# Liberto Callejas

Joan Perelló i Sintes, més conegut pel pseudònim de Liberto Callejas, (Illes Balears,1884 – Mèxic, 1969) fou un periodista, de pensament anarquista.
Integrant de «Los Solidarios» —i més tard dins l'òrbita del grup «Nosotros»—, s'exilià a França, el 1923, acompanyant a Durruti i Ascaso durant la dictadura de Primo de Rivera; a París, fou president de la Librairie International, seu de la Union Anarco-communiste francesa. Després de la proclamació de la Segona República a l'abril de 1931, Callejas va retornar, instal·lant-se a Barcelona.
A El eco de los pasos, García Oliver assenyala la seva devoció per la lectura i les seves inclinacions cap a un anarquisme individualista. Malalt de tuberculosis i descrit per Ramón Liarte com «un tolstoià que escrivia articles de fons que llençaven espurnes i rajos de llum manumissora», va escriure el pròleg del llibre en l'edició en castellà La vie ardente et intrépide de Louise Michel de Fernand Planche —assaig sobre l'escriptora i anarquista francesa Louise Michel, protagonista de la Comuna de París— i va ser director del diari Solidaridad Obrera a dues etapes, el 1932 i el 1936, amb posicions properes a Felipe Aláiz de Pablo. Entre aquests períodes, va dirigir CNT a Madrid, el 1934. Al llarg de la seva vida va col·laborar a més amb altres publicacions com Crisol, Ideas o la versió en castellà (Acción) de la Revue Internationale Anarchiste; també dirigí el diaris Iberón, Liberión i Voz Libertaria. Després de la Guerra Civil es va exiliar altre cop el 1939, a Mèxic, on va morir el 1969.
Sobre la seva vida es va publicar el 2012 una biografia titulada Liberto Callejas, l'anarquista incommovible, obra de Josep Portella Coll.

## Nota

* ↑ Hi ha fonts que assenyalen Menorca com a lloc de naixement: Ginard i Féron afirma que Callejas era de Sant Lluís i al Diccionari biogràfic del moviment obrer als Països Catalans s'afirma que va néixer a Maó. No obstant, la Gran Enciclopèdia Catalana, Salvador Gurucharri a Bibliografía del anarquismo español 1876-1975 i Hermós Plaja i Saló a El sindicalismo según sus influencias recullen Palma com a lloc de naixement, i Joan Garcia Oliver el considera «natural de Mallorca». David Ginard i Féron titlla aquest origen mallorquí com un error.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Liberto Callejas». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 Ginard i Ferón, 1999, p. 151-152.
* 1 2 3 4 Martínez de Sas i Pagès, 2000, p. 292.
* 1 2 3 4 Gurucharri, 2004, p. 101.
* 1 2 Plaja, 1945, p. s/n.
* 1 2 García Oliver, 1978, p. 29.
* ↑ Ginard i Féron, 1999, p. 151-152.
* ↑ Paz, 1996, p. 90.
* ↑ Ucelay-Da Cal i Tavera García, 1993, p. 169.
* ↑ Gurucharri, 2004, p. 211, 212.
* ↑ Canal i Morell, Lemus López i Martínez López, 2010, p. 197.
* ↑ Accion, (Paris), n.7, gener 1926, pp. 11-13
* ↑ Paz, 1996, p. 239.
* 1 2 Tavera, 2005, p. 231.
* ↑ Liarte, 1983, p. 175.
* ↑ Ucelay-Da Cal i Tavera García, 1993, p. 169-172.
* ↑ Checa Godoy, 1989, p. 77.
* ↑ Ucelay-Da Cal i Tavera García, 1993, p. 178.
* 1 2 Gurucharri, 2004, p. 237.
* 1 2 Gutiérrez Molina, 2002, p. 289-295.
* ↑ Paz, 1996, p. 90, 159, 215.
* ↑ Santana Morro, 2011, p. 58-59.
* ↑ Font Agullí i Gaitx Moltó, 2014, p. 275.

## Bibliografia

* «Un estat de la qüestió entre dues commemoracions (2009–2014)». Franquisme & Transició. Revista d'Història i de Cultura. Punctum, 2, 2014, pàg. 231-280.
* Ginard i Féron, David. El moviment obrer de Mallorca i la Guerra Civil: 1936-1939 (en catalán). L'Abadia de Montserrat, 1999. ISBN 9788484151111.
* Gurucharri, Salvador. Bibliografía del anarquismo español 1869-1975. Barcelona: Librería La Rosa de Foc, 2004. ISBN 84-86685-33-8.
* Liarte, Ramón. El camino de la libertad. Picazo, 1983. ISBN 9788436102635.
* Diccionari biogràfic del moviment obrer als Països Catalans (en catalán). L'Abadia de Montserrat, 2000, p. 292-293. ISBN 9788484152439.
* Paz, Abel. Durruti en la revolución española. Madrid: Fundació d'Estudios Libertarios Anselmo Lorenzo, 1996. ISBN 84-86864-21-6.
* Santana Morro, Manel. «Els activistes politics mallorquins a l'exili». A: L'exili republicà: política i cultura : actes de les Jornades d'Estudi celebrades al Centre Cultural la Misericòrdia : Palma, 18-20 de novembre de 2009 (en catalán). L'Abadia de Montserrat, 2011, p. 45-67. ISBN 9788498833645.
* Tavera, Susanna. Federica Montseny: la indomable, 1905-1994. Temas de Hoy, 2005. ISBN 9788484604105.
* Ucelay-Da Cal, Enric; Tavera García, Susanna «Grupos de afinidad, disciplina bélica y periodismo libertario, 1936-1938». Historia Contemporánea. Universitat del País Basc, 9, 1993, pàg. 167-192. Arxivat de l'original el 2016-03-03. ISSN: 1130-2402 [Consulta: 13 setembre 2015].
* Plaja, Hermoso. «El sindicalismo según sus influencias.» Sindicalismo. Misión humana y revolucionaria del Sindicalismo. Tierra y Libertad, 1945, p. 54.
* Gutiérrez Molina, José Luis. Valeriano Orobón Fernández. Anarcosindicalismo y revolución en Europa. Valladolid: CGT-Comité regional de Castilla y León, 2002, p. 302.
* Canal i Morell, Jordi; Lemus López, Encarnación; Martínez López, Fernando. París, ciudad de acogida: el exilio español durante los siglos XIX y XX. Marcial Pons Historia, 2010. ISBN 8492820128.