisme de Balears.

## Comtes de la Cova

Aquesta és la llista dels comtes de la Cova.
| | Titular | Parentiu | Període |
| I | Francesc de Villalonga i Fortuny | - | 1693-? |
| II | Jordi de Villalonga i Fortuny | Germà de l'anterior | ?-1740 |
| III | Manuela de Villalonga i Velasco | Filla del primer | 1740-1754 |
| IV | Vicente Manuel González de Castejón i de Villalonga | Fill de l'anterior | 1754-1783 |
| V | José Joaquín González de Castejón i de Villalonga | Germà de l'anterior | 1783-1792 |
| VI | Fernando Julián de Silva i González de Castejón | Nebot dels anteriors | 1792 |
| VII | María Luisa de Silva y González de Castejón, comtessa de Cifuentes | germana de l'anterior | 1792-1803 |
| VIII | Joan Baptista de Queralt i de Silva, comte de Santa Coloma | Fill de l'anterior | 1803-1865 |
| IX | Joan Baptista de Queralt i Bucarelli | Fill de l'anterior | 1865-1873 |
| X | Hipòlit de Queralt i Bernal de Quirós | Fill de l'anterior | 1873-1877 |
| XI | Enric de Queralt i Fernández-Maqueira | Fill de l'anterior | 1877-1933 |
| XII | Enric de Queralt i Gil Delgado | Fill de l'anterior | 1933-1992 |
| XIII | Maria Victòria de Queralt i Chávarri | Filla de l'anterior | 1992-Actualment |

## Referències

* 1 2 3 «Cova, Comtat de la». A: Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 4. Palma: Promomallorca, p. 180. ISBN 84-8661702-2.
* 1 2 Vidal i de Barnola, Lluís Alfonso «Títols nobiliaris de Mallorca (II)». Paratge, 7, 1993, pàg. 39 [Consulta: 10 octubre 2022].
* ↑ «Cova, sa». A: Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 4. Palma: Promomallorca, p. 182. ISBN 84-8661702-2.
* ↑ «Comtat de la Cova». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Cal Comte de la Cova». Ajuntament de Palma. Arxivat de l'original el 13 d’octubre 2022. [Consulta: 13 octubre 2022].

### Notes

* ↑ Dit també Comtat de la Cueva i Comtat de sa Cova.
* ↑ Al nord del terme municipal, entre la Ma-3321 i la Ma-3322.
# Colibrí cua de cinta bec-roig

El colibrí cua de cinta bec-roig (Trochilus polytmus) és una espècie d'ocell de la família dels troquílids (Trochilidae) que habita zones boscoses de la major part de l'illa de Jamaica
# Condado de Castilnovo

Condado de Castilnovo és un municipi de la província de Segòvia, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Divisió administrativa

Està formada pels nuclis de:
* La Nava: 16 hab.
* Torrecilla: 15 hab.
* Valdesaz: 29 hab.
* Villafranca: 73 hab.

## Referències

* ↑ «Provincia de Segovia (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 12 març 2021].
# Condamine

«Condamine» té aquests significats:
* Condamine (Ain), municipi al departament d'Ain (regió d'Alvèrnia-Roine-Alps, França)
* Condamine (Jura), municipi al departament de Jura (regió de Borgonya - Franc Comtat, França)
* La Condamine (cràter), cràter d'impacte a la part nord de la Lluna
* La Condamine-Châtelard, municipi al departament d'Alps de l'Alta Provença (regió de Provença – Alps – Costa Blava, França)
* Charles-Marie de La Condamine (París, 1701 – 1774), matemàtic, explorador i geògraf francès
# Conti

«Conti» té aquests significats:
* Toponímia:
** Conti-sur-Selles, petita població del nord de França a uns 32 quilòmetres d'Amiens
** Principat de Conti, domini feudal de França creat per a una branca capeta de Borbó sorgida de la casa de Condé
** Serra de' Conti, municipi de la província d'Ancona, a la regió italiana de les Marques
* Biografies:
** Angelo Conti (1956 - 2018), vocalista, guitarrista, lletrista italià, i un dels fundadors de Banda Bassotti
** Anita Conti (Ermont, 1899 - Douarnenez, 1997), oceanògrafa i fotògrafa
** Bill Conti o William Conti (Providence, Rhode Island, Estats Units, 1942), compositor estatunidenc de músiques de pel·lícules
** Bruno Conti (Nettuno, Roma, 1955), entrenador de futbol italià, que va entrenar a la Roma de la Sèrie A
** Carlo Conti o Natale Marí Conti (Florència, 1961), presentador de televisió italià
** Carlo Conti (compositor) (Arpino, 1796 – Nàpols, 1868), compositor italià
** Carlos Conti Alcántara (Barcelona, 1916 – 1975), guionista i dibuixant de còmics
** Claudio Conti (Capracotta, Molise, 1836 - Nàpols, Campània, 1878), compositor italià que destacà com a pedagog
** Constantino Conti o Tino Conti (Nibbionno, 1945), ciclista italià, professional entre 1969 i 1978
** Elena Conti (Varese, 1967), bioquímica i biòloga molecular italiana, directora de l'Institut Max Planck
** Francesco Bartolomeo Conti (Florència, Toscana, 1681 - Viena, Àustria, 1732), compositor i intèrpret de tiorba
** Giacomo Conti (Palerm, 1918 – Verona, 1992), pilot de bob i aviador italià que va competir durant la dècada de 1950
** Leopoldo Conti (1901 - 1970), futbolista italià de la dècada de 1920
** Niccolò de' Conti (Chioggia, Vèneto, 1385 – Venècia, 1469), mercader i explorador de la República de Venècia
** Pamela Conti, centrecampista/davantera de futbol internacional per Itàlia, amb la qual va jugar les Eurocopes 2005 i 2009
** Roberto Conti (Faenza, Ravenna, 1964), ciclista italià professional entre 1986 i 2003
** Valerio Conti (Roma, 1993), ciclista italià professional des del 2014
* Miscel·lània:
** Príncep de Conti, títol nobiliari francès que va pertànyer a una branca menor de la Casa de Condé
** Selca-Conti, equip ciclista italià creat el 1982 que participa en els circuits continentals de ciclisme, principalment l'UCI Europa Tour, així com les curses de l'UCI World Tour
# Corrent d'Irminger

El corrent d'Irminger és un corrent marí de l'oceà Atlàntic que discorre cap a l'oest al llarg del litoral sud-oest d'Islàndia. També se’n diu Corrent de l'Est de Grenlàndia. Forma part del Corrent del Golf, i les seves aigües són càlides coa que provoca que el clima d'Islàndia sigui més càlid del que correspondria a la seva latitud.
Rep el nom de l'almiralldanès Carl Ludvig Christian Irminger (1802–1888) que va fer recerca hidrogràfic a aquesta zona l'any 1854.

## Notes

* ↑ Irminger Current a l'Encyclopædia Britannica.
# Copa de la Lliga islandesa de futbol

La Copa de la Lliga islandesa de futbol, en islandès Deildabikar, és una competició futbolística islandesa per eliminatòries que enfronta als clubs del país. És la tercera competició en importància.

## Historial

| Temporada | Campió | Resultat | Finalista |
| 1996 | ÍA (Akranes) | 3-1 [pr.] | Breiðablik (Kópavogur) |
| 1997 | ÍBV (Vestmannaeyjar) | 3-2 [pr.] | Valur (Reykjavík) |
| 1998 | KR (Reykjavík) | 2-2 [pr., 6-5 pen] | Valur (Reykjavík) |
| 1999 | ÍA (Akranes) | 1-0 | Fylkir (Reykjavík) |
| 2000 | UMFG (Grindavík) | 4-0 | Valur (Reykjavík) |
| 2001 | KR (Reykjavík) | 0-0 [pr., 5-3 pen] | FH (Hafnarfjörður) |
| 2002 | FH (Hafnarfjörður) | 2-2 [pr., 4-3 pen] | Fylkir (Reykjavík) |
| 2003 | ÍA (Akranes) | 1-1 [pr., 4-2 pen] | ÍBK (Keflavík) |
| 2004 | FH (Hafnarfjörður) | 2-1 | KR (Reykjavík) |
| 2005 | KR (Reykjavík) | 3-2 | Þróttur (Reykjavík) |
| 2006 | FH (Hafnarfjörður) | 3-2 | ÍBK (Keflavík) |
| 2007 | FH (Hafnarfjörður) | 3-2 [pr.] | Valur (Reykjavík) |
| 2008 | Valur (Reykjavík) | 4–1 | Fram (Reykjavík) |
| 2009 | FH (Reykjavík) | 3–0 | Breiðablik (Kópavogur) |
| 2010 | KR (Reykjavík) | 2–1 | Breiðablik (Kópavogur) |
| 2011 | Valur (Reykjavík) | 3–1 (pr.) | Fylkir (Reykjavík) |
| 2012 | KR (Reykjavík) | 1–0 | Fram (Reykjavík) |
| 2013 | Breiðablik (Kópavogur) | 3–2 | Valur (Reykjavík) |
| 2014 | FH (Hafnarfjörður) | 4–1 | Breiðablik (Kópavogur) |
| 2015 | Breiðablik (Kópavogur) | 1−0 | KA (Akureyri) |
| 2016 | KR (Reykjavík) | 2−0 | Víkingur R. (Reykjavík) |
| 2017 | KR (Reykjavík) | 4–0 | UMFG (Grindavík) |

## Enllaços externs

* RSSSF
# Cova de les Òlibes (Perú)

La Cova de les Òlibes (coneguda localment en castellà pel nom de Cueva de las Lechuzas) està situada a 673 msnm, al districte de Mariano Damaso Beraun de província de Leoncio Prado, Departament d'Huánuco, Perú.
La cova és habitada per ocells de l'oli i ratpenats. L'entrada a la cova fa 20 metres d'alt i 25 d'ample. Està situada a la serra de la Bella Dorment del Parc nacional Tingo Maria, a 6 quilòmetres de la ciutat de Tingo Maria.

## Referències

* ↑ «CUEVA DE LAS LECHUZAS» (en castellà). Mincetur. Arxivat de l'original el 2016-12-20. [Consulta: 14 diciembre 2016].
* ↑ Cueva de las Lechuzas: Un curioso lugar en Tingo María (FOTOS)(en castellà) Arxivat 2021-10-09 a Wayback Machine., peru.com
* ↑ La Cueva de las Lechuzas: camine y disfrute entre las sombras(en castellà) Arxivat 2016-12-12 a Wayback Machine., La República
* ↑ Incrementan tarifa de ingreso a Cueva de las Lechuzas Arxivat 2018-06-27 a Wayback Machine., Inforegion. (en castellà)
* ↑ CIRCUITOS TURISTICOS, munitingomaria.gob.pe (en castellà)
# Cottonwood Falls

Cottonwood Falls és una població dels Estats Units a l'estat de Kansas. Segons el cens del 2006 tenia 955 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Cottonwood Falls tenia 966 habitants, 375 habitatges, i 227 famílies. La densitat de població era de 643,1 habitants per km².
Dels 375 habitatges en un 28,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47,2% hi vivien parelles casades, en un 11,7% dones solteres, i en un 39,2% no eren unitats familiars. En el 34,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 20,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,27 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,93.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,2% tenia menys de 18 anys, un 6,1% entre 18 i 24, un 29,6% entre 25 i 44, un 18,1% de 45 a 60 i un 23% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.947$ i la renda mediana per família de 37.986$. Els homes tenien una renda mediana de 27.639$ mentre que les dones 19.167$. La renda per capita de la població era de 15.166$. Entorn del 8,8% de les famílies i l'11,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Cottonwood Falls». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Cottonwood Falls». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Copadichromis virginalis

Copadichromis virginalis és una espècie de peix de la família dels cíclids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 13,2 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

És un endemisme del nord del llac Malawi (Àfrica oriental)

## Referències

* 1 2 «Copadichromis virginalis» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
# Mola TV

Mola TV és una televisió catalana privada amb la seu central a Sabadell, que emet al Vallès - Àrea Metropolitana de Barcelona. És un canal juvenil de la TDT que emet des de la Torre de Collserola amb la música més actual i de les ultimes decades.
Va ser fundada el 2004 per Dani Cascales, Xevi Casanovas i Víctor Vergara. La seu central de Sabadell és dirigida des del 2021, per Eduard Abad, com a responsable de realització, redacció i edició. La programació del canal es basa en el seu territori, l'entreteniment i la informació local. Emet les 24 hores del dia en català i està disponible a través de la televisió digital terrestre en tres demarcacions de Catalunya i també a Internet. Als canals de ràdio assignats a TDT hi emeten les ràdios Digital Hits FM (participada del Grup Mola) i amb2 FM. Destaquen els programes Primer Pla (Cine), Que N'aprenguin (rànquing musical) i MolaWorld.

## Referències

* ↑ «10 anys de música a Mola TV». iSabadell, 28-11-2013. [Consulta: 9 setembre 2015].
* ↑ «Mola TV incorpora l'ESDi a la seva programació diària». ESDi, 14-02-2007. Arxivat de l'original el 2017-09-04. [Consulta: 9 setembre 2015].
* ↑ «Fitxa CAC: molaTV demarcació Sabadell». CAC. [Consulta: 10 setembre 2015].
* ↑ «Fitxa CAC: molaTV demarcació Tarragona». CAC. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 10 setembre 2015].
* ↑ «Fitxa CAC: molaTV demarcació Vilanova i la Geltrú». CAC. Arxivat de l'original el 2016-03-17. [Consulta: 10 setembre 2015].

## Enllaços externs

* Mola TV - Lloc web oficial
# Lluís I de Savoia

Lluís I de Savoia (Ginebra, Ducat de Savoia 1413 - Lió, França 1465) fou el duc de Savoia entre 1440 i 1465.

## Antecedents familiars

Va néixer el 1413 a la ciutat de Ginebra, que en aquells moments formava part del Ducat de Savoia i que avui en dia forma part de Suïssa, sent fill del duc Amadeu VIII de Savoia i Maria de Borgonya.
Era net per línia paterna del comte Amadeu VII de Savoia i Bonna de Berry, i per línia materna de Felip II de Borgonya i Margarida III de Flandes. El matrimoni de la seva germana Margarida l'emparentà amb Lluís III d'Anjou.
Morí el 29 de gener de 1465 a la ciutat de Lió.

## Ascens al ducat

El 1440 el seu pare es retirà a la vida contemplativa, sent escollit posteriorment antipapa amb el nom de Fèlix V, i cedí els seus drets sobre el Ducat de Savoia a Lluís. El 1444 rebé de mans del seu germà Felip de Savoia els drets sobre el comtat de Ginebra, drets que transferí el 1460 al seu tercer fill, Lluís de Savoia.
El 1453 va rebre de mans de Margarida de Charny el Sant Sudari, relíquia actualment exposada a la catedral de Torí i que fou propietat de la Dinastia Savoia fins al 1946, moment en el qual es desintegrà el Regne d'Itàlia. L'any 1983 fou cedida a la Santa Seu

## Núpcies i descendents

Es va casar el 12 de febrer de 1434 a la ciutat de Chambéry amb Anna de Lusignan, filla de Joan II de Xipre i Carlota de Borbó-La Marca. D'aquesta unió tingueren:
* Amadeu IX de Savoia (1435-1472), duc de Savoia
* Maria de Savoia (1436-1437)
* Lluís de Savoia (1436-1482), comte de Ginebra i rei de Xipre; casat el 1447 amb Annabela d'Escòcia i el 1459 amb Carlota de Xipre
* Felip II de Savoia (1438-1497), duc de Savoia
* Margarida de Savoia (1439-1483), casada el 1458 amb Joan IV de Montferrat i el 1466 amb Pere II de Brienne
* Joan II de Ginebra (1440-1491), comte de Ginebra
* Pere de Savoia (1440-1458), bisbe de Ginebra
* Joan de Faucigny (1440-1491)
* Carlota de Savoia (1441-1483), casada el 1451 amb el rei Lluís XI de França
* Aimone de Savoia (1442-1443)
* Jaume de Savoia (1445)
* Agnès de Savoia (1445-1508)
* Joan Lluís de Savoia (1447-1482), bisbe de Ginebra
* Maria de Savoia (1448-1475)
* Bonna de Savoia (1449-1503), casada el 1468 amb Galeazzo Maria Sforza
* Jaume de Romont (1450-1486)
* Anna de Savoia (1452)
* Francesc de Savoia (1454-1490), arquebisbe
* Joana de Savoia