OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Sultanat de Geledi

El sultanat de Geledi (o Gueladi o Guelidi o Geladi) fou un estat somali que va existir des de vers el 1800 fins al 1908. S'esmenta per primer cop amb aquest nom el 1831 i va cobrir el buit deixat pels sultanats dels Ajuuraan i el sultanat o imamat de Hiraab.
El sultanat de Geledi estava centrat a la ciutat de Geledi (moderna Afgooye) i va governar el territori del baix Shabeelle. El sultanat era el territori del clan digil de la confederació de clans dels Rahanwein o Rahanweyn, i estava dirigit pel subclan geledi, dominant també sobre els biyomaal, un subclan de la confederació Dir, i sobre els wa'daan o wacdaan, un subclan dels hawiye. Aquestos clans van seguir la història dels Ajuuraan de Qalafo i del sultanat d'Hiraab, i van estar sota influència portuguesa (segles xvi i xvii) i dels sultans iarebites d'Oman i Mascat i els sultans Al-Busaid d'Oman i Mascat, després sultans de Zanzíbar i Oman.
Aquestos clans units van derrotar i expulsar els gaalo madow (negres infidels) o warday que vivien a la vora del riu. Al mateix temps va sorgir també el sultanat de Mirifle, a la regió del riu Juba, format per l'altra clan de la confederació dels Rahanweyn.
El 1831 Geledi va destruir la comunitat religiosa de Bardeere i la va dominar vint anys. El 1883 el sultà va retenir presoner a l'explorador George Revoil que fou alliberat per la intervenció britànica. A finals del segle xix es va formar el sultanat de Buur Heybe,a l'est d'Hiraan, separat del de Geledi.
El 1892 fou incorporat administrativament a la colonia italiana de Benadir que el 1905 fou la colònia de Somàlia italiana, i el 3 de setembre de 1908 fou abolit i incorporat a l'administració directa de la colònia italiana.

## Sultans

* Yuusuf Maxamad (Yusuf ben Muhammad) ? - 1848
* Axmed Yuusuf (Ahmad ben Yusuf) 1848 - 1878
* Cismaan Axmed (Uthman ben Ahmad) 1878 - 1908
# Torrent del Gomis

* No s'ha de confondre amb Torrent de can Gomis.
El Torrent del Gomis és un torrent del terme municipal de l'Estany, a la comarca del Moianès.
Es forma a prop i a ponent del poble de l'Estany, en el vessant oest del Collet de Sant Pere, o de la Crossa, en el vessant sud-oest del Puig de la Caritat. Des d'aquest lloc es dirigeix cap a ponent, fent un arc inflexionat cap al nord per, després, anar decantant-se cap al sud-oest, fins al darrer tram, que ja és marcadament cap al sud. Ressegueix tot el vessant nord del Serrat de Puigmartre, on hi ha la masia de Puigmartre, fins que rep per la dreta el torrent del Boledar just al sud-est de la masia de Montfred.
A partir d'aquell lloc continua cap a l'oest, i deixa a l'esquerra la Baga de Montfred, amb el Pla de l'Àliga al capdamunt, i a la dreta les Feixes de França; poc després arriba al vessant meridional de la Serra de l'Estany i del Turó del Gomis, lloc on el torrent comença a girar cap al sud-oest. Deixa al sud-est la Font del Plom i la Font del Pollancre, i arriba a l'extrem sud-est del Serrat dels Moros, on ja emprèn decididament cap al sud. Deixa a la dreta el Serrat de Rubís i les Vinyes de la Rovirola i a l'esquerra la Frau, fins que s'aboca en el Riu Sec.
# Tiquadra

Tiquadra és el nom clàssic, segons Plini el Vell, que rebria una illa situada vora o dins la badia de Palma:
| « | e regione Palmae urbis Menariae ac Tiquadra et parva Hannibalis | » |
| — Plini el Vell. Historia Naturalis. |||
Hom ha especulat que es pugui tractar de l'Illa dels Conills, així com també altres illes com l'illa de la Porrassa i na Moltona.
Aquesta illa està relacionada amb la tradició de l'origen illenc d'Anníbal.

## Referències

* ↑ Plini el Vell. Historia Naturalis. III, 78
* ↑ Rosselló Calafell, Gabriel «Menariae ac Tiquadra et Parva Hannibalis (Plin. NH 3.78). Algunes hipòtesis sobre la ubicació geogràfica dels nesònims». Les Balears romanes. Nous estudis. Documenta Balear, 2013, pàg. 11-30 [Consulta: 13 agost 2019].
* ↑ Diversos autors. Les illes a les fonts clàssiques. Miquel Font editor, 1990. ISBN 84-86366-65-8. Pàgina 17

## Vegeu també

* Illes Menàries
* Parva Hannibalis
# Tiqqi

Tiqqi (àrab: تيقي, Tīqī; amazic estàndard marroquí: ⵜⵉⵇⵉ, Tiqi) és una comuna rural de la prefectura d'Agadir Ida-Outanane, a la regió de Souss-Massa, al Marroc. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 8.773 persones.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Torneig Comte de Godó 1972

El Trofeu Comte de Godó 1972 és una competició tennística que es jugà sobre terra batuda pertanyent al circuit Grand Prix. La 20a edició del torneig es va celebrar entre el 4 i el 31 d'octubre de 1972 en el Reial Club de Tennis Barcelona a Barcelona, Catalunya.

## Quadre individual masculí

| 3a ronda | 3a ronda | 3a ronda | 3a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final | Final |
| 2 | M. Orantes | 6 | 6 |
| | P. Musalem | 1 | 0 | 2 | M. Orantes | 6 | 6 | |
| 7 | A. Pattison | 6 | 6 | 7 | A. Pattison | 4 | 1 | |
| | A. Muñoz | 2 | 2 | | | | | | 2 | M. Orantes | 9 | 7 | 7 | 6 |
| 3 | S. Smith | 6 | 6 | | | | | | 3 | S. Smith | 7 | 9 | 5 | 1 |
| | J. Guerrero | 2 | 2 | 3 | S. Smith | 4 | 6 | 6 | | | | | | |
| | C. Dibley | 6 | 6 | | C. Dibley | 6 | 4 | 1 | | | | | | |
| | R. Ruiz | 2 | 2 | | | | | | | | | | | | 2 | M. Orantes | 3 | 2 | 3 |
| | J. Fillol | 1 | 2 | | | | | | | | | | | | 5 | J. Kodes | 6 | 6 | 6 |
| 5 | J. Kodes | 6 | 6 | 5 | J. Kodes | 6 | 6 | | | | | | | |
| | F. Pala | 1 | 0 | 4 | A. Gimeno | 4 | 3 | | | | | | | |
| 4 | A. Gimeno | 6 | 6 | | | | | | 5 | J. Kodes | 9 | 6 | 6 | |
| | J. Gisbert | 2 | 4 | | | | | | 1 | I. Nastase | 7 | 4 | 1 | |
| 8 | T. Gorman | 6 | 6 | 8 | T. Gorman | 4 | 6 | | | | | | | |
| | H. Elschenbroich | 5 | 3 | 1 | I. Nastase | 6 | 8 | |
| 1 | I. Nastase | 7 | 6 | | | | | |

## Quadre dobles masculins

| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final | Final |
| 1 | Frew McMillan Ilie Nastase | 6 | 6 |
| | Jaime Fillol Patricio Rodriguez | 2 | 2 | 1 | Frew McMillan Ilie Nastase | 6 | 4 | 6 |
| 4 | Andrés Gimeno Antonio Muñoz | 7 | 6 | 4 | Andrés Gimeno Antonio Muñoz | 3 | 6 | 2 |
| | Istvan Gulyas Barry Phillips-Moore | 5 | 1 | | | | | | 1 | Frew McMillan Ilie Nastase | 3 | 6 | 4 |
| 3 | Onny Parun Andrew Pattison | 6 | 6 | | | | | | 2 | Joan Gisbert Manuel Orantes | 6 | 3 | 6 |
| | Dick Crealy Colin Dibley | 3 | 4 | 3 | Onny Parun Andrew Pattison | 4 | 4 | |
| | Frantisek Pala Nicola Spear | 4 | 0 | 2 | Joan Gisbert Manuel Orantes | 6 | 6 | |
| 2 | Joan Gisbert Manuel Orantes | 6 | 6 | | | | | |

## Enllaços externs

* Web oficial (català) (castellà) (anglès)
* Quadre individual masculí
* Quadre dobles masculins
Barcelona Open :
1953
1954
1955
1956
1957
1958
1959
1960
1961
1962
1963
1964
1965
1966
1967
1968
1969
1970
1971
1972
1973
1974
1975
1976
1977
1978
1979
1980
1981
1982
1983
1984
1985
1986
1987
1988
1989
1990
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2021
2022
2023
2024 :
# Todos los días son tuyos

Todos los días son tuyos és una pel·lícula mexicana estrenada en 2008 dirigida per José Luis Gutiérrez Arias i que presenta com la seva opera prima després de sortir del CUEC (Centro Universitario de Estudios Cinematográficos), escola que al costat de l'IMCINE van ajudar en la realització i producció de la pel·lícula.

## Sinopsi

La història és un thriller policíac que esdevé a la Ciutat de Mèxic en el qual Eliseo, que no és un policia sinó un fotògraf de nota vermella, es veu incriminat en l'assassinat de la seva veïna María. María és una immigrant basca que té nexes amb enviats per ETA a Mèxic amb l'objectiu d'obtenir fons per a sostenir al grup basc. Les inclinacions d'Eliseo, a qui li agradava i interessava espiar a María perquè planejava muntar una història periodística, són descobertes per l'agent de la policia Carvajal (Alejandro Camacho) i la rubia (Emma Suárez), una agent del govern espanyol enviada per exterminar als bascos que han emigrat d'Europa.

## Repartiment i personatges

* Alejandro Camacho, com Carvajal, És un policia dur a qui no li importa ser corrupte per a resoldre els seus casos. És l'encarregat d'investigar els assassinats dels etarres.
* Mario Oliver, com Eliseo. És un fotògraf de nota vermella que viu enamorat de la seva veïna i a la qual espia en part pels seus sentiments i en part perquè sap que alguna cosa secret ocorre en el seu departament. Per tots els indicis que espia a la seva veïna, quan aquesta desapareix es troba incriminat.
* Emma Suárez, com La Rubia. És una corrupta oficial espanyola enviada a Mèxic per a cooperar amb les autoritats locals referent als assassinats dels membres de l'ETA. Secretament també té la missió d'eliminar els etarres.
* Mariannela Cataño, com Ana És la xicota d'Eliseo. Està enamorada d'ell i servirà com a esquer quan La Rubia obligui a Eliseo a lliurar-se.
* Bárbara Lennie com María

## Recepció

Fou exhibida al Festival Internacional de Cinema de Morelia de 2007.

## Referències

* ↑ Culmina Gutiérrez Arias Todos los días son tuyos, El Proceso, 9 d'octubre de 2007
* ↑ José Luis Gutiérrez Arias habla acerca de su película sobre ETA, noticine, 1 de desembre de 2006
* ↑ Todos los días són tuyos a Moreliafilmfest.com

## Enllaços externs

* “Todos los días son tuyos”, thriller mexicano sobre etarras, voyeurismo y corrupción policiaca a Rodando Cine
* Tràiler de la pel·lícula a YouTube
# Tosarhombus octoculatus

Tosarhombus octoculatus és un peix teleosti de la família dels bòtids i de l'ordre dels pleuronectiformes.

## Distribució geogràfica

Es troba a les costes del Japó (incloent-hi les Illes Ryukyu) i a l'est de Taiwan.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)
# Tosarhombus brevis

Tosarhombus brevis és un peix teleosti de la família dels bòtids i de l'ordre dels pleuronectiformes.

## Morfologia

Pot arribar als 13,3 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba a les costes de Nova Caledònia.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
# Tosarhombus smithi

Tosarhombus smithi és un peix teleosti de la família dels bòtids i de l'ordre dels pleuronectiformes.

## Morfologia

Pot arribar als 18 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba a les costes de Sud-àfrica i Kenya.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
# Tove Mohr

Tove Mohr (Thorsø, 3 de març de 1891 - 26 d'agost de 1981) Tove Kathrine Mohr (de cognom de soltera Møller) fou una metgessa noruega, comunista i lluitadora pels drets de les dones.

## Biografia

Va nàixer a Thorsø, Østfold, Noruega, la major dels tres fills que van tenir Katti Anker Møller i Kai Møller. Son pare fou diputat del Storting i la seua mare una de les pioneres pels drets de les dones. Va ser criada a la residència familiar, la mansió Thorsø (Thorsø herregård), a Torsnes. Estudià en la Ragna Nielsens pikeskole de Kristiania (actual Oslo). Començà a estudiar Medicina el 1910, i es llicencià en l'Hospital de la Universitat d'Oslo, el 1917.
El 1914, es casà amb el professor Otto Lous Mohr, amb qui va tenir tres fills, entre ells el polític Tove Pihl.
El 1922, començà a treballar en la seua consulta privada. Entre 1928 i 1931, fou professora de fisiologia i atenció a la salut, en l'Escola Estatal d'Educació de Stabekk. També va estar involucrada en política: ocupà càrrecs públics, i fou membre de comissions governamentals per a l'elaboració i revisió de projectes de llei.
També escrigué una biografia sobre sa mare: Katti Anker Møller: en banebryter.

## Referències

* ↑ Hall, Lesley A. The Life and Times of Stella Browne: Feminist and Free Spirit. I.B.Tauris, 2011, p. 173.
* ↑ «History of Thorsø Herregård». Thorsø Herregård. [Consulta: 1r març 2018].
* ↑ «Katti Anker Møller». Norsk Kvinnesaksforening. [Consulta: 1r març 2018].
* ↑ «Tove Mohr». A: Godal. Store norske leksikon (en noruec). Norsk nettleksikon.
* ↑ «Tove Mohr». A: Helle, Knut. Norsk biografisk leksikon (en noruec). Kunnskapsforlaget.

## Bibliografia

* Mohr, Tove (1976) Katti Anker Møller: en banebryter (Tiden Norsk Forlag).
* Grande, Extraño (1961) Kai Møller; Herren til Thorsø (Oslo: Gyldendal).
# Torre d'O'Hara

La Torre d'O'Hara, també coneguda com a Torre de Sant Jordi, o O'Hara's Folly (Bogeria d'O'Hara), va ser una torre de vigilància del territori britànic d'ultramar de Gibraltar. Es trobava al punt més alt del Penyal de Gibraltar, a 426 m d'altitud, a l'actual Bateria d'O'Hara, prop de l'extrem sud de la Reserva Natural d'Upper Rock.

## Història

Inicialment coneguda com a Torre de Sant Jordi, va ser construïda a finals del segle xviii per ordre del llavors tinent governador Charles O'Hara, sota la presumpció que seria útil per observar l'armada espanyola al port de Cadis, a 97 km de distància. Un cop construïda es va comprovar que això no era possible. Per aquest motiu se li va donar el sobrenom d'O'Hara's Folly (Bogeria d'O'Hara).
A finals del segle xix, però, un vaixell de combat, l'HMS Wasp, es trobava a Gibraltar de camí cap a la Xina. Un oficial local de l'Artilleria Reial va dir al comandant que la torre havia estat destinada a la demolició i, sens dubte, després d'unes quantes copes amistoses, es va desenvolupar una aposta sobre si la torre podia ser enderrocada o no pels canons del Wasp. L'endemà, la canonera, es va moure a través de la badia i davant l'absolut xoc dels espanyols observadors a Algesires va començar a bombardejar la Roca. La primera salva es va quedar curta. Les quatre següents van anar totes just per sobre de la Roca, però la sisena, aquesta vegada per a sorpresa dels habitants locals, va esborrar la torre. Una altra versió del seu enderroc és que li va caure un llamp a sobre poc després de la seva construcció, i va romandre en ruïnes durant gran part del segle xix fins a la seva demolició el 1888.

## Referències

* 1 2 Phillips, Sir Richard The Monthly Magazine, Volume 31. Sherwood, Gilbert and Piper, 1811, pàg. 430.
* ↑ «Historical Gibraltar Attractions (continued)» (en anglès). Gibraltarinformation.com. Arxivat de l'original el 2012-02-26. [Consulta: 9 juny 2022].
* ↑ «The Mediterranean Steps – Are You Up For The Challenge?» (en anglès). Your Gibraltar TV, 15-10-2012. Arxivat de l'original el 15 d’octubre 2012. [Consulta: 9 juny 2022].
* ↑ Smith, Robert «Straits and Rock of Gibraltar». The Firend, volume 7, 07-08-1834, pàg. 338.
* ↑ «The People of Gibraltar - 1794 - A Motley Population» (en anglès). Neville Chipulina.
# Torre d'Ucanha

La Torre d'Ucanha es troba en la freguesia d'Ucanha, al municipi de Tarouca, al districte de Viseu, a Portugal. Està classificada per l'IPPAR com Monument Nacional des de 1910.
L'erudit José Leite de Vasconcelos, nascut a Ucanha, apunta tres raons per a la construcció del pont i de la torre d'Ucanha, damunt el riu Varosa, prop de Tarouca i a pocs quilòmetres de Lamego: la de defensa, a l'entrada del vedat monàstic de Salzedas; la d'ostentació senyorial, ben palesa en l'alta torre; i la de cobrament fiscal, pel valor econòmic que representaria per al monestir cistercià que n'és a prop.

## Història

La seua existència es documenta en el segle xii. D. Afonso Henriques donà, el 1163, a la vídua d'Egas Moniz, Teresa Afonso, el vedat d'Algeriz, i li afegí el territori d'Ucanha. El pont degué ser construït pels romans, associat a una carretera que en passava a prop. Teresa Afonso, fundadora del monestir de Santa Maria de Salzedas, donà al convent el vedat rebut del rei i van ser els monjos els qui més es beneficiaren del vell pont, com a font de rendiment pels drets de portatge que cobraven.
Al 1324, D. Dinis volgué afavorir la gent i vila de Castro Rei, concedint-los el privilegi del passatge de Moimenta cap a Lamego, però per la pressió dels frares de Salzedas, el rei confirmà aquest privilegi a Ucanha.

## Característiques

De planta quadrada, la torre, amb porta d'accés molt per damunt del nivell del sòl, té vint metres d'alçada i deu de cada costat de la base, en què es troba aquesta inscripció "Aquesta obra va manar fer D. Fernando, abat de Salzedas, al 1465".
A l'interior, es divideix en tres paviments: en el primer només hi ha una esquerda, en el segon en dues cares s'obrin dues finestres geminades i en el darrer destaquen quatre lladroneres.

## Enllaços externs

* Inventário del Patrimoni Arquitectónico (DGEMN) Arxivat 2005-12-23 a Wayback Machine.
* Institut Portuguès de Arqueologia Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
* Fotos del Pont de la Ucanha (Rutes del Patrimoni) Arxivat 2009-12-15 a Wayback Machine.
# Torrent del Gorgàs

El torrent del Gorgàs és un torrent d'Osona, que neix al vessant sud del Puig del Bac i desemboca a la riera de Balà.

## Referències

* Institut Cartogràfic de Catalunya. Edició digital del mapa de Catalunya de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
# Tossal Colomer

El Tossal Colomer és una muntanya de 2.672 metres d'altitud del terme comunal d'Angostrina i Vilanova de les Escaldes, pertanyent a la comarca de l'Alta Cerdanya, de la Catalunya del Nord.
Aquest cim es troba a prop a llevant del cim del Carlit, al damunt i al sud-oest de l'Estany de Sobirans.
La ruta habitual per ascendir-hi coincideix amb les rutes que pugen al Carlit pel costat est. Es tracta de rutes molt freqüentades pels excursionistes.

## Referències

* ↑ El Tossal Colomer en els ortofotomapes de l'IGN
# Teorema de Gelfond-Schneider

En matemàtiques, el teorema de Gelfond-Schneider serveix per establir la transcendència d'una gran quantitat de nombres. Va ser demostrada originalment i de manera independent l'any 1934 pel matemàtic rus Alexander Gelfond i per l'alemany Theodor Schneider. Aquest teorema demostra afirmativament el setè problema de Hilbert.

## Enunciat

Si a i b són nombres algebraics amb a≠0,1 i b irracional, llavors qualsevol valor de a$^b$ és un nombre transcendent.

### Comentaris

* Els valors de a i b no estan restringits als nombres reals, els nombres complexos també estan permesos (sempre que un nombre tingui la part imaginària diferent que 0, serà irracional, encara que tant la part real com la imaginària siguin racionals).
* En general, a$^b$ = exp(b log a) és multivaluat, on log vol dir logaritme complex. D'aquí ve el qualsevol valor de de la formulació del teorema.
* Si traiem la restricció que a i b són nombres algebraics, llavors el teorema no es compleix de manera general, ja que, per exemple:
    $a={\sqrt {2}}^{\sqrt {2}};b={\sqrt {2}}$:$a^{b}={\left({\sqrt {2}}^{\sqrt {2}}\right)}^{\sqrt {2}}={\sqrt {2}}^{{\sqrt {2}}\cdot {\sqrt {2}}}={\sqrt {2}}^{2}=2.$
    Aquí $a$ pren el valor de l'arrel quadrada de la constant de Gelfond-Schneider, que, segons el mateix teorema és un nombre transcendent, per tant, no algebraic.

## Corol·laris

La transcendència dels següents nombres procedeixen directament de l'aplicació de la definició del teorema:
* Constant de Gelfond-Schneider: $2^{\sqrt {2}}$ i la seva arrel quadrada ${\sqrt {2}}^{\sqrt {2}}.$
* Constant de Gelfond: $e^{\pi }=\left(e^{i\pi }\right)^{-i}=(-1)^{-i}=23.14069263\ldots$, així com $i^{i}=\left(e^{i\pi /2}\right)^{i}=e^{-\pi /2}=0.207879576\ldots .$

## Referències

* ↑ Aleksandr Gelfond «Sur le septième Problème de Hilbert». Bulletin de l'Académie des Sciences de l'URSS. Classe des sciences mathématiques et na, VII, 4, 1934, pàg. 623–634.
# The Man and The Journey Tour

Meddle tour va ser una informal gira de concerts del grup britànic Pink Floyd, únicament amb 6 concerts, en els que es tocava la conceptual The Man and the Journey. Va començar el 14 d'abril de 1969 i va finalitzar el 17 de setembre del mateix any.

## Dates

* 14/04/1969 Londres (Royal Festival Hall) Anglaterra (primera interpretació en viu de The Man and the Journey)
* 24/05/1969 Sheffield (City Oval Hall) Anglaterra
* 30/05/1969 Croydon (Fairfield Halls) Anglaterra
* 22/06/1969 Manchester (Free Trade Hall) Anglaterra
* 26/06/1969 Royal Albert Hall Anglaterra
* 17/09/1969 Amsterdam (Concertgebouw) Països Baixos

## Repertori

Un repertori típic durant els concerts de 1969 incloïa :
* The Man and the Journey
Bisos (quan n'hi havia):
* Interstellar Overdrive" (el 24 de maig a Sheffield)
* Set the Controls for the Heart of the Sun (el 22 i 26 de juny a Manchester)

## Banda durant la gira

* David Gilmour – guitarra, veus
* Roger Waters – baix, veus
* Richard Wright – teclats, veus
* Nick Mason – bateria

## Referències

* ↑ «Pink Floyd - Timeline: 1969» (en anglès). Pink Floyd. [Consulta: 20 març 2012].
# Traffic indication map

Traffic indication map, literalment mapa d'indicació de tràfic, també conegut com a TIM, és una eina utilitzada en les xarxes de comunicacions sense fil per a indicar la intensitat del tràfic en una determinada àrea. El TIM és un mapa que mostra la intensitat del tràfic en diferents àrees de la xarxa, permetent a l'usuari veure quines àrees estan més congestionades i evitar-les si és possible. Això pot ser útil per a millorar el rendiment de la xarxa i per a evitar problemes de congestió que poden afectar la qualitat del servei. El TIM és una eina comuna en les xarxes de comunicacions sense fil i és utilitzada per a millorar la gestió del tràfic en aquestes xarxes. Traffic indication map és una estructura emprada en les trames de manegament del protocol IEEE 802.11. La trama TIM està definida dins l'apartat 7.3.2.6 del document 802.11-1999

## Propietats

* S'empra un bitmap per a indicar a les estacions que estan escoltant si el punt d'accés (AP) té trames en el buffer per l'estació.
* El punt d'accés envia una trama TIM dintre de cada trama Beacon.

## Estructura

L'estructura del TIM és la següent:
| Length | DTIM count | DTIM period | Bitmap control | Partial Virtual Bitmap |
Nota: tots els camps són d'1 byte excepte Partial Virtual Bitmap que pot ser d'1 a 251 bytes de longitud

## Vegeu també

* Beacon frame: trama de manegament per a identificar-se.

## Referències

* ↑ «802.11-1999 standard» (en anglès). pdos.csail.mit.edu. [Consulta: 15 març 2017].
* ↑ «802.11 Beacons Revealed» (en anglès). www.wi-fiplanet.com, 15-03-2017. Arxivat de l'original el 2017-01-07. [Consulta: 15 març 2017].
* ↑ Coleman, David D.; Westcott, David A. CWNA Certified Wireless Network Administrator Study Guide: (Exam PW0-100) (en anglès). John Wiley & Sons, 2006-11-29. ISBN 9780470099605.
# Trafford (Pennsilvània)

Trafford és una població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 3.236 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Trafford tenia 3.236 habitants, 1.526 habitatges, i 900 famílies. La densitat de població era de 873,7 habitants/km².
Dels 1.526 habitatges en un 22,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 45,1% hi vivien parelles casades, en un 10,7% dones solteres, i en un 41% no eren unitats familiars. En el 38% dels habitatges hi vivien persones soles el 20,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,12 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,82.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 19,7% tenia menys de 18 anys, un 5,9% entre 18 i 24, un 27,8% entre 25 i 44, un 21,6% de 45 a 60 i un 25,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 79,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.925$ i la renda mediana per família de 40.236$. Els homes tenien una renda mediana de 36.250$ mentre que les dones 23.409$. La renda per capita de la població era de 19.487$. Entorn del 7,4% de les famílies i l'11% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Trafford». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Trafford». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.