OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Subhalakshmi Nandi

Subhalakshmi Nandi és una activista feminista índia que lidera la cartera d'empoderament econòmic de les dones a l'Oficina Multipaís d'ONU Dones per a l'Índia, Bhutan, Maldives i Sri Lanka.
És una professional del desenvolupament feminista, amb 15 anys d'experiència a l'ONU i amb organitzacions de la societat civil, i ha treballat en diversos temes d'igualtat de gènere i drets de les dones. El seu treball inclou investigació, defensa de polítiques i gestió de programes, amb un enfocament en l'empoderament de les comunitats rurals més marginades del sud d'Àsia, posar fi a la violència contra les dones i millorar l'educació de les dones.
El 2019, Nandi va ser inclosa entre les 100 dones de la BBC, una llista de 100 dones inspiradores i influents.

## Referències

* ↑ Priti Darooka. Road to Rights: Women, Social Security and Protection in India. SAGE Publications, 26 gener 2016, p. 228. ISBN 978-93-5150-915-8.
* ↑ «Expert’s take: Making unpaid work visible creates livelihoods for rural women» (en anglès). UN Women, 08-03-2017. [Consulta: 8 desembre 2020].
* ↑ «Empowering rural women, girls: India’s insight at UN». The Statesman, 15-03-2018. [Consulta: 24 desembre 2021].
* 1 2 «BBC 100 Women 2019: Who is on the list this year?» (en anglès). BBC News, 16-10-2019. [Consulta: 8 desembre 2020].
# McDonnell XF-85 Goblin

El McDonell Xf-85 Goblin fou un avió de caça nord-americà fabricat per McDonell Douglas, concebut durant la Segona Guerra Mundial per a ésser transportat en el compartiment de bombes de l'enorme Convair B-36 Peacemaker com un "caça paràsit" defensiu. A causa del seu aspecte petit i ample, fou anomeat col·loquialment com "L'ou Volador" ("The Flying Egg").

## Disseny i desenvolupament

El McDonell XF-85 Goblin fou dissenyat per a complir amb un requeriment de la USAF per a un caça escolta "paràsit" monoplaça que pogués ésser transportat per un gran bombarder. Al març de l'any 1947 es sol·licità el desenvolupament de dos prototips. El producte final fou sencerament el resultat de les restriccions de disseny, les quals requerien que hi pogués cabre a la bahía de bombas d'un B-36 (tot i que primer fou provat amb un B-29 Superfortress). El B-36 estava destinat a ésser la nau nodriça, amb capacitat per a poder transportar fins a tres Goblins.
Un fuselatge petit i curt fpu equipat amb un joc d'ales mitges/baixes capaçes de plegar-se, en fletxa, de 6,44 metres d'amplada. Estava motoritzat pel turborreactor Westinghouse J34-WE-7 de 1.400 Kgf d'empenta. No posseïa tren d'aterratge, amb excepció d'uns patins per a emergències. Es pensava que el caça tornaria a la nau nodriça, acoblant-se a un trapeci per mitjà d'un enganxament retràctil.

## Referències

* ↑ Knaack, Marcelle Size. Encyclopedia of US Air Force Aircraft and Missile Systems: Volume 1 Post-World War II Fighters 1945-1973. Washington, DC: Office of Air Force History, 1978. ISBN 0-912799-59-5
# Hažlín

Hažlín és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1414.
# Triplophysa griffithi

Triplophysa griffithi és una espècie de peix de la família dels balitòrids i de l'ordre dels cipriniformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 8,3 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Afganistan i la Xina.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Talwar, P.K. i A.G. Jhingran 1991. Inland fishes of India and adjacent countries. vol 1. A.A. Balkema, Rotterdam. 541 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Günther, A. 1868. Catalogue of the fishes in the British Museum. Catalogue of the Physostomi, containing the families Heteropygii, Cyprinidae, Gonorhynchidae, Hyodontidae, Osteoglossidae, Clupeidae,... [thru]... Halosauridae, in the collection of the British Museum. Cat. Fishes v. 7: i-xx + 1-512.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Adrien Petit

Adrien Petit (Arràs, Pas de Calais, 26 de setembre de 1991) és un ciclista francès professional des del 2011. Actualment corre a l'equip Intermarché-Wanty-Gobert Matériaux.

## Palmarès

* 2008
** Vencedor d'una etapa del Keizer der Juniores
* 2009
** Vencedor d'una etapa de l'Essor breton
* 2010
** 1r a la Bordeus-Saintes
** Vencedor d'una etapa del Tour de Normandia
** Vencedor d'una etapa del Boucle de l'Artois
** Vencedor de 2 etapes del Tour d'Eure-et-Loir
* 2013
** Vencedor d'una etapa de la Tropicale Amissa Bongo
* 2014
** 1r a la Tro Bro Leon
* 2015
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Luxemburg
* 2016
** 1r a la Tropicale Amissa Bongo i vencedor de 3 etapes
* 2017
** 1r al Gran Premi del Somme
** Vencedor d'una etapa als Quatre dies de Dunkerque
* 2018
** 1r a la París-Troyes

### Resultats a la Volta a Espanya

* 2013. 130è de la classificació general

### Resultats al Tour de França

* 2014. 156è de la classificació general
* 2016. 164è de la classificació general
* 2017. 126è de la classificació general
* 2022. 111è de la classificació general
* 2023. 143è de la classificació general

## Enllaços externs

* Adrien Petit a ProCyclingStats
* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Susagna Arasanz i Serra

Susagna Arasanz i Serra (1960/1961 – 14 d'octubre de 2021) va ser una economista i política andorrana, ministra d'Hisenda entre els anys 1994 i 2000, convertint-se en la primera dona que va ocupar el càrrec, sota la presidència de Marc Forné.
El 22 de desembre de 1994, Forné la va nomenar nova consellera d'Hisenda en substitució de Josep Casal Casa. Va ostentar aquest càrrec durant dues legislatures, entre l'any 1994 i el 1997, i entre el 1997 i el 2000. Va ser escollida membre del Consell General d'Andorra a les eleccions al Parlament de 1997 i l'1 d'abril de 1997 va ser nomenada de nou ministra d'Hisenda, dimitint com a diputada dues setmanes després. El 15 de març de 2000, Susagna Arasanz va dimitir com a ministra.
Arasanz va estar vinculada primer a Unió Liberal i posteriorment va militar al Partit Liberal d'Andorra (PLA). Va ser membre del Consell d'Administració de la Caixa Andorrana de la Seguretat Social (CASS) on va ser nomenada pel govern d'Andorra el mes de gener del 2020. Va morir el 14 d'octubre de 2021, als 60 anys, víctima d'un càncer.

## Referències

* ↑ Fuentes Pérez, Marisol (en catalan) Cadena SER, 14-10-2021.
* ↑ (en catalan) Official Bulletin of the Principality of Andorra, 22 December 1994.
* 1 2 «Mor Susagna Arasanz, dues vegades ministra de Finances amb Forné». [Consulta: 22 març 2024].
* ↑ (en catalan) Diari d'Andorra, 01-04-1997.
* ↑ (en catalan) Official Bulletin of the Principality of Andorra, 01-04-1997.
* ↑ «Susagna Arasanz Serra». Consell General d'Andorra.
* ↑ Official Bulletin of the Principality of Andorra, 15-03-2000.
* ↑ (en catalan) Diari d'Andorra, 01-04-1997.
* ↑ (en catalan) Diari d'Andorra, 01-04-1997.
* ↑ Fuentes Pérez, Marisol (en catalan) Cadena SER, 14-10-2021.
# Won

El won o wŏn (en coreà 원, amb el mateix origen que el xinès "iuan" o el japonès "ien") és la moneda oficial dels dos estats integrants de la península de Corea: Corea del Nord (o República Democràtica Popular de Corea) i Corea del Sud (o República de Corea). Les respectives taxes de canvi, però, són diferents, ja que si bé oficialment les dues monedes són si fa no fa equivalents, el canvi del won nord-coreà en el mercat negre fa que sigui considerat la unitat monetària de menys valor del món.
| Monedes | Símbols | Codi ISO 4217 |
| Won nord-coreà | ₩n o Wn | KPW |
| Won sud-coreà | ₩ o W | KRW |
El símbol del won ("₩", una W majúscula barrada amb un guió) es representa en Unicode com a 20A9 (8361 segons el sistema decimal).
Històricament, el won coreà s'ha dividit en 100 jeon o chŏn (전), tot i que actualment a Corea del Sud la moneda fraccionària no s'utilitza, ja que la quantitat de diners més petita que s'acostuma a donar de canvi són 10 won, uns 0,8 cèntims d'euro.
Originàriament, el won va ser la moneda de Corea des del 1902, en què va substituir el yang, fins al 1910, en què fou substituïda pel ien coreà.
Viccionari
# McDonnell Douglas MD-11

El McDonnell Douglas MD-11 és un avió comercial trimotor de fuselatge ample i de mitjà-llarg abast, amb dos motors muntats en suports situats a sota de les ales i el tercer a la base de l'estabilitzador vertical. Fou fabricat en un primer moment per McDonnell Douglas i, des de la fusió de les dues empreses, per Boeing.

## Disseny

El MD-11 era un derivat del McDonnell Douglas DC-10-60, però amb el fuselatge més allargat i una millora substancial en els motors, utilitzant el CF6-80C2 o el Pratt & Whitney PW4000, amb els que es buscava minimitzar la despesa de combustible i també amb diverses millores en l'aviònica.

## Història operativa

Oficialment es va llençar el 30 de desembre de 1986, amb diversos compromisos que, finalment no es van arribar a firmar i a finals de 1987 tan sols tenia 30 comandes.Tenia capacitat per a 410 passatgers i es van construir unes 200 unitats abans que Boeing retallés el programa en adquirir McDonnell Douglas.
El 20 de desembre de 1990 va entrar en servei a Finnair però l'MD-11 no mostrava un bon rendiment i les xifres de vendes no van pujar. Els últims que es van construir van ser 2 unitats MD-11F de càrrega que es van entregar a Lufthansa Cargo el gener de 2001.
Malgrat que des del 2014 no hi ha cap aerolínia que el faci servir per al transport de passatgers, diverses empreses de logística encara l'utilitzen per al transport de mercaderies.

## Referències

* 1 2 3 Eden, Paul E. El gran mundo de la aviación civil (en castellà). Madrid: Edimat Libros, S.L., 2015, p. 147. ISBN 9788497942584.
* 1 2 Jackson, Robert. La enciclopedia de la aviación (en castellà). Madrid: Reditar Libros, S.L., 2014, p. 335. ISBN 9788497941983.
# Hbira

Hbira o Hebira (àrab: هبيرة, Habīra) és una vila de Tunísia, situada a uns 85 km de Mahdia, a l'extrem sud-occidental de la governació de Mahdia. És en una zona agrícola però la ciutat està mal comunicada. La carretera que ve de Mahdia arriba fins a Menzel Hachet i després cal agafar un desviament per una carretera en mal estat d'uns 7 km.
És capçalera d'una delegació que arriba al nord fins a la sabkha Chrita, la segona més gran de la governació després de la sabkha Sidi El Hani (situada al nord, a la delegació d'Ouled Chamekh) i similar a la de sabkha El Ghorra (situada a l'est, a la delegació de Chorbane).
La ciutat té uns 3.000 habitants i la delegació, 11.700 habitants (cens del 2004).

## Administració

És el centre de la delegació o mutamadiyya homònima, amb codi geogràfic 33 55 (ISO 3166-2:TN-12), dividida en cinc sectors o imades:
* Hebira (33 55 51)
* Menzel Hached (33 55 52)
* Regaïgua (33 55 53)
* Ech-Chahda Ouest (33 55 54)
* El Maherza Sud (33 55 55)
Al mateix temps, forma una municipalitat o baladiyya (codi geogràfic 33 16).

## Referències

* ↑ المعهد الوطني للإحصاء [Institut Nacional d'Estadística] «المصنف الوطني لترميز الوحدات الإدارية» (en àrab i francès). [Publicacions de l'Institut Nacional d'Estadística]. المعهد الوطني للإحصاء [Institut Nacional d'Estadística] [Tunis], 01-12-2012, pàg. 86-90. ISSN: 1737-7838 [Consulta: 18 agost 2021].
* ↑ المعهد الوطني للإحصاء [Institut Nacional d'Estadística] «المصنف الوطني لترميز الوحدات الإدارية» (en àrab i francès). [Publicacions de l'Institut Nacional d'Estadística]. المعهد الوطني للإحصاء [Institut Nacional d'Estadística] [Tunis], 01-12-2012, pàg. 144. ISSN: 1737-7838 [Consulta: 18 agost 2021].
# Charlotte Slente

Charlotte Slente (4 de juliol de 1966) és una diplomàtica danesa. Ambaixadora de Dinamarca a Bolívia, Perú i l'Equador entre 2007 i 2009 i posteriorment a Israel a partir de 2017, és actualment secretària general de l'ONG humanitària danesa, el Consell Danès per als Refugiats (en danès: Dansk Flygtningehjælp i en anglès: Danish Refugee Council). S'ha posicionat clarament en contra de la deportació dels refugiats sirians cap al seu país d'origen que el govern danès pretén dur a terme durant el 2021.

## Referències

* ↑ «In its latest lurch to the far right, Denmark plans to send some refugees back to Syria». CNN. [Consulta: 18 abril 2021].
# Torre Ferrer Baulena

La Torre Ferrer Baulena és una obra amb elements modernistes i noucentistes de Tona (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Torre o xalet. Habitatge de segona residència, envoltat de jardí i de grans dimensions. Està format per dos cossos, un més elevat, de planta rectangular, cobert a quatre vessants, adossat perpendicularment a un altre cos més baix, també de planta rectangular. Són de planta baixa i dos pisos. Les obertures són de formes molt variades: testera recta amb trencaaigües i llinda de pedra, sèries de finestres d'arc de mig punt, geminades, etc. Una gran balconada envolta la meitat d'un dels cossos, amb diferents obertures i una barana de ferro forjat treballada. L'entrada principal és dovellada, seguint la tradició local. La teulada acaba amb un ràfec sostingut per cartel·les de maó que dibuixen una sanefa. El resultat és la combinació de diferents materials, tècniques i estils, disposats d'una manera ordenada.

## Història

Aquest edifici forma part de les Torres Llussà, conjunt de cases d'estiueig, fruit de l'onada constructiva que afectà Tona al descobrir les aigües medicinals i la conseqüent construcció i promoció dels balnearis, hotels i la millora de les comunicacions amb Barcelona i Manresà, tant per tren, a l'estació Balenyà, com per carretera N-152. Correspondria a una època de prosperitat econòmica, entre 1900 i 1930 en què, a més de l'intent d'explotació petroliera, els balnearis i l'estiueig, Tona és proveí dels serveis públics indispensables (llum, aigua, electricitat, telèfon, sanejament, etc.) A partir de 1930 es consolidaren les estructures que atreien a la burgesia barcelonina fins que la Guerra Civil i la postguerra portaren la crisi.

## Referències

* 1 2 «Torres Llussà». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 11 octubre 2017].
# Adrien Proust

Adrien Proust (Illiers, 18 de març de 1834 - París, 1903) va ser un metge francès, conegut per la seva labor professional i política durant la Tercera República i per ser el pare de l'escriptor Marcel Proust.
Proust neix dins d'una família de classe mitjana, propietària d'una drogueria. En la dècada de 1850, tot i això, ja és un estudiant de Medicina instal·lat a París, on es doctora en 1862 amb una tesi dedicada al pneumotòrax espontani idiopàtic. La seva carrera professional, a partir de llavors, hauria de desenvolupar-se entre l'hospital Hôtel-Dieu de l'Illa de la Ciutat (el més antic de París, fundat en 651), la Facultat de Medicina de la Sorbona i l'Administració Pública, que li va confiar diversos comissionats en previsió de la pesta i el còlera. Gabriel García Márquez, en la seva novel·la L'amor en els temps del còlera cita a Proust com "el millor epidemiòleg del seu temps".
Va dirigir la col·lecció Bibliothèque d'hygiène thérapeutique de l'editorial Masson de Paris. Va ser membre de la Societat Anatòmica de Paris des de 1860. Fou escollit membre titular de l'Acadèmia nacional de medicina el 17 de juny de 1879 i va ocupar el lloc de secretari anual des de 1883 fins a 1888. Va ser nomenat comendador de la Legió d'Honor francesa el 1892.
Proust es va casar el 3 de setembre de 1870 amb Jeanne Weil, la filla de Nathé Weil (1814-1896) un notable agent de borsa alsacià i la neta d'un ministre de justícia. La parella va tenir dos fills, Marcel (nascut en 1871) i Robert (nascut en 1873, també metge i editor de la correspondència del seu germà).
Marcel va retratar després en A la recerca del temps perdut al seu pare com un home preocupat i sever, contrari, en principi, a la decisió del seu fill de dedicar-se a la literatura.

## Referències

* ↑ Publicacions dins la Bibliothèque d'hygiène thérapeutique
* ↑ Adrien Proust al lloc web de la Bibliothèque de l'Acadèmia nacional de medicina.
* ↑ Adrien Proust segons la Base Léonore.
# Melatonina

La melatonina o N-acetil-5-metoxitriptamina és una hormona trobada en tots els organismes vivents, en concentracions que varien d'acord amb el cicle diürn/nocturn. La melatonina és sintetitzada a partir del neurotransmissor serotonina. Es produeix, principalment, en la glàndula pineal, i participa en una gran varietat de processos cel·lulars, neuroendocrins i neurofisiològics. Una de les característiques més particulars respecte a la biosíntesi pineal de melatonina és la seva variabilitat al llarg del cicle de 24 hores (l'anomenat cicle circadiari), i la seva resposta precisa a canvis en la il·luminació ambiental. Per això, la melatonina es considera una neurohormona amb funció pertinent en la fisiologia circadiària. Molts dels seus efectes biològics es deuen a la seva acció sobre receptors de melatonina i, d'altres més, a la seva potent acció com a antioxidant, el qual té un paper molt especial en la protecció de l'ADN nuclear i mitocondrial.

## Referències

* ↑ Matheson E, Hainer BL (July 2017). "Insomnia: Pharmacologic Therapy". American Family Physician. 96 (1): 29–35
# Rhacophorus exechopygus

Rhacophorus exechopygus és una espècie de granota que es troba a Laos i el Vietnam.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* van Dijk, P.P., Truong, N.Q. & Chan-ard, T. 2004. Rhacophorus exechopygus. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 9 de gener de 2008.
# Hažín nad Cirochou

Hažín nad Cirochou és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1451.
# Cinquanta-dos

El cinquanta-dos és un nombre natural que segueix el cinquanta-u i precedeix el cinquanta-tres. S'escriu 52 o LII segons el sistema de numeració emprat.
Ocurrències del cinquanta-dos:
* Designa l'any 52 i el 52 aC
* És el codi telefònic internacional de Mèxic.
* És el nombre atòmic del Tel·luri.
* L'any té 52 setmanes i un dia.
* L'any de traspàs té 52 setmanes i 2 dies.
# Tjan

Tjan (Ṯ3n) va ser una reina egípcia de la XIII dinastia. Era l'esposa del rei Sobekhotep IV, que va regnar a finals del segle XVIII aC.
Tjan en jeroglífic :
Tjan duia el títol de "Dona del Rei" i només se la coneix per diversos objectes que la citenː
* Al Museu Britànic de Londres hi ha una perla amb la breu inscripció "la dona del rei, Tjan, estimada d'Hathor, mestressa d'Atfih".
* Al Louvre de París, hi ha un escarabat amb el seu nom i títol.
* Al Museu Egipci del Caire hi ha una capsa amb una inscripció que diu que un tal "[...] hotep va néixer del rei Khaneferre i de la Dona del Rei Tjan". El nom del fill només s'hi conserva parcialment i Khaneferre és el nom de tron del rei Sobekhotep IV. Aquesta inscripció identifica, per tant, a Tjan com l'esposa d'aquest rei. Finalment hi ha el fragment d'un gerro amb el nom de la seva filla Nebetiunet.
Tjan no apareix als monuments del rei. Potser es va casar amb ell al final del seu regnat.

## Referències

* 1 2 Grajetski, 2005, p. 38.
* ↑ «name-bead» (en anglès). Museu Britànic. [Consulta: 15 març 2022].
* ↑ Siesse, 2016, p. 242-248.
* ↑ Ryholt, 1997, p. 230-231.

## Vegeu també

* La dona a l'Antic Egipte.

## Bibliografia

* Dodson, Aidan; Hilton, Dyan. The Complete Royal Families of Ancient Egypt (en anglès). Thames & Hudson, 2004. ISBN 0-500-05128-3.
* Grajetski, Wolfram. Ancient Egyptian Queens: a hieroglyphic dictionary (en anglès). Londres: Golden House Publications, 2005. ISBN 0954721896.
* Ryholt, Kim. The Political Situation in Egypt during the Second Intermediate Period, c.1800-1550 BC (en anglès). Copenhagen: Museum Tusculanum Press, 1997. ISBN 87-7289-421-0.
* Siesse, Julien. An unpublished Scarab of Queen Tjan (Thirteenth Dynasty) from the Louvre Museum (AF 6755) aː The World of Middle Kingdom Egypt (2000-1550 BC) (en anglès). vol. II. Londres: Gianluca Miniaci, Wolfram Grajetzki (eds.), 2016. ISBN 9781906137489.
# Adrien Goñi Cariñanos

Adrien Goñi Cariñanos (Pamplona, 25 d'agost de 1988) és un futbolista navarrès, que ocupa la posició de migcampista. Actualment milita a les files de La Roda a la Segona Divisió B.

## Trajectòria

Format al planter de l'Athletic Club, passa pels diferents filials, fins a debutar amb el primer equip el 3 de maig de 2009, disputant un partit a la màxima categoria del futbol espanyol davant l'Sporting de Gijón.
El gener de 2011, després de jugar durant dues temporades al filial de l'Athletic, aleshores a la Tercera Divisió, rescindeix el contracte amb el club basc i firma un contracte per a tres temporades amb el Girona FC a la Segona Divisió. L'estiu del mateix any i tan sols havent disputat nou minuts amb el club gironí, Goñi firma pel CF Sporting Maonès retornant d'aquesta manera a la Tercera Divisió. El 2012, amb la desaparició del CF Sporting Maonès, firma per l'Oriola CF fins a recalar a la SD Amorebieta, equip amb el qual va lluitar per assolir un lloc en el play-off d'ascens a Segona divisió. En el mercat d'estiu de la temporada 2013-14, la UD Logroñés oficialitza el seu traspàs. Després de tres anys i mig en el club riojà, fitxa per La Roda en el mercat d'hivern de la temporada 2014-2015.

## Curiositats

El seu cosí és l'actual jugador de l'Athletic Club de Bilbao Iker Muniain.

## Referències

* ↑ Caparrós dona l'alternativa a Adrien Goñi Arxivat 2009-06-08 a Wayback Machine.; El Correo, 3 de maig de 2009
* ↑ El Girona presenta Keko i fitxa Adrien Goñi de l'Athletic de Bilbao; Diari de Girona, 27 de gener de 2011
* ↑ Adrien Goñi, última incorporació per a l'Sporting Maonès (en castellà); futbolbalear.es, 31 d'agost de 2011
* ↑ El migcampista navarrès Goñi jugarà finalment a l'Oriola; Diari de Girona, 26 de gener de 2012
* ↑ Amorebieta, acord amb Adrien Goñi; esfutbol.net, 6 de juliol de 2012
* ↑ La UDL fitxa a Adrien Goñi per a la creació en el mig del camp (en castellà); larioja.com, 17 de juliol de 2013
* ↑ Adrien Goñi, último fichaje de la Roda (en castellà); vavel.com, 31 de gener de 2015

## Enllaços externs

* Fitxa del jugador