# Amuq

Amuq, Amuk, Amik o Amaq (àrab: الأعماق, al-Aʿmāq) és una vall que es troba a la part sud de Turquia, a la província de Hatay, a prop de la ciutat d'Antioquia (l'antiga Antioquia de l'Orontes).
Juntament amb Dabik, al nord-oest de Síria, es creu que és un dels dos llocs possibles de la batalla d'Harmagedon segons l'escatologia islàmica.

## Descripció

La vall, també anomenada «plana d'Antioquia», està envoltada de muntanyes i s'estén sobre uns 500 km²; té forma triangular i a la part superior del triangle es troben les ciutats d'Antioquia (al sud-oest), Reyhanlı (al sud-est) i Kırıkhan (al nord).
Al centre de la plana hi havia el llac d'Antioquia (o Amik); es va assecar immediatament després de mitjan segle xx.

## Història

El regne d'Unki al segle ix aC va tenir el seu centre en aquesta zona.
En època clàssica fou coneguda com a Amykès pedion i s'hi van lliurar diverses batalles.
Fou després també teatre de combats entre àrabs i romans d'Orient, i va quedar en poder d'aquests el 969; diverses fortaleses la protegien de la resta de Síria: Artah, Imm, Harim i Tizin. Fou reconquerida pels seljúcides el 1084 i recuperada pels croats el 1098. La va conquerir finalment l'aiúbida Nur al-Din després de la batalla d'Inab (1149). Sota els mamelucs fou inclosa en la província d'Alep i hi va restar agregada en el període otomà.
El francesos la van dominar del 1920 al 1939, quan fou cedida a Turquia amb la resta del sandjak de Hatay (Alexandreta).

## Jaciments arqueològics

Amuq destaca per una sèrie de jaciments arqueològics a la «plana d'Antioquia» (Braidwood va catalogar 178 jaciments). Els principals jaciments de la zona són Tell al-Judaidah, Çatalhöyük (Amuq) (no confondre amb Çatalhöyük a Anatòlia), Tell Tayinat, Tell Kurdu, Alalakh i Tell Dhahab.
Tell al-Judaidah va ser inspeccionat per Robert Braidwood i excavat per C. MacEwan de l'Institut Oriental de la Universitat de Chicago a la dècada del 1930.
Els resultats de les excavacions arqueològiques realitzades en alguns jaciments, principalment Tell al-Judaidah, són la base de la sèrie d'Amuq (Amuq A, Amuq B, Amuq C i Amuq D), una seqüència estratigràfica que dona suport a la cronologia de l'antic Orient Pròxim a partir del 6000 aC.
Des de 1995, l'Institut Oriental ha reprès les activitats de recerca a la vall d'Amuq.
Cronologia del període neolític   Neolític preceràmic   Neolític ceràmic :
| aC 11000 | Europa | Egipte | Síria Llevant | Anatòlia | Khabur | Jabal Sinjar Assíria | Tigris mitjà | Baixa Mesopotàmia | Iran (Khuzistan) | Iran | Indus/ Índia | Xina |
| 10000 | | | Neolític preceràmic A Gesher Mureybet (10,500 aC) | | | | | | | | | Ceràmica primerenca (18.000 aC) |
| 9000 | | | Jericó Tell Abu Hureyra (Agricultura) | | | | | | | | | Ceràmica primerenca (18.000 aC) |
| 8000 | | | Neolític preceràmic B Jericó Tell Aswad | Göbekli Tepe Çayönü Aşıklı Höyük Karahan Tepe | | | | | | | | Neolític inicial (Ceràmica) Nanzhuangtou (8500–8000 aC) |
| 7000 | | Egipte neolític Nabta Playa (7500 aC) | Neolític preceràmic B Jericó Tell Aswad | Çatalhöyük (7500–5500 aC) Hacilar (7000 ac) | Tell Sabi Abyad Bouqras | Jarmo | | | | Ganj Dareh Chia Jani Ali Kosh | Mehrgarh I | Neolític inicial (Ceràmica) Nanzhuangtou (8500–8000 aC) |
| 6500 | Europa neolítica Franchthi Sesklo (Agricultura) | Egipte neolític Nabta Playa (7500 aC) | Neolític preceràmic C ('Ain Ghazal) | Çatalhöyük (7500–5500 aC) Hacilar (7000 ac) | Neolític ceràmic Tell Sabi Abyad Bouqras | Neolític ceràmic Jarmo | | | Chogha Bonut | Teppe Zagheh | Mehrgarh I | Neolític ceràmic Peiligang (7000–5000 aC) |
| 6000 | Neolític ceràmic Sesklo Dímini | Egipte neolític Nabta Playa (7500 aC) | Neolític ceràmic Cultura Jarmukiana (Sha'ar HaGolan) | Çatalhöyük (7500–5500 aC) Hacilar (7000 ac) | Neolític ceràmic Tell Sabi Abyad Bouqras | Neolític ceràmic Jarmo | | Neolític ceràmic Obeid 0 (Tell el-'Oueili) | Neolític ceràmic Chogha Mish | Neolític ceràmic Sang-i Chakmak | Neolític ceràmic Lahuradewa Mehrgarh II Mehrgarh III | Neolític ceràmic Peiligang (7000–5000 aC) |
| 5600 | Neolític ceràmic Sesklo Dímini | Faium A | Amuq A | Çatalhöyük (7500–5500 aC) Hacilar (7000 ac) | Halaf Halaf-Obeid | Umm Dabaghiya | Samarra (6000–4800 aC) | Neolític ceràmic Obeid 0 (Tell el-'Oueili) | Tepe Muhammad Djafar | Tepe Sialk | Neolític ceràmic Lahuradewa Mehrgarh II Mehrgarh III | Neolític ceràmic Peiligang (7000–5000 aC) |
| 5200 | Ceràmica de bandes (5500–4500 aC) | Faium A | Amuq B | Neolític ceràmic Hacilar Mersin 24–22 | Halaf Halaf-Obeid | Hassuna | Samarra (6000–4800 aC) | Obeid 1 (Eridu 19–15) Obeid 2 (Hajji Mohammed) (Eridu 14–12) | Susiana A | Yarim Tepe Hajji Firuz Tepe | Neolític ceràmic Lahuradewa Mehrgarh II Mehrgarh III | Neolític ceràmic Peiligang (7000–5000 aC) |
| 4800 | Ceràmica de bandes (5500–4500 aC) | Neolític ceràmic Merimde (Agricultura) | Amuq C | Hacilar Mersin 22–20 | Halaf Halaf-Obeid | Hassuna tardà Gawra 20 | Samarra (6000–4800 aC) | Obeid 1 (Eridu 19–15) Obeid 2 (Hajji Mohammed) (Eridu 14–12) | Tepe Sabz | Kul Tepe Jolfa | Neolític ceràmic Lahuradewa Mehrgarh II Mehrgarh III | Neolític ceràmic Peiligang (7000–5000 aC) |
| 4500 | Ceràmica de bandes (5500–4500 aC) | Neolític ceràmic Merimde (Agricultura) | Amuq D | Gian Hasan Mersin 19–17 | Obeid 3 | Obeid 3 (Gawra) 19–18 | Obeid 3 | Obeid 3 | Khazineh] Susiana B | Kul Tepe Jolfa | Neolític ceràmic Lahuradewa Mehrgarh II Mehrgarh III | Neolític ceràmic Peiligang (7000–5000 aC) |
| 3800 | Ceràmica de bandes (5500–4500 aC) | Badariana Naqada | Amuq D | Gian Hasan Mersin 19–17 | Obeid 4 | Obeid 4 | Obeid 4 | Obeid 4 | Obeid 4 | | | | Kul Tepe Jolfa | Neolític ceràmic Lahuradewa Mehrgarh II Mehrgarh III | Neolític ceràmic Peiligang (7000–5000 aC) |

## Escatologia islàmica

Abu-Hurayra, un company del profeta Mahoma, va informar en un hadit que el profeta va dir:
| « | L'última hora no arribaria fins que els romans desembarquin a Al-A’maq o a Dabiq. Un exèrcit format pels millors (soldats) de la gent de la Terra en aquell moment vindrà de Medina (per enfrantar-s'hi). | » |
Els estudiosos islàmics i els comentaristes de hadit suggereixen que la paraula «romans» es refereix als «cristians». El hadit relaciona a més la posterior victòria musulmana, seguida de la presa pacífica de Constantinoble amb invocacions de takbir i tasbih, i finalment la derrota de l'Anticrist després del retorn i descens de Jesucrist. Altres hadits relacionen l'aparició de l'imam Mahdí immediatament abans de la segona vinguda de Jesús.

## Referències

* ↑ «MELHAME-İ KÜBRA (ARMAGEDDON) SAVAŞI». Kerimusta. Arxivat de l'original el 2015-12-12. [Consulta: 7 abril 2020].
* 1 2 3 4 «Amuq» (en anglès). Encyclopædia Britannica.
* ↑ Braidwood, Robert John; Haines, Richard C.; Braidwood, Linda S. Excavations in the Plain of Antioch (en anglès). University of Chicago Press, 1971.
* ↑ Braidwood, Robert John; Haines, Richard C.; Braidwood, Linda S. Excavations in the Plain of Antioch: The structural remains of the later phases, Chatal Hüyük, Tell Al-Judaidah, and Tell Taʻyinat, by R.C. Haines (en anglès). University of Chicago Press, 1971. ISBN 9780226621982.
* ↑ Ward Swain, Joseph. The ancient world (en anglès). Harper, 1950.
* ↑ Ciggaar, Krijna Nelly; Metcalf. East and West in the Medieval Eastern Mediterrean: Antioch from the Byzantine reconquest until the end of the Crusader principality (en anglès). Peeters Publishers, 2006. ISBN 9789042917354.
* ↑ Liverani, Mario. The Ancient Near East: History, Society and Economy (en anglès). Routledge, 2013, p. 13, Taula 1.1 "Chronology of the Ancient Near East". ISBN 9781134750917.
* 1 2 Shukurov, Anvar; Sarson, Graeme R.; Gangal, Kavita «The Near-Eastern Roots of the Neolithic in South Asia» (en anglès). PLOS One, 9 (5), 07-05-2014, pàg. e95714. Bibcode: 2014PLoSO...995714G. DOI: 10.1371/journal.pone.0095714. ISSN: 1932-6203. PMC: 4012948. PMID: 24806472.
* ↑ Bar-Yosef, Ofer; Arpin, Trina; Pan, Yan; Cohen, David; et al. «Early Pottery at 20,000 Years Ago in Xianrendong Cave, China» (en anglès). Science, 336(6089), 29-06-2012, pàg. 1696-1700. Bibcode: 2012Sci...336.1696W. DOI: 10.1126/science.1218643. ISSN: 0036-8075. PMID: 22745428.
* ↑ Thorpe, I. J.. The Origins of Agriculture in Europe (en anglès). Routledge, 2003, p. 14. ISBN 9781134620104.
* ↑ Price, T. Douglas. Europe's First Farmers (en anglès). Cambridge University Press, 2000, p. 3. ISBN 9780521665728.
* ↑ Stiebing, William H. (Jr); Helft, Susan N. Ancient Near Eastern History and Culture (en anglès). Routledge, 2017, p. 25. ISBN 9781134880836.
* ↑ Sahih-Muslim Hadith, Vol. 41, cap. 9, Hadit 6924, per Abu Huraira de la pàgina web d'estudis Quran/Hadith : The Only Quran.
* ↑ Hassan, Farzana. Prophecy and the Fundamentalist Quest: An Integrative Study of Christian and Muslim Apocalyptic Religion. McFarland, 15 de gener de 2008. ISBN 9780786480791.
* ↑ Abdul-Rahman, Muhammad Saed. The Meaning and Explanation of the Glorious Qur'an (Vol 2). MSA Publication Limited, 2009, p. 311–312. ISBN 9781861797667.
* ↑ Sonn, 2004, p. 209.

## Vegeu també

* Geografia de Turquia
* Història de Turquia