OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Dinastia XIV d'Egipte

La dinastia XIV de l'antic Egipte va sorgir al delta vers la meitat del segle XVIII aC i va durar almenys uns 80 anys.
La dinastia té un origen estranger (hikse) segon es dedueix dels noms dels seus reis. La seva seu inicial fou Xois i després Àvaris. És probable que no fóra una invasió, sinó la presa del poder pels emigrants hicsos assentats ja al delta, aprofitant la debilitat del govern central.
Els noms dels faraons són molt nombrosos, massa per una dinastia tan curta. És possible que governaren diversos reis al mateix temps, cadascun en una regió o una tribu.
Manetó diu que els reis foren 76 i van governar 184 anys. El papir de Torí en dona 32, però en un espai on originalment n'hi havia uns 60. El primer esmentat n'és Nehesi, però al seu davant i ha un buit on cabrien cinc noms. Les duracions del regnat (les que són visibles) dona uns dos anys màxim per a cada rei, cosa que coincidiria amb l'indicat per Manetó.
La llista de reis segons el papir de Torí comença per Nehesi, però davant seu col·loquen els cinc reis coneguts que el van precedir i dels quals el primer i el darrer apareixen també en les dinasties XVI (Yakbkim) i XV (Sheshi Asehre):
* Yakbim Sekhaenre (25 anys)
* Yaammu Nubwoserre (10 anys)
* Qareh Khawoserre (10 anys)
* Ammu Ahotepre (14 anys)
* Sheshi Asehre (40 anys)
Llista de Torí:
* Nehesi
* Khatire
* Nebefawre
* Sehebre
* Merdjefare
* Sewadjkare
* Nebdjefare
* Webenre
* no llegible
* ...djefare
* ...webenre
* Awibre
* Heribre
* Nebsenre
* ....re
* Sekheperenre
* Djedkherewre
* Sankhibre
* Nefertumkare
* Sekhem...re
* Kakemure
* Neferibre Seth
* I...enre
* Khakare
* Aakre
* Semenenre
* Djedkare
* ...kare
* Senefer...re
* Men...re
* Djed...re
* Ink...
* A....
* Ap-p
Llista de Manetó:
* Sekhaenre-Yakbim
* Nuwboserre-Yaammu
* Khawoserre-Qareh
* Ahotepre-Aammu
* Maaibre-Seshi
* Aasehre-Nehesy
* Khajkhrure
* Nebfaure
* Sehebre
* Merdjefare
* Sewadjekare II
* Nebdjefare
* Ubenre I
* ...djefare
* ...ubenre (II)
* Awhibre
* Heribre
* Nebsenre
* ...rae
* Sekheperenre
* Djedjerure
* Sankhibre
* Nefertem...re
* Sekhem...re
* Kakemure
* Neferibre
* I...re
* Djaqare
* Aaqare
* Semenenre-Hapu...
* Djedqara-Anati
* ...kara-bebnum
* ...re
* ...re
* ...re
* Senefer...re
* Men...re
* Djed...re
* Inek
* A...
* Ap...
Reis coneguts per altres fonts, amb nom hikse o que portaven al davant el títol heqa khasut, propi dels hicsos, i que no s'han pogut situar:
* Semqen (Shamuqenu, probablement de la dinastia XIV)
* Aper-Anati (User-Anat ?), dinastia XIV o XV
* Sakir Har, probablement de la dinastia XV
* Anat-Har, dinastia XIV o XV
* Zaket
* Nuya
* Sheneh o Shenes
* Shenshek
* Wadjed o Wasa
* Djakareb (probablement el mateix que Yalhuber de la dinastia XV)
* Amu (podria ser el mateix que Khamure i, si així fos, Khamure no existiria i Amu seria Ahotepre Aammu)
Reis sense nom cananeu ni títol hikse que no s'han pogut ubicar, que correspondrien amb més probabilitat a les dinasties XIII, d'Abidos, XVI o XVII:
* Pepi III
* Nebmaatre
* Nikare II
* Aahotepre
* Aaneterire
* Nubankhre
* Nubuserre
* Khauserre
* Khamure (podria ser el mateix que Amu, i si així fos, Amu/Khamure no existiria i seria Ahotepre Aammu)
# Dinastia XIII d'Egipte

La dinastia XIII va governar Egipte, segurament només l'Egipte mitjà i alt, des de vers el 1800 aC fins al 1650 aC.
Els primers dos reis foren fills del darrer faraó Amenemhet IV. La capital en fou Itjtawi i la teoria que, a mitja dinastia, es van haver de desplaçar al sud no està confirmada, i arribaven fins a Bubastis, mentre la dinastia XIV dominava la resta del delta. El papir de Torí dona una llarga llista de reis, que correspondrien a una mitjana d'un any i mig per cada faraó dels 25 primers. Els erudits pensen que el poder va passar a una classe nobiliària influent que establia els faraons a capritx en el seu propi benefici. Això va afectar també la dinastia XIV. Aquesta situació va durar uns 150 anys. La mitjana de tots els regnats és de menys de 3 anys.
El papir de Torí en dona 50 noms, més alguns buits o fragments que probablement inclouen 12 reis més. De molts reis, es tenen notícies també per restes arqueològiques. Alguns reis són coneguts per altres fonts i no s'han pogut situar amb seguretat. La seva posició probable és la següent:
* Sobekhotep I
* Sekhemkare Sonbef (Sebenef)
* Nerikare
* Amenemhet V
* Amenyqemau (Qemaw)
* (Si)harnedjheriotef (Hotepibre)
* Jewefni (Iufeni)
* Amenemhet VI
* Nebnun Semenkare
* Sehotepibre
* Sewadjkare
* Nedjemibre
* Sobekhotep II
* Ranisonb (Reniseneb)
* Hor I
* Khabau (Sekhemre Kutawire)
* Djedkhepereu
* Seb
* Kay
* Amenemhet VII
* Wegaf
* Khendjer
* Emyremeshaw (Imira-mesha)
* Antef V
* Seth I
* Sobekhotep III
* Neferhotep I
* Sihathor
* Sobekhotep IV
* Sobekhotep V
* Sobekhotep VI
* Ibiaw (Wahibre)
* Aya (Ay)
* Ini
* Sewadjtu
* Ined
* Hor II (Hori)
* Sobekhotep VII
* 7 noms perduts, dels quals 4 podrien ser els que segueixen, i tres desconeguts:
* Ini Merkhepesre
* Neferhotep II
* Sonbmijew (Senebmiu)
* Sekhanenre
* (un buit)
* (un buit)
* (un buit)
* Mer...re
* Merkheperre
* Merkare
* (un buit)
* Mentuhotep V
* ...mesre
* Ibi
* Hor(?) ...webenre (Hor II o III)
* Se...kare
* Sankhptahi
* .....re
* Se...enre
Altres de coneguts per fonts diferents del papir de Torí, de posició desconeguda, que podrien correspondre també a les dinasties XVI o d'Abidos i potser algun fins i tot a la XVII:
* Pepi III
* Nebmaatre
* Nikare II
* Aahotepre
* Aaneterire
* Nubankhre
* Nubuserre
* Khauserre
* Khamure
# Districte de Komárno

El districte de Komárno - (eslovac) Okres Komárno - és un dels 79 districtes d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Nitra. Té una superfície de 1.100,14 km², i el 2013 tenia 103.709 habitants. La capital és Komárno.

## Llista de municipis
### Ciutats

* Komárno
* Hurbanovo
* Kolárovo

### Pobles

Bajč | Bátorove Kosihy | Bodza | Bodzianske Lúky | Brestovec | Búč | Čalovec | Číčov | Dedina Mládeže | Dulovce | Holiare | Chotín | Imeľ | Iža | Kameničná | Klížska Nemá | Kravany nad Dunajom | Lipové | Marcelová | Martovce | Moča | Modrany | Mudroňovo | Nesvady | Okoličná na Ostrove | Patince | Pribeta | Radvaň nad Dunajom | Sokolce | Svätý Peter | Šrobárová | Tôň | Trávnik | Veľké Kosihy | Virt | Vrbová nad Váhom | Zemianska Olča | Zlatná na Ostrove
# Districte de Korçë

Korçë és un dels 36 districtes que formen Albània. La seva capital és Korçë.
Situat al sud-est del país, i amb una superfície de 2180 km², és el segon districte amb més extensió d'Albània. Té una població de 194.000 habitants (dades de 2004). Limita al nord-est amb Macedònia del Nord i al sud-est amb Grècia.
# Democràcia Pitiüsa

Democràcia Pitiüsa és un partit polític eivissenc. Fou fundat en les eleccions municipals de 1999 i només es presentà a l'Ajuntament de Sant Antoni de Portmany, on va aconseguir 717 vots (10,50%) i dos regidors, Vicent Marí Prats, alcalde amb la UCD el 1979 i Josep Torres Torres;aleshores el PP va perdre la majoria absoluta, però no va arribar a un acord amb l'oposició per a formar un govern municipal. A les eleccions al Parlament de les Illes Balears de 2007, dirigida per Antoni Ribas Boned i María José Torres Cardona (candidata al Consell d'Eivissa) va obtenir 675 vots a l'illa d'Eivissa.

## Referències

* Democràcia Pitiüsa Arxivat 2010-04-02 a Wayback Machine. a l'Enciclopèdia d'Eivissa i Formentera
* Bloc de Democràcia Pitiüsa
# Desviació (pel·lícula)

Desviació (títol original en anglès: Detour) és una pel·lícula negra dirigida per Edgar George Ulmer el 1945. Originalment de sèrie B, rodada en sis dies amb un petit pressupost, la pel·lícula recull lloances a través dels anys i ara és tinguda en gran estima. Es tracta d'una adaptació de la novel·la homònima de Martin Goldsmith per ell mateix i Martin Mooney; aquesta pel·lícula atapeïda (68 min) va ser produïda per Producers Releasing Corporation (PRC). Ha estat doblada al català.

## Argument

Un pianista de bar, Al Roberts, marxa en autoestop a reunir-se amb la seva promesa a Califòrnia. A la carretera, un desconegut en descapotable l'agafa. Havent agafat el volant, Al s'atura per posar la capota sota la pluja i descobreix que el propietari del cotxe és mort mentre dormia. Espantat, llança el cos i torna a agafar de pressa la carretera. S'atura per agafar una autoestopista, Vera, però aquesta amenaça de denunciar-ho per presumpte homicidi a menys que assumeixi la identitat del mort per tocar una herència...

## Al voltant de la pel·lícula
### Muntatge

Obligat per les preses per manca de pressupost Edgar George Ulmer va prendre la decisió de privilegiar la narració a costa de la continuïtat. Un exemple notable és la inversió visual de les seqüències d'autoestop. Amb l'objectiu d'atorgar el periple de Nova York a Los Angeles de l'heroi al moviment de dreta a l'esquerra a través de la pantalla, nombrosos plans van ser rodats amb mirall. Cosa que fa aparèixer els cotxes al costat esquerre de la carretera i que l'autoestopista pugi del costat del conductor.

### Censura

El codi de censura de l'època exigia que els homicides passessin per la justícia a totes les pel·lícules produïdes, i Ulmer va haver de satisfer els censors acabant la seva pel·lícula amb la detenció del desafortunat autoestopista després l'haver-ho predit ell mateix.
| « | I know. Someday a car will stop to pick me up that I never thumbed. Yes, fate, or some mysterious force can put the finger on you or me for no good reason at all | » |

## Repartiment

* Tom Neal: Al Roberts
* Ann Savage: Vera
* Claudia Drake: Sue Harvey
* Edmund MacDonald: Charles Haskell Jr
* Tim Ryan: el propietari del Nevada Diner
* Esther Howard: Holly, cambrera
* Pat Gleason: Joe, el camioner
* Don Brodie: el venedor de vehicles d'ocasió

## Referències

* ↑ «Desviació». Ésadir.cat. [Consulta: 1r setembre 2022].
* ↑ «Detour» (en anglès). NYTimes.com. [Consulta: 1r setembre 2022].
* ↑ Ho sé. Un dia un cotxe m'agafarà sense que ho demani. Sí, el destí, o alguna misteriosa força et pot marcar sense cap raó.

## Enllaços externs

* Desviació a archive.org (anglès)
Viccionari
# Diorita amb foids

Les diorites foïdíferes o diorites amb foids són roques plutòniques granades. Són diorites amb un contingut no gaire elevat de feldespatoides (inferior al 10%), plagiòclasis àcides i minerals màfics. Modalment es troba definida al camp 10’ del diagrama QAPF de Streckeisen.

## Referències

* ↑ «Diorita foïdífera». Diccionari de geologia. [Consulta: 9 novembre 2017].
# Diorama (desambiguació)

«Diorama» té aquests significats:
* Diorama, model tridimensional.
* Diorama, àlbum del grup australià Silverchair.
# Dinar kuwaitià

El dinar kuwaitià (àrab: دينار كويتي, dīnār kuwaytī, o, simplement, دينار, dīnār, pl. دنانير, danānīr) és la moneda oficial de Kuwait. El codi ISO 4217 és KWD, i l'abreviació és KD (en àrab د.ك). Se subdivideix en 1.000 fils (en àrab فلس, fils, pl. فلوس, fulūs), a diferència de la majoria de monedes, que tenen una subdivisió centesimal.
Segons les taxes de canvi actuals, és la unitat monetària de valor més alt del món.
Es va establir el 1960 en substitució de la rupia índia.
Emès pel Banc Central de Kuwait (en àrab بنك الكويت المركزى, Bank al-Kuwayt al-Markazī), en circulen bitllets d'¼, ½, 1, 5, 10 i 20 dinars, i monedes de 5, 10, 20, 50 i 100 fils (la moneda d'1 fils s'ha retirat de la circulació).

## Taxes de canvi

* EUR = 0,35 KWD; 1 KWD = 2,84 EUR (10 d'octubre del 2005)
* USD = 0,29 KWD; 1 KWD = 3,42 USD (10 d'octubre del 2005)

## Vegeu també

* Dinar, per a la resta de monedes anomenades així.

## Enllaços externs

* (anglès) Banc Central de Kuwait
* (anglès) Imatges dels bitllets Arxivat 2010-07-11 a Wayback Machine.
# Districte de Shōzu

El districte de Shōzu (小豆郡, Shōzu-gun) és un districte insular localitzat a la mar interior de Seto, a la prefectura de Kagawa, a la regió de Shikoku, Japó. Es tracta de l'únic districte exclusivament insular de la prefectura.

## Geografia
### Municipis

Districte de Naka-Tado (2020) :

## Història
### Antics municipis

La següent és una llista dels antics municipis del districte amb enllaç als seus actuals municipis:
* Uchinomi (内海町) (1951-2006)
* Ikeda (池田町) (1929-2006)
* Yasuda (安田村) (1890-1951)
* Sakate (坂手村) (1890-1951)
* Mito (三都村) (1890-1954)
* Shikai (四海村) (1890-1955)
* Nishi (西村) (1890-1951)
* Kusakabe (草壁町) (1890-1951)
* Ōnude (大鐸村) (1890-1955)
* Ōbe (大部村) (1890-1957)
* Nibu (二生村) (1890-1954)
* Nōma (苗羽村) (1890-1951)
* Fukuda (福田村) (1890-1957)
* Fuchizaki (淵崎村) (1890-1955)
* Toshima (豊島村) (1890-1955)
* Kitaura (北浦村) (1890-1955)

## Referències

* ↑ https://geoshape.ex.nii.ac.jp/city/resource/?%E5%B0%8F%E8%B1%86%E9%83%A1
# Districte de Signau

El districte de Seftigen és un dels 26 districtes del Cantó de Berna (Suïssa), té 24222 habitants (cens de 2007) i una superfície de 320 km². El cap del districte és Signau està format per 9 municipis. Es tracta d'un districte amb l'alemany com a llengua oficial.

## Municipis

| Municipi | Habitants (31. Dez. 2007) | Superfície en km² |
| Eggiwil | 2507 | 60.3 |
| Langnau im Emmental | 8869 | 48.5 |
| Lauperswil | 2666 | 21.1 |
| Röthenbach im Emmental | 1288 | 36.8 |
| Rüderswil | 2341 | 17.2 |
| Schangnau | 906 | 36.5 |
| Signau | 2719 | 22.1 |
| Trub | 1465 | 62.0 |
| Trubschachen | 1461 | 15.6 |
| Total (9) | 24'222 | 320.1 |
# Districte d'Elbasan

Elbasan és un dels 36 districtes que formen Albània, que a la vegada forma part del Comtat d'Elbasan. Té una població de 224.000 habitants (dades de 2004), en una extensió de 1.290 km².
Està situat enmig del Comtat, i la seva capital, Elbasan, està situada al centre del país.
# Districte d'Echallens

El districte d'Echallens és un dels antics 19 districtes del cantó suís de Vaud que va desaparèixer en la reforma del 2008. Els seus municipis van anar a parar al districte del Gros-de-Vaud complet.

## Municipis

* Cercle de Bottens
** Bottens
** Bretigny-sur-Morrens
** Cugy
** Dommartin
** Froideville
** Malapalud
** Morrens
** Poliez-le-Grand
** Poliez-Pittet
** Villars-Tiercelin
* Cercle d'Echallens
** Assens
** Bioley-Orjulaz
** Echallens
** Eclagnens
** Etagnières
** Goumoens-la-Ville
** Goumoens-le-Jux
** Oulens-sous-Echallens
** Sugnens
** Saint-Barthélemy
** Villars-le-Terroir
* Cercle de Vuarrens
** Bercher
** Essertines-sur-Yverdon
** Fey
** Naz
** Pailly
** Penthéréaz
** Rueyres
** Vuarrens
# Diploma de Mestre artesà

* Per a altres significats, vegeu «Mestre artesà».
El Diploma de Mestre Artesà i Mestra Artesana és un mèrit que atorga el CCAM (Consorci de Comerç, Artesania i Moda de Catalunya) a una artesana o artesà que ha destacat de manera excepcional en l'exercici de la seua professió, amb una trajectòria professional acreditada. És regulat pel decret 182/2014, de 30 de desembre, sobre l'activitat artesanal.
S'atorga anualment en dues modalitats. La professional, que distingeix el mestratge que la persona artesana exerceix en el seu ofici i per una altra, la divulgativa, que distingeix a qui, tot tenir-ne els coneixements i habilitats, no ha exercit professionalment però n'ha fet difusió i l'ensenyament. Ambdues tenen com a requisits haver exercit durant 20 anys i rebre 3 cartes de recomanació, mentre que la professional requereix a més haver exercit en un taller, ja sigui propi o aliè.
Des del 2006 a més del Diploma, el Mestre artesà rep una insígnia sorgida d'un concurs on participen estudiants de joieria de diverses escoles de Catalunya. Cada any, un recull d'aquestes peces, excepte la guanyadora, formen part d'una exposició itinerant on es podrà veure la feina feta pels artistes.
Les persones amb el diploma a més, passen a formar part de la Guia Mestres Artesans/anes de Catalunya.

## Referències

* 1 2 3 «Mestres Artesans». Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 febrer 2023].
* ↑ «La Insígnia Mestre Artesà 2014». La Vanguardia, 2015. Arxivat de l'original el 2016-01-31 [Consulta: 25 gener 2016].
# Die Wende

Es coneix amb el nom de Die Wende (El canvi o El gir en alemany) al procés que portà al canvi de règim polític a la República Democràtica Alemanya, que passà de tenir un govern comunista amb economia planificada a un sistema de democràcia parlamentària amb una economia de mercat entre els anys 1989 i 1990. Està compost de diversos esdeveniments que més tard han esdevingut tots plegats sinònims del canvi:
* La Revolució Pacífica, un seguit de manifestacions com la que tingué lloc el 4 de novembre de 1989 a Alexanderplatz o les Montagsdemonstrationen o manifestacions de dilluns durant la tardor de 1989, a favor dels drets humans i en contra del sistema polític de l'Alemanya Oriental.
* La Caiguda del mur de Berlín el 9 de novembre de 1989 després que el Partit Socialista Unificat d'Alemanya anunciés la seva intenció de permetre l'obertura dels controls fronterers.
* La transició democràtica al país després d'eleccions multipartidistes el 18 de març de 1990.
* El procés de Reunificació alemanya que es va completar entre agost i setembre de 1990.

## Referències

* ↑ Welle (www.dw.com), Deutsche. «La marcha que tumbó a Alemania del Este | DW | 05.11.2019» (en castellà). [Consulta: 1r maig 2023].
* ↑ Welle (www.dw.com), Deutsche. «Así fue el día en que cayó el muro de Berlín | DW | 04.11.2019» (en castellà). [Consulta: 1r maig 2023].
* ↑ Azzouzi, Alaaddine. «El mur que va dividir Berlín». Vilaweb. [Consulta: 1r maig 2023].
* ↑ Font, José María Marti «La RDA vota hoy por vez primera en elecciones libres» (en castellà). El País [Madrid], 17-03-1990. ISSN: 1134-6582.
* ↑ Miret, Marició Janué i. La nova Alemanya: problemes i reptes de la unificació. Eumo, 2003. ISBN 978-84-7602-714-1.

## Bibliografia

* Bahrmann, Hannes; Links, Christoph. Chronik der Wende: die Ereignisse in der DDR zwischen 7. Oktober 1989 und 18. März 1990 (en alemany). Ch. Links Verlag, 2009. ISBN 978-3-86153-582-9.
* «BIBLIOGRAFIA: ALEMANIA 1988-1990». Estudios Internacionales, 23, 92, 1990, pàg. 540–543. ISSN: 0716-0240.
Guerra Freda :
Principals països implicats :
Protagonistes :
Esdeveniments :
# Districte de Pezinok

El districte de Pezinok - (eslovac) Okres Pezinok - és un dels 79 districtes d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Bratislava. Té una superfície de 375,54 km², i el 2013 tenia 59.602 habitants. La capital és Pezinok.

## Llista de municipis
### Ciutats

* Pezinok
* Modra
* Svätý Jur

### Pobles

Báhoň | Budmerice | Častá | Doľany | Dubová | Jablonec | Limbach | Píla | Slovenský Grob | Šenkvice | Štefanová | Viničné | Vinosady | Vištuk |
# Santiz

Santiz és un municipi de la província de Salamanca a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Limita al nord amb Peñausende, a l'est amb Valdelosa, al sud amb Palacios del Arzobispo i a l'oest amb Alfaraz de Sayago.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 328 | 302 | 283 | 288 |

## Enllaços externs

* Enllaç a Wikisalamanca
# Dolné Plachtince

Dolné Plachtince és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Banská Bystrica.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1243.
# Tifni

Tifni (en àrab تفني, Tifnī; en amazic ⵜⵉⴼⵏⵉ) és una comuna rural de la província d'Azilal, a la regió de Béni Mellal-Khénifra, al Marroc. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 11.760 persones.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Algansea avia

Algansea avia és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids que es troba a Mèxic.

## Referències

* ↑ Girard C. F. 1856. Researches upon the cyprinoid fishes inhabiting the fresh waters of the United States, west of the Mississippi Valley, from specimens in the museum of the Smithsonian Institution. Proc. Acad. Nat. Sci. Phila. v. 8. 165-213.
* ↑ BioLib
* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Barbour, C. D. & R. R. Miller. 1978. A revision of the Mexican cyprinid fish genus Algansea. Misc. Publ. Mus. Zool. Univ. Mich. Núm. 155: 1-72.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D.E., 1990. A working list of fishes of the world. Copies available from D.E. McAllister, Canadian Museum of Nature, P.O. Box 3443, Ottawa, Ontario K1P 6P4, Canadà. 2661 p. plus 1270 p. Index
* Moyle, P. i J. Cech.: Fishes: An Introduction to Ichthyology, 4a edició, Upper Saddle River, Nova Jersey, Estats Units: Prentice-Hall. Any 2000.
* Nelson, J.: Fishes of the World, 3a edició. Nova York, Estats Units: John Wiley and Sons. Any 1994.
* Nelson, J.S., E.J. Crossman, H. Espinosa-Pérez, L.T. Findley, C.R. Gilbert, R.N. Lea i J.D. Williams, 2004. Common and scientific names of fishes from the United States, Canada, and Mexico. American Fisheries Society, Special Publication 29, Bethesda, Maryland, Estats Units.
* Wheeler, A.: The World Encyclopedia of Fishes, 2a edició, Londres: Macdonald. Any 1985.
# Dmitri Kuznetsov

Dimitri Viktorovitx Kuznetsov (en rus, Дмитрий Викторович Кузнецов) (Moscou, 28 d'agost de 1965), és un exfutbolista rus.

## Trajectòria esportiva

Kuznetsov va iniciar la seua trajectòria en el CSKA de Moscou, amb qui va guanyar el darrer campionat de la Unió Soviètica. Posteriorment, la seua carrera continuaria a la lliga espanyola, on va jugar a les files del CA Osasuna, Deportivo Alavés, UE Lleida i RCD Espanyol. Amb els periquitos va ser els únics amb qui el rus va jugar a primera divisió (91/92, 92/93 i 94/95), disputant un total de 48 partits i 4 gols. Enmig de l'etapa espanyola, va tornar mitja temporada al CSKA.
El 1997 va tornar al seu país, a les files del CSKA. Després de passar per diversos equips, es va retirar del futbol en actiu l'any 2002, campanya que milità en el Torpedo-ZIL Moscou i el Volgar-Gazprom Astrakhan.
Com a internacional, Kuznetsov va jugar 12 vegades (2 gols) per la selecció de futbol de la Unió Soviètica, vuit amb la CEI i altres vuit per la selecció de futbol de Rússia. Va formar part del combinat de la CEI que acudí a l'Eurocopa de 1992 i al de Rússia que acudí al Mundial de 1994.