OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Bisbat de Caors

El bisbat de Caors és una divisió eclesiàstica de França a Occitània, que abraça el departament de l'Òlt. Abans de 1676 era sufragània de Bourges i del 1676 al 1791 d'Albi. El 1802 fou agregat a l'arquebisbat de Tolosa abraçant l'antic Bisbat de Rodés i bona part dels de Vabres i Montalban. El 1822 fou restablert el bisbat de Rodés i la resta de Caors feta sufragània d'Albi.
Els bisbes de Caors foren des del 1088 senyors de la ciutat de Caors, i des del 1353 van esdevenir vassalls directes del rei de França.
Catedral del segle xi restaurada el segle xiv.

## Llista de bisbes de Caòrs o Carcí

* Sant Genulf, primer bisbe, vers 300
* Sant Sebast, vers 300
* Sant Floren, vers 380
* Sant Alit, vers 425
* Sant Anatol, vers 450
* Boeci, vers 506
* Sustraci, vers 541
* Màxim, vers 549
* Sant Maurilló, fins al 580
* Sant Urcís, vers 585
* Eusebi, fins al 625
* Sant Rústic 629-636
* Sant Gerí (o Didó) 636-655
* Betó, vers 673
* Sant Capuà, vers 700
* Sant Ambrosi, vers 745
* nom desconegut, vers 770
* Agarn, vers 783
* Aimat, vers 813
* Angar, 813-?
* Esteve I 852-?
* Guillem, vers 875
* Guerau I, vers 887
* Sant Gausbert, 892-907
* Amblard, vers 909
* Bernat I, 945-?
* Frotari I, vers 961
* Esteve II 972-?
* Frotari II, 979-?
* Gausbert II de Gourdon, vers 990
* Bernat II de Castelnau 1005-?
* Deudonat, vers 1031
* Bernat III, 1042-?
* Folc, vers 1055
* Bernat IV, vers 1068
* Guerau II, vers 1077
* Guerau III de Cardaillac 1083-1112
* Guillem de Calmont 1113-1143
* Guerau IV Hèctor 1159-1199
* Guillem III, vers 1199
* Bartomeu vers 1207
* Guillem IV de Cardaillac 1208-1235
* Pons d'Antejac 1235-1236
* Guerau V Barasc 1236-1250
* Bartomeu de Roux 1250-1273
* Ramon de Cornil 1280-1293
* Sicard de Montaigu 1294-1300
* Ramon de Pauchel 1300-1312
* Hug Guerau 1313-1317
* Guillem V de Labroue 1317-1324
* Bertran de Cardaillac 1324-1367
* Bec de Castelnau 1367-1388
* Francesc de Cardaillac 1388-1404
* Guillem VI d'Arpajon 1404-1431
* Joan del Puèy 1431-1434
* Joan de Castelnau 1438-1459
* Lluís d'Albret (cardenal) 1460-1465
* Antoni d'Alamand 1465-1474
* Guiscard d'Aubusson 1474-1476
* Antoni d'Alamand (segona vegada) 1476-1493
* Benet de Joan 1494-1501
* Antoni de Luzech 1501-1510
* Germà de Ganay 1510-1514
* Carles Dominic de Caretto (cardenal) 1514
* Aloís de Caretto 1514-1524
* Pau de Caretto 1524-1553
** Alexandre Farnese (cardenal) 1554-1557 (administrador apostòlic)
* Pere de Bertrand 1557-1563
* Joan de Balaguer 1567-1576
* Antoni Hebrard de Saint-Sulpice 1577-1600
* Simó Esteve de Popian 1607-1627
* Pere Habert 1627-1636
* Alan de Solminihac 1636-1659
* Nicolau Sevin 1660-1678
* Louis Antoine de Noailles 1679-1680
* Enric Guillem Le Jay 1680-1693
* Enric de Briqueville de la Luzerne 1693-1741
* Bertran Joan Baptista Ramon du Guesclin 1741-1766
* Josep Dominic de Cheylus 1766-1777
* Lluís Maria de Nicolai 1777-1791
* Charles-Nicolas de Bécave, Vicari apostòlic 1791-1802
* Jean d'Anglars, bisbe constitucional de l'Òlt 1791
* Suprimit 1791-1801
# Eunice (nereida)

Eunice (en grec antic Εὐνίκη) va ser segons la mitologia grega, una de les cinquanta Nereides, filla de Nereu, un déu marí fill de Pontos, i de Doris, una nimfa filla d'Oceà i de Tetis. La mencionen Hesíode i Apol·lodor, a les llistes que donen de les nereides. Apol·lodor diu d'ella que era la que propiciava les victòries marítimes.

## Referències

* ↑ Hesíode. Teogonia, 246
* ↑ Apol·lodor. Βιβλιοθήκη, I, 2, 7
# Portada/efemèride maig 5

Vicent Salvà i Pérez
« 4 de maig · 5 de maig · 6 de maig »
# ISO 3166-2:BO

ISO 3166-2:BO és el subconjunt per a l'Estat Plurinacional de Bolívia de l'estàndard ISO 3166-2, publicat per l'Organització Internacional per Estandardització (ISO) que defineix els codis de les principals subdivisions administratives.
Actualment per a Bolívia, l'estàndard ISO 3166-2, està format per 9 departaments.
Cada codi es compon de dues parts, separades per un guió. La primera part és BO, el codi ISO 3166-1 alfa-2 per a Bolívia. La segona part és una lletra, originalment utilitzades per a les matrícules de vehicles.

## Codis actuals

Els noms de les subdivisions estan llistades segons l'ISO 3166-2 publicat per la "ISO 3166 Maintenance Agency" (ISO 3166/MA).
Els noms de les subdivisions són ordenats per ordre alfabètic segons l'alfabet castellà: a-c, ch, d-l, ll, m-n, ñ, o-z.
| Codi | Nom de la subdivisió (es) |
| BO-C | Cochabamba |
| BO-H | Chuquisaca |
| BO-B | El Beni |
| BO-L | La Paz |
| BO-O | Oruro |
| BO-N | Pando |
| BO-P | Potosí |
| BO-S | Santa Cruz |
| BO-T | Tarija |

## Vegeu també

* Subdivisió administrativa de Bolívia

## Enllaços externs

* ISO Online Browsing Platform: BO (Plataforma Online d'Exploració ISO: BO) (anglès)
* Departaments de Bolívia, Statoids.com (anglès)
# Púttxino

Púttxino (en rus: Путчино) és un poble de l'óblast de Kursk, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 93 habitants. Pertany al districte rural de Fatej.

## Referències

* ↑ «Прогноз погоды в д. Бригадирово (Курская область)». Arxivat de l'original el 2013-09-25. [Consulta: 1r desembre 2019].
# Dret de reunió

El dret de reunió o llibertat de reunió, terme sovint fet servir de forma intercanviable amb el de llibertat d'associació, és el dret individual de les persones d'agrupar-se i expressar, promoure i defensar les seves idees col·lectivament. El dret a la lliure associació és reconegut com a dret humà, dret polític i llibertat civil.
En alguns països, l'autoritat governativa pot prohibir la reunió en cas d'alteració de l'ordre públic o en cas que es posi persones o béns en perill. A Espanya, el dret de reunió està protegit per l'article 21 de la Constitució Espanyola. Durant el franquisme, feia falta una autorització prèvia per exercir el dret, fet que dificultava poder acabar practicant-lo.

## Referències

* ↑ Jeremy McBride, Freedom of Association, in The Essentials of... Human Rights, Hodder Arnold, London, 2005, pp. 18–20
* ↑ «Informe al Parlament, 2011». Síndic de Greuges de Catalunya, 2011. [Consulta: 24 setembre 2017].
* ↑ «Dret de reunió». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Bisbat de Caraguatatuba

El bisbat de Caraguatatuba (portuguès: Diocese de Caraguatatuba); llatí: Dioecesis Caraguatatubensis) és una seu de l'Església catòlica al Brasil, sufragània de l'arquebisbat d'Aparecida, que pertany a la regió eclesiàstica Sul 1. Al 2019 tenia 196.000 batejats d'un total de 331.301 habitants. Actualment està regida pel bisbe José Carlos Chacorowski, C.M.

## Territori

L'arxidiòcesi comprèn 4 municipis al litoral nord de l'estat brasiler de São Paulo: Caraguatatuba, Ilhabela, São Sebastião i Ubatuba.
La seu episcopal és la ciutat de Caraguatatuba, on es troba la catedral del Diví Esperit Sant.
El territori s'estén sobre 1.949 km² i està dividit en 19 parròquies

## Història

La diòcesi va ser erigida el 3 de març de 1999 en virtut de la butlla Ad aptius consulendum del papa Joan Pau II, prenent el territori de la diòcesi de Santos.
Originàriament sufragània de l'arxidiòcesi de São Paulo, el 26 de gener de 2001 passà a formar part de la província eclesiàstica de l'arxidiòcesi d'Aparecida.

## Cronologia episcopal

* Fernando Mason, O.F.M.Conv. (3 de març de 1999 - 25 de maig de 2005 nomenat bisbe de Piracicaba)
* Antônio Carlos Altieri, S.D.B. (26 de juliol de 2006 - 11 de juliol de 2012 nomenat arquebisbe de Passo Fundo)
* José Carlos Chacorowski, C.M., des del 19 de juny de 2013

## Estadístiques

A finals del 2019, la diòcesi comptava amb 196.000 batejats sobre una població de 331.301 persones, equivalent al 59,2% del total.
| any | població | població | població | sacerdots | sacerdots | sacerdots | sacerdots | diàques | religiosos | religiosos | parroquies |
| any | batejats | total | % | total | clergat secular | clergat regular | batejats por sacerdot | diàques | homes | dones | |
| 1999 | 175.000 | 210.000 | 83,3 | 14 | 6 | 8 | 12.500 | 2 | 11 | 42 | 7 |
| 2000 | 143.589 | 191.452 | 75,0 | 14 | 9 | 5 | 10.256 | 4 | 6 | 48 | 7 |
| 2001 | 168.000 | 223.914 | 75,0 | 16 | 8 | 8 | 10.500 | 4 | 13 | 50 | 8 |
| 2002 | 167.000 | 223.914 | 74,6 | 19 | 13 | 6 | 8.789 | 4 | 8 | 51 | 8 |
| 2003 | 167.000 | 223.914 | 74,6 | 23 | 16 | 7 | 7.260 | 10 | 19 | 52 | 10 |
| 2004 | 155.400 | 248.362 | 62,6 | 25 | 15 | 10 | 6.216 | 10 | 12 | 52 | 12 |
| 2006 | 166.000 | 268.000 | 61,9 | 26 | 17 | 9 | 6.384 | 10 | 10 | 51 | 16 |
| 2011 | 178.000 | 289.000 | 61,6 | 25 | 15 | 10 | 7.120 | 9 | 11 | 46 | 16 |
| 2013 | 181.000 | 294.400 | 61,5 | 38 | 32 | 6 | 4.763 | 6 | 7 | 33 | 17 |
| 2016 | 185.000 | 312.500 | 59,2 | 33 | 27 | 6 | 5.606 | 5 | 7 | 12 | 17 |
| 2019 | 196.000 | 331.301 | 59,2 | 29 | 24 | 5 | 6.758 | 6 | 6 | 19 | 19 |

## Bibliografia

* (llatí) Butlla Ad aptius consulendum, AAS 91 (1999), pp. 489–490

## Enllaços externs

* Anuari pontifici del 2020 i anteriors, publicat a www.catholic-hierarchy.org a la pàgina Diocese of Caraguatatuba (anglès)
* Pàgina oficial de la diòcesi (portuguès)
* Esquema de la diòcesi a www.gcatholic.org (anglès)
# Eunice

«Eunice» té aquests significats:
* Eunice (gènere), gènere d'anèl·lids poliquets marí de l'ordre dels eunícides
* Eunice (Louisiana), població dels Estats Units a l'estat de Louisiana
* Eunice (nereida), una de les cinquanta nereides, filla de Nereu i de Doris
* Eunice (Nou Mèxic), població dels Estats Units a l'estat de Nou Mèxic
* (185) Eunice, asteroide del cinturó d'asteroides i descobert el 1878 per Christian Peters
# Portada/efemèride maig 29

Benet XIII
« 28 de maig · 29 de maig · 30 de maig »
# Llista de massacres a Ruanda

Aquesta és una llista de massacres esdevingudes a Ruanda.
| Nom | Data | Localització | Morts | Notes |
| Genocidi de Ruanda | 7 d'abril – 15 de juliol 1994 | Arreu del país | 500.000–1.000.000 | 70% dels tutsis exterminats. |
| Masacre de Nyamata | abril de 1994 | Nyamata | 50.000 | Part del genocidi de Ruanda. |
| Genocidi de l'escola tècnica de Murambi | 16 d'abril de 1994 | Escola Tècnica de Murambi | 45.000 | Part del genocidi de Ruanda. |
| Massacre de Bisesero | abril de 1994 | Bisesero | 40.000 | Part del genocidi de Ruanda. |
| Massacre de Nyarubuye | 15-16 d'abril de 1994 | Província de Kibungo | 20.000 | Part del genocidi de Ruanda. |
| Massacre de Ntarama | 15 abril 1994 | Església de Ntarama | 5.000 | Part del genocidi de Ruanda. |
| Massacre de Kibeho | 22 d'abril de 1995 | vora Kibeho | 4.000+ | El govern ruandès estima el nombre de morts en 330 |
| Massacre de Gikondo | 9 d'abril de 1994 | Gikondo, Kigali | 1100 | Part del genocidi de Ruanda. |

## Referències

* ↑ Vegeu, ex., Rwanda: How the genocide happened, BBC, May 17, 2011, which gives an estimate of 800,000, and OAU sets inquiry into Rwanda genocide, Africa Recovery, Vol. 12 1#1 (August 1998), p. 4, on estima el nombre de morts entre 500.000 i 1.000.000. Set de cada deu tutsis foren assassinats.
# Psychoda incompta

Psychoda incompta és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Centreamèrica: Nicaragua i Costa Rica (incloent-hi la província de Guanacaste).

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Quate, L. W., 1996. Preliminary taxonomy of Costa Rican Psychodidae (Diptera), exclusive of Phlebotominae. Revista de Biología Tropical, 44 (Suppl. 1):1-81.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Fauna Entomológica de Nicaragua (castellà)
* ↑ Instituto Nacional de Biodiversidad de Costa Rica Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (castellà)
* ↑ The Diptera Site - The BioSystematic Database of World Diptera (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ GBIF (anglès)

## Enllaços externs

* ION (anglès)
# ISO 3166-2:BR

ISO 3166-2:BR és el subconjunt per a Brasil de l'estàndard ISO 3166-2, publicat per l'Organització Internacional per Estandardització (ISO) que defineix els codis de les principals subdivisions administratives.
Actualment per a Brasil l'estàndard ISO 3166-2, està format per 1 districte federal i 26 estats. El Districte Federal conté la capital del país Brasília i posseeix un status especial equivalent a la resta d'estats.
Cada codi es compon de dues parts, separades per un guió. La primera part és BR, el codi ISO 3166-1 alfa-2 per a Brasil. La segona part són dues lletres.

## Codis actuals

Els noms de les subdivisions estan llistades segons l'ISO 3166-2 publicat per la "ISO 3166 Maintenance Agency" (ISO 3166/MA).
| Codi | Nom de la subdivisió (pt) | Categoria de la subdivisió |
| BR-DF | Distrito Federal | Districte federal |
| BR-AC | Acre | Estat |
| BR-AL | Alagoas | Estat |
| BR-AP | Amapá | Estat |
| BR-AM | Amazonas | Estat |
| BR-BA | Bahia | Estat |
| BR-CE | Ceará | Estat |
| BR-ES | Espírito Santo | Estat |
| BR-VA | Goiás | Estat |
| BR-MA | Maranhão | Estat |
| BR-MT | Mato Grosso | Estat |
| BR-MS | Mato Grosso do Sul | Estat |
| BR-MG | Minas Gerais | Estat |
| BR-PA | Pará | Estat |
| BR-PB | Paraíba | Estat |
| BR-PR | Paraná | Estat |
| BR-PE | Pernambuco | Estat |
| BR-PI | Piauí | Estat |
| BR-RJ | Rio de Janeiro | Estat |
| BR-RN | Rio Grande do Norte | Estat |
| BR-RS | Rio Grande do Sul | Estat |
| BR-RO | Rondônia | Estat |
| BR-RR | Roraima | Estat |
| BR-SC | Santa Catarina | Estat |
| BR-SP | São Paulo | Estat |
| BR-SE | Sergipe | Estat |
| BR-TO | Tocantins | Estat |

## Enllaços externs

* ISO Online Browsing Platform: BR (Plataforma Online d'Exploració ISO: BR) (anglès)
* Estats del Brasil, Statoids.com (anglès)
# Pseudoeurycea maxima

La salamandra geganta de Putla (Pseudoeurycea maxima) és una espècie d'amfibi urodel (salamandres) de la família Plethodontidae. És endèmica de Mèxic.
Els seus hàbitats naturals inclouen montans humits, plantacions, jardins rurals i zones prèviament boscoses ara degradades.
# Província del Sumapaz

La província del Sumapaz és una de les quinze províncies del departament de Cundinamarca, Colòmbia. Té una extensió de 1670 quilòmetres quadrats i està situada al sud-oest de Bogotà.
Està formada per deu municipis: Fusagasugá, la capital, i Silvania, Tibacuy, Pasca, Arbelaéz, Pandi, San Bernardo, Venecia, Cabrera i Granada. La província va ser creada el 7 de novembre de 1895.
A més dels deu municipis de Cundinamarca, circumscriu també el sud del territori de Bogotà, San Juan, i pel nord-est del departament del Tolima inclou a Icononzo, Vila Rica, i els corregimients d'El Palmar, Nuevo Mundo, Alpes, El Roble, Mercadilla, Nuñez, La Colonia, La Pradera, El Duda i uns altres. Com a zona d'influència arriba fins a Usme en límits amb Bogotà, i fins a el Pato i La Uribe en el departament del Meta. Limita al nord amb la part mitjana i baixa de la conca del riu Bogotà; a l'est amb el Parc Nacional Natural Sumapaz; al sud amb el departament de l'Huila i a l'oest amb el departament del Tolima.

## Referències

* ↑ «División provincial de Cundinamarca». [Consulta: 11 febrer 2015].
* ↑ «Provincias de Cundinamarca». DANE. [Consulta: 15 març 2012].
# Ezgi Dilik

Ezgi Dilik (Ankara, 12 de juny de 1995) és una jugadora de voleibol turca. Inicia la seva carrera en els equips juvenils d'Eczacıbaşı SK i "Vakıfbank Galatasaray" i després ha jugat en equips de la Lliga turca com Fenerbahçe, Sarıyer Belediyespor i Eczacıbaşı. També és integrant de la selecció turca.

## Referències

* ↑ http://www.eczacibasisporkulubu.org.tr/Eczacibasi_Vitra_Takimi_Detay/ezgi-dilik Arxivat 2019-05-07 a Wayback Machine.
# Província del Sud (Ruanda)

La Província del Sud (kinyarwanda Intara y'Amajyepfo; francès Province du Sud) és una de les cinc províncies de Ruanda. Aquesta va ser creada a principis de gener de 2006 com a part d'un programa de descentralització del govern que va reorganitzar les estructures d'administració local del país. La seva població era de 2.589.975 habitants en 2012.(2012)
El Sud la Província comprèn les antigues províncies de Gikongoro, Gitarama, i Butare, i està dividida en els districtes de Gisagara, Huye, Kamonyi, Muhanga, Nyamagabe, Nyanza, Nyaruguru i Ruhango. La capital de la Província és Nyanza.

## Referències

* ↑ «Archived copy». Arxivat de l'original el 2012-12-06. [Consulta: 6 desembre 2012].

## Enllaços externs

* Província del Sud - Lloc web oficial
# Ezhou

Ezhou (en xinès: 鄂州; pinyin: Èzhōu) és una ciutat-prefectura de l'est de la província de Hubei, a la Xina. Segons el cens de 2010 té una població de 1.048.668 habitants, dels quals 668.727 viuen al districte central d'Echeng. La conurbació formada per les zones urbanes d'Ezhou i Huanggang té 1.035.496 habitants, sumant el districte Echeng (d'Ezhou) i el districte Huangzhou (de Huanggang).

## Geografia

Ezhou se situa a la riba sud del riu Iang-Tsé, a l'est de Wuchang (a Wuhan) i a l'altra banda del riu respecte de la ciutat de Huanggang, amb la qual es connecta pel Pont d'Ehuang. Emplaçada entre les grans ciutats de Wuhan i Huangshi, Ezhou té una àrea relativament petita de 1504 quilòmetres quadrats.
Hi ha força llacs a Ezhou, entre ells el Llac Liangzi i el Llac Yanglan. És coneguda la presència del peix Megalobrama amblycephala en aquests llacs.

## Història

El nom «Ezhou» data de la Dinastia Han però prové del nom de l'antic Estat d'E vassall de la dinastia Zhou (combinant aquests dos noms). El centre administratiu de la ciutat ha canviat diverses vegades, però el nom va romandre fins a l'època dels Tres Regnes en què esdevingué la capital del Wu Oriental (governat per Sun Quan) i canvià el nom per "Wuchang". Aquest nom va seguir en ús fins al 1915, i donà lloc a confusions ja que també era el nom de la ciutat de Wuchang, actualment part de Wuhan.
Al llarg de la història xinesa, Ezhou ha estat una important ciutat políticament, econòmica i militar com a posició estratègica del curs mitjà del Iang-Tsé. També és important per a la història de la secta budista Terra Pura.

## Subdivisió

Huanggang es divideix en 3 districtes:
* Districte d'Echeng (鄂城区) que es correspon amb la zona urbana central
* Districte de Huarong (华容区)
* Districte de Liangzihu (梁子湖区) o Districte del Llac Liangzi
* Mapa
* Echeng
* Huarong
* Liangzihu

## Referències

* ↑ Situació d'Ezhou 鄂州地理位置 Arxivat 2008-09-18 a Wayback Machine. (xinès)
* ↑ «鄂州历史纪要» (en xinès). 新华网. Arxivat de l'original el 16 febrer 2009. [Consulta: 30 setembre 2007].
* ↑ «鄂州市历史沿革 (El desenvolupament històric de la ciutat d'Ezhou)» (en xinès). 行政区划网站, 07-12-2011. [Consulta: 6 octubre 2018]. «1996年，全市面积1504平方千米，{...}辖鄂城、华容、梁子湖3个市辖区，»
* ↑ «Còpia arxivada» (en xinès). 鄂州日报社, 18-05-2011. Arxivat de l'original el 2 de gener 2018. [Consulta: 2 gener 2018]. «"六、人口的分布 全市常住人口地区分布如下：地 区 人口数（人）全市合计 1048672 鄂城区 303315 华容区 172599 梁子湖区 142608 葛店开发区（含葛店镇 64734 鄂州开发区 31013 凤凰办 138032 古楼办 127600 西山办 68771"»
* ↑ Error: hi ha títol o url, però calen tots dos paràmetres.«» (en xinès). Institut Nacional d'Estadística de la República Popular de la Xina, 2017. [Consulta: 6 octubre 2018]. «统计用区划代码 名称 420701000000 市辖区 420702000000 梁子湖区 420703000000 华容区 420704000000 鄂城区»

## Enllaços externs

* Lloc web oficial (xinès)
# Ferralla

Ferralla o ferregada és el conjunt de residus de ferro, ferro colat o acer i amb la mena de ferro són les dues primeres matèries més importants de la siderúrgia. Aquests residus es poden identificar fàcilment i així es poden recuperar i reciclar.

## Categories

Els rebuigs de ferro es poden dividir en quatre grans categories:
* Rebuigs nets de la siderúrgia que són reciclats generalment a la mateixa fàbrica que els ha produït.
* Rebuigs de les fàbriques de metal·lúrgia que solen formar part del negoci de la ferralla.
* Rebuigs de demolició de construccions metàl·liques, vaixells, contenidors i formigó armat
* La recuperació de béns de consum als quals se'ls ha acabat la vida útil (automòbils, electrodomèstics...).
La ferralla de ferro és imprescindible per a la fabriació d'acer. Els lingots de ferro, extrets del la mena que surten d'un alt forn passen en una segona fase a un convertidor on són mesclats amb 20 a 40% de ferralla. En el cas dels forns elèctrics aquest percentatge pot atènyer fins als 100%. A més de les empreses especialitzades, segons el Gremi de Recuperació de Catalunya el 2015 unes 53.500 persones recullen ferralla als carrers dels municipis catalans. Aquest nombre va creixent els últims anys i pels escassos ingressos la tasca s'ha precaritzat encara més. El 2014 a Catalunya es van recuperar 5.472 tones de ferralla, el que representa 0,15% del volum total de residus.
Un cas especial forma la ferralla espacial: carcasses i altres objectes perduts en l'orbità terrestre que causen un maldecap per a les agències espacials. El 2015 se n'havien inventariat fins a vint mil peces, que van de la mida d'una poma a la d'un autobús.

## Referències

* ↑ «Ferralla». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Ferralla». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «El convertidor LD» (en castellà). [Consulta: 10 març 2016].
* ↑ Viquillibres. Metal·lúrgia i siderúrgia/Siderúrgia.
* ↑ Martínez, Guillem; Vilamala, Txell «El creixent nombre de recollidors de ferralla en precaritza encara més l'activitat». BTV.Notícies, 11-06-2015.
* ↑ Ortaga, Maria «Professionals de la ferralla». Ara, 04-04-2015. «Quinze persones provinents d'antics assentaments donaran cos a la nova cooperativa de recollida de residus que impulsa l'Ajuntament. Ara reben la formació per començar a treballar al maig»
* ↑ «Balanç de les dades estadístiques de residus municipals de l'any 2014». Agència de Residus de Catalunya, 01-07-2015. [Consulta: març 2016].
* ↑ «L'evolució i multiplicació de la ferralla espacial, del 1957 fins ara». VilaWeb, 12-12-2015.

## Vegeu també

* Desballestador
Viccionari
# Ferran

«Ferran» té aquests significats:
* Toponímia:
** Ferran (Aude), municipi francès del departament de l'Aude.
** Ferran (Estaràs), poble del municipi d'Estaràs (la Segarra).
** Ferran (Tarragona), poble agregat de la ciutat de Tarragona.
** El Ferran o Raval del Ferran, caseria del municipi de Castellbell i el Vilar, a la comarca del Bages.
** El Ferran (Montagut i Oix), cim proper al municipi de Montagut i Oix, a la comarca de la Garrotxa.
** Avinguda de Ferran el Catòlic, via urbana de la ciutat de València.
** Carrer de Ferran, carrer de la ciutat de Barcelona.
** La Pobla de Ferran, poble del municipi de Passanant i Belltall (la Conca de Barberà).
** Rambla de Ferran - Estació, barri de la ciutat de Lleida.
** Serra de la Baga d'en Ferran, serra a la comarca de l'Alt Empordà.
* Miscel·lània: Poema de Ferran González, poema que narra fets de la vida de Ferran González.