OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Kawkaw

Kawkaw (també Kaw Kaw) fou un regne fundat al segle VIII que va existir en els segles IX/X/XI/XII i XIII amb capital a Gao, a l'oest de l'Imperi de Ghana. Vers el segle X o XI va adoptar l'islam com a religió.
El segle VIII comerciava amb l'emirat ibadita de Tahert. Va crear un imperi basat en el control de les rutes comercials sobretot de la sal, i en la capacitat d'obtenir tributs dels regnes vassalls. L'extensió del regne es desconeix. El seu comerç almenys en els primers segles es va orientar cap a l'est, cap a Egipte. Existien dues ciutats, una de les quals estava habitada pels reis i l'altra pels comerciants àrabs. La ciutat reial, la Gao antiga, estava uns quilòmetres al nord de la moderna Gao; l'altra, uns quilòmetres a l'est portant pel nord a la vall de Tilemsi, a l'altre costat del canal (aleshores permanent), correspondria a la moderna Gao Sené. S'han fet excavacions arqueològiques que han aportat algunes informacions i donat llum a restes en les dues ciutats, però després es van aturar; es van reprendre el 1994 però més tard es van tornar a aturar. S'han trobat a Gao Sené almenys tres dotzenes d'esteles funeràries amb inscripcions àrabs del segle xii en marbre llaurat a Andalusia el que suggereix una connexió amb els almoràvits. Al segle xiii (o potser al XIV) va passar a mans de l'Imperi de Mali.

## Referències

* A History of Islamic Societies, per Ira M. Lapidus
* The Oxford Companion to Archaeology, per Brian M. Fagan
# Can Sales i Vidal

Can Sales i Vidal és un habitatge plurifamiliar de Vilanova i la Geltrú (Garraf) protegit com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

És un edifici entre mitgeres de planta rectangular. L'edifici es divideix en planta baixa, dos pisos i un terrat, del que sobresurt una torratxa. La façana principal dona a la plaça i és de composició simètrica. A la planta baixa presenta la porta d'accés, allindanada, i dues obertures rectangulars. Al primer pis hi ha tres balcons rectangulars amb barana de ferro i al segon també tres balcons, el del mig amb volada. L'edifici és coronat per una petita cornisa i una barana de balustres. La façana lateral presenta les mateixes característiques.
Utilitza l'esgrafiat com a element decoratiu, imitant encoixinats a la planta baixa i amb els escuts de Vilanova i Barcelona als pisos, a banda de motius florals i sanefes.

## Història

Fou construïda a finals del segle xix on abans hi havia hagut l'església del convent dels Caputxins. Va estar relacionada, pel que fa a la propietat, amb l'antiga Quadra i masia de "El Pilar", documentada al segle xiv.
L'any 1945, el director regional adjunt del Banc Hispano-Americà va sol·licitar permís per construir un soterrani i modificar la planta baixa de l'habitatge, a fi d'instal·lar-hi una oficina. El projecte d'aquesta reforma va ser realitzat per l'arquitecte Francesc Berenguer i Bellvehí.

## Referències

* 1 2 3 4 «Can Sales i Vidal». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 22 novembre 2012].
* ↑ Diputació de Barcelona. «Fitxa edifici Can Sales i Vidal (pàg.22)». Catàleg del Patrimoni de Vilanova i la Geltrú, 2009. [Consulta: 22 febrer 2013].
# Unitat perifèrica de Cefal·lènia

La unitat perifèrica de Cefal·lènia (grec: Περιφερειακή ενότητα Κεφαλληνίας) és una unitat perifèrica de Grècia de la perifèria de les Illes Jòniques. Està formada per l'illa de Cefalònia i per un grupet d'illes de les Equínades. La capital és Argostoli, la ciutat més important de l'illa, amb uns 10.000 habitants.
Correspon a l'antiga prefectura de Cefal·lènia, que, a més, comprenia l'actual unitat perifèrica d'Ítaca, amb l'illa d'Ítaca i la resta de les Equínades.

## Divisió administrativa

De 2019 ençà, l'illa està formada per tres municipis: Argostoli, Lixuri i Sami. Amb la reforma del programa Cal·lícrates de 2011, els antics set municipis s'unificaren en un de sol, que el 2019 es dividiren en tres.
* Argostoli comprèn els antics municipis d'Argostoli, Elios-Pronni, Livathos i la comunitat d'Omala.
* Lixuri comprèn l'antic municipi de Paliki.
* Sami comprèn els antics municipis de Sami, Erisos i Pylaros (amb part de les Equínades).

### Divisió anterior (prefectures)

Abans de 2011, la prefectura de Cefal·lènia incloïa les illes de Cefalònia i Ítaca, a més de les Illes Equínades. Cefalònia se subdividia en vuit municipis (numeració segons el mapa):
* Argostoli (Δήμος Αργοστολίου)
* Elios-Pronni (Δήμος Ελειού-Πρόννων), amb capital a Poros
* Erisos (Δήμος Ερίσου), amb capital a Fiskardo
* Ítaca, actualment conforma una unitat perifèrica pròpia
* Livathos (Δήμος Λειβαθούς)
* Paliki (Δήμος Παλικής), amb capital a Lixuri
* Pylaros (Δήμος Πυλαρέων), amb capital a Aia Efímia i part de les Equínades
* Sami (Δήμος Σάμης)
* La comunitat d'Omala (Κοινότητα Ομαλών)

### Equínades

Les Equínades que fan part de la unitat perifèrica de Cefal·lènia són Àpassa (grec: Άπασα), Fílippos (grec: Φίλιππος), Giróvaris (grec: Γηρόβαρης), Kalógiros (grec: Καλόγηρος), Lambrinós (grec: Λαμπρινός), Modió (grec: Μοδιό), Petalàs (grec: Πεταλάς), Pistros (grec: Πίστρος), Prasso (grec: Πράσο), Sofia (grec: Σοφία), Sorós (grec: Σωρός) i Tsakalonissi (grec: Τσακαλονήσι).

## Referències

* ↑ «Unitat perifèrica de Cefal·lènia». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ PDF
# Razzmatazz

Razzmatazz (o simplement Razz) és una discoteca i sala de concerts que es troba a l'antiga Fàbrica Huracan Motors, al carrer dels Almogàvers, 122-124 (entre el carrer de Pamplona i el d'Àlaba), al barri del Poblenou de Barcelona. El 2015 va rebre el Premi ARC per la millor programació de sala de concerts.

## Història

Quan l'any 2000 la sala Zeleste va tancar uns nous propietaris la van reobrir després d'algunes reformes i un nou nom: Razzmatazz.
Entre els artistes que hi han actuat destaquen: Arctic Monkeys, Foals, Bloc Party, Soulwax, The 1975, Two Door Cinema Club, Yelle, Calvin Harris, Of Montreal, Dorian, Passion Pit, The Toy Dolls, Crim, Skatalà, Opció K-95 o Inadaptats en el seu retorn als escenaris.

## Galeria

* The Killers (2024)
* The Killers (2024)
* Noel Gallagher (2012)
* Rancid (2012)
* Andrés Calamaro (2010)
* Siniestro Total (2008)

## Referències

* ↑ Solé Ingla, Alba. «Aquestes són les 12 discoteques catalanes que entren a la llista The World's 100 Best Clubs 2023». El Nacional, 28-11-2023. [Consulta: 28 desembre 2023].
* ↑ «Edició 2015». Arxivat de l'original el 2017-10-14. [Consulta: 19 març 2016].
* ↑ Hidalgo, Luis «Las deudas de la sala Zeleste amenazan con el fin de una era musical en Barcelona» (en castellà). El País [Madrid], 03-08-2000. ISSN: 1134-6582.
* ↑ de España, Ramon «'Zeleste fue un local totalmente interclasista'» (en castellà). El País [Madrid], 22-04-2001. ISSN: 1134-6582.
* ↑ Duñó, Borja. «Razzmatazz, la sala on ballen els amants del pop i els de l'electrònica». Time Out, 19-05-2023. [Consulta: 28 desembre 2023].
* ↑ Tàrrega, Jordi. «Toy Dolls resumen 40 años de punk en casi dos horas» (en castellà). Science of Noise, 22-01-2020. [Consulta: 28 desembre 2023].
* ↑ «Fa 30 anys el grup Skatalà va signar el contracte d'enregistrament de «Borinot Borinot»». Diari La Veu del País Valencià, 02-03-2023. [Consulta: 28 desembre 2023].
* ↑ «"El punk no ha mort; està feridet"». L'Independent de Gràcia, 23-10-2022. [Consulta: 28 desembre 2023].
* ↑ Roig, Antoni. «Inadaptats va canviar la història». El Nacional, 09-05-2022. [Consulta: 28 desembre 2023].

## Enllaços externs

* Razzmatazz - Lloc web oficial
# Gai Anni Cimbre

Gai Anni Cimbre (en llatí Caius Annius Cimber) fill de Lisídic, va ser un militar romà del segle i aC.
Juli Cèsar el va nomenar pretor i després va ser partidari de Marc Antoni l'any 43 aC i va rebre els atacs de Ciceró. El van acusar de matar el seu germà (Ciceró l'anomena irònicament Filadelf i va fer el joc de paraules "Nisi forte jure Germanum Cimber occidtit", "potser casualment té el dret de matar el cimbre germà", jugant amb el doble sentit de germà com a germànic i com a parentesc, i Cimbre com a cognom i com a nom d'un poble germànic, els cimbres).
Cimbre va ser també poeta, historiador i orador, però de segon ordre, i en un epigrama conservat per Quintilià se'l ridiculitza.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0001.001/764?rgn=full+text;view=image;q1=CimberSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+I.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 749. ]
# Avessac

Avessac (en bretó Avezeg) és un municipi francès, situat a la regió de país del Loira, al departament de Loira Atlàntic, que històricament va formar part de la Bretanya. L'any 2006 tenia 2.357 habitants. Limita amb Saint-Nicolas-de-Redon, Fégréac, Plessé, Guémené-Penfao, Massérac a Loira Atlàntic i Sainte-Marie a Ille i Vilaine.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 2.314 | 2.405 | 2.356 | 2.395 | 2.223 | 2.154 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| -2008 | Robert Bougouin | |
| 2008- | Bernard Delannée | |
# Kazuya Yamamura

Kazuya Yamamura (Nagasaki, Prefectura de Nagasaki, Japó, 2 de desembre de 1989) és un futbolista japonès que disputà un 1 partits amb la selecció japonesa.

## Enllaços externs

* National Football Teams
* Japan National Football Team Database
# Can Saladrigas (Santa Coloma de Gramenet)

Can Saladrigas és un edifici modernista de Santa Coloma de Gramenet (Barcelonès) protegit com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

És un edifici entre mitgeres, de planta baixa i pis, amb un afegit respectuós amb la façana preexistent, dels voltants de 1970. El més interessant és la façana, de composició simètrica, coronada per un fris de ceràmica seriada i protegida per un ràfec sortint amb bigues de fusta. A la planta baixa hi ha instal·lada una carnisseria.

## Referències

* «Can Saladrigas». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 21 abril 2012].
# Unitat perifèrica d'Hebros

Hebros (en grec: Νομός Έβρου) és una unitat perifèrica grega de la perifèria de Macedònia Oriental i Tràcia. Correspon a l'antiga prefectura de l'Hebros.

## Hebros en la mitologia

Segons la mitologia grega, Hebros era un dels oceànits, fill, per tant, d'Oceà i Tetis. Era el déu del riu epònim que desembocava a la mar Egea, prop de la colònia d'Ainus (Cicònia, Tràcia Oriental), davant l'illa de Samotràcia. Un dels seus afluents, l'Ardesko (l'actual Hebros) també estava personificat per un déu fluvial. Les seves aigües tenien fama de ser sanadores, per això molts joves venien a banyar-s'hi.
Fou pare de les nimfes Ròdope i Aba, la mare de l'heroi epònim de la ciutat d'Ergiske.

## Municipis

| Municipi | Codi YPES | Capital | Codi postal | Prefix telefònic |
| Alexandrúpoli | 1301 | | 681 00 | 25510-2 via 7 |
| Demòtica | 1303 | | 683 00 | 25530-2 |
| Feres | 1313 | | 685 00 | 25550-2 |
| Kiprinos | 1304 | | 680 05 | 25560-2 |
| Metaxades | 1305 | | 680 10 | 25530-3 |
| Orèstia | 1306 | | 682 00 | 25520-2 |
| Orfeas | 1307 | Làvara | 680 04 | 25530-3 |
| Samotràcia | 1308 | | 680 01 | 25510-4 |
| Suflí | 1309 | | 684 00 | 25540-2 |
| Trajanòpolis de Tràcia | 1310 | Ànthia | 681 00 | 25310-4 |
| Trígono | 1311 | Díkea | 680 07 | 25560-3 |
| Tikheró | 1312 | | 680 03 | 25540-4 |
| Vissa | 1302 | Nea Vissa | 680 01 | 25520-7 |
# Rebladora

Una rebladora és una màquina en cas dels processos industrials o una eina manual en el cas de les activitats de bricolatge, que serveix per fixar amb reblons cecs elements que no hagin de ser desmuntables més endavant. El funcionament de la rebladora consisteix en una boterola accionada pneumàticament o hidràulicament que colpeja repetidament un dels extrems del rebló fins a deformar-lo i fer-ne una segona cabota a l'altra banda de les peces a unir.

## Vegeu també

* Reblat

## Referències

* ↑ Popular Science Monthy. 93. Modern Publishing Companry, 1918, p. 406.
# Gai Anti Aulus Juli Quadrat

Gai Anti Aulus Juli Quadrat (llatí: Gaius Antius Aulus Julius Quadratus) va ser un magistrat romà del segle ii.
Va ser nomenat cònsol l'any 105 juntament amb Tiberi Juli Càndid, durant el regnat de Trajà. L'esmenten el Fasti. Espartià esmenta als dos cònsols de l'any 105 sota els noms abreujats de Càndid i Quadrat.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0003.001/639?page=root;rgn=full+text;size=100;view=image;q1=QuadratusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Volum III.++Boston:+Little,+Brown+&+Comp.,+1867,+p. 631. ]
# Llista d'ocells de pas del Solsonès

Aquesta llista d'ocells de pas del Solsonès a més de la seva enumeració inclou informació sobre les espècies d'ocells migratoris de les quals s'ha detectat regularment la seva presència a la comarca en el decurs de la seva migració prenupcial o postnupcial.

## Agró roig

L'agró roig és una espècie estival nidificant al centre i sud del continent europeu, on va patir un fort declivi al llarg del segle xx. A Espanya, en els darrers anys les seves poblacions s'estan recuperant i, per exemple, ja és present a una dotzena de pantans del Segrià.
Al Solsonès és un migrador escàs, però regular, vist sobretot durant el pas prenupcial des de finals de març (un exemplar a l'estany d'Alinyà el 30 de març de 1999 i un altre a Sant Ponç el 31 de març de 2007) fins a primers de juny (un exemplar al pantà de Sant Ponç el 5 de juny de 1996). A més, s'ha recollit una dada d'un exemplar a la Ribera Salada el 20 de juny de 2000, que segurament correspon a un ocell no reproductor en trànsit per la comarca.
D'altra banda, cal destacar la cita referent a 1 exemplar recollit al Port del Comte a 2.200 metres d'altitud el 22 de maig de 1994. Aquesta dada, juntament amb la ja citada d'Alinyà, constata que els ocells migradors lligats al medi aquàtic segueixen la vall del Segre cap a Tuixén sobrevolant grans muntanyes com és ara el Port del Comte, com s'ha pogut observar en altres espècies.
Durant la migració postnupcial és mol més escàs, de manera que només s'ha vist un exemplar a Sant Ponç l'u de setembre de 1996.

## Bibliografia

* Guixé Coromines, David. El medi natural del Solsonès. Barcelona: Universitat de Barcelona, 2008. ISBN 9788474533138.
* Web Avibase
# L bleda

Hom anomena l bleda l'articulació a la castellana, sense velarització, del fonema /l/ del català.

## Enllaços externs

* Fòrum de Racó Català
* Web de Gabriel Bibiloni, lingüista Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine.
# Kolwezita

La kolwezita és un mineral de la classe dels carbonats.

## Característiques

La kolwezita és un carbonat de fórmula química CuCoCO₃(OH)₂. Cristal·litza en el sistema triclínic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 4. Probablement formi part del grup de la rosasita.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la kolwezita pertany a «05.BA: Carbonats amb anions addicionals, sense H₂O, amb Cu, Co, Ni, Zn, Mg, Mn» juntament amb els següents minerals: georgeïta, glaucosferita, malaquita, mcguinnessita, nul·laginita, pokrovskita, rosasita, zincrosasita, txukanovita, auricalcita, hidrozincita, holdawayita, defernita, loseyita i sclarita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta l'any 1980 a la mina Musonoi, al Kolwezi, a la regió de Katanga, a la República Democràtica del Congo. També ha estat descrita a les prospeccions de Tuckerville, al comtat de Hinsdale (Colorado, Estats Units), a les mines de Kamariza, a Agios Konstantinos, (Lavrion, Grècia), a la pedrera Prangenhaus, a Wülfrath (Rin del Nord-Westfàlia, Alemanya), i a la mateixa República Democràtica del Congo també ha estat descrita a diversos indrets de Kolwezi i Kamoto.

## Referències

* ↑ «Kolwezite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 3 maig 2017].
# Cantó de Reyrieux

El cantó de Reyrieux era una divisió administrativa francesa del departament de l'Ain. Comptava amb 13 municipis i el cap era Reyrieux. Va existir de 1985 a 2015.

## Municipis

* Ars-sur-Formans
* Civrieux
* Massieux
* Mionnay
* Misérieux
* Parcieux
* Rancé
* Reyrieux
* Saint-André-de-Corcy
* Saint-Jean-de-Thurigneux
* Sainte-Euphémie
* Toussieux
* Tramoyes

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1985-1988 | Louis Baise | RPR |
| 1988-1995 | Louis Duriat | Divers gauche |
| 1995-2015 | Olivier Eyraud | RPR, després UMP |

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2008 |
| 5.695 | 6.028 | 7.544 | 12.353 | 15.646 | 19.957 | 21.971 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Umm al-Kurkum

Umm al-Kirkum és un illot deshabitat de l'emirat d'Abu Dhabi (Emirats Àrabs Units) al nord-est de l'illa de Sir Banu Yas (a uns 6 km).
És una illa arenosa amb dipòsits de closques d'ostra. La seva altura màxima és d'uns 3 metres. L'aigua entra pel sud i forma un llac que cobreix gairebé tota l'illa. Té importants colònies d'ocells. A uns 3 km al sud de l'illa hi ha l'illot de Hook.

## Referències

* ↑ Umm Kirkum: United Arab Emirates, geographic.org
* ↑ Umm al-Kurkum a GeoNames.Org (cc-by)
# Remixes (àlbum de Coldplay)

Remixes és un EP de remescles de la banda anglesa Coldplay llançat a l'estiu de 2003 mitjançant el seu web oficial. Està format per tres cançons i només se'n van editar unes 1000 còpies en un vinil de 12".

## Enllaços externs

* Remixes a Discogs (anglès)
# Gai Antisti Vet

Gai Antisti Vet és el nom dels següents personatges:
* Gai Antisti Vet (tribú), tribu de la plebs el 57 aC
* Gai Antisti Vet (cònsol 6 aC), cònsol el 6 aC
* Gai Antisti Vet (cònsol any 23), cònsol el 23
* Gai Antisti Vet (cònsol any 50), cònsol l'any 50
* Gai Antisti Vet (cònsol any 96), cònsol l'any 96
# Avesnes-sur-Helpe

Avesnes-sur-Helpe és un municipi francès, situat al departament del Nord i a la regió dels Alts de França. Limita al nord-est amb Bas-Lieu, al sud-est amb Avesnelles, al sud-oest amb Haut-Lieu i al nord-oest amb Saint-Hilaire-sur-Helpe.

## Demografia

Evolució de la població Ehess i INSEE :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 2702 | 2935 | 3031 | 3129 | 3166 | 3030 | 3821 | 3578 | 3776 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 4191 | 3516 | 3737 | 3603 | 4636 | 5714 | 6092 | 6495 | 6400 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 6217 | 6013 | 5829 | 4937 | 5105 | 5239 | 4389 | 5247 | 5776 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 6151 | 6414 | 6301 | 5955 | 5108 | 5003 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1971-1989 | Arthur Moulin | |
| 1989-1995 | Paul Curtelin | |
| 1995- | Alain Poyart | UMP |

## Enllaços externs

* Web oficial d'Avesnes-sur-Helpe
# La Ilustración Gallega y Asturiana

La Ilustración de Galicia y Asturias, després coneguda com La Ilustración Gallega y Asturiana i finalment com a La Ilustración Cantábrica fou una revista il·lustrada editada a Madrid entre 1878 i 1882.
El propietari fou Alejandro Chao Fernández, la part literària era dirigida per l'intel·lectual galleguista Manuel Murguía l l'artística per José Fernández Cuevas (1844-1923) i administrada per Luis Taboada. Es tractava d'una publicació multilingüe, editada en gallec, asturlleonès i castellà.
El primer número, amb els dos primers títols, v a sortir el 15 de juny de 1878 i així va seguint sortint durant aquell any. El 10 de gener de 1879 aparegué amb el títol La Ilustración Gallega y Asturiana, passant de tenir una periodicitat quinzenal a desenal. Més tard, el 8 de gener de 1882, passa a denominar-se La Ilustración Cantábrica, deixant de publicar-se, definitivament, aquell mateix any.
Hi publicaren textos autors com Rosalía, Eduardo Pondal o Manuel Curros Enríquez. A més, en les seves pàgines va sortir la primera novel·la en gallec, Majina ou a filla espúrea, de Marcial Valladares Núñez.

## Notes

* ↑ La prensa ilustrada en España (castellà)
* ↑ José Fernández Cuevas a Enciclopedia de Oviedo (castellà)
* ↑ Se publica una edición facsímil de "La ilustración Gallega y Asturiana, El País, 30 de novembre de 1979 (castellà)
* ↑ La Ilustración Gallega y Asturiana Arxivat 2015-01-06 a Wayback Machine. tomo II, n.º 21, Madrid, 28 de juliol de 1880.

## Bibliografia

* Article "ILUSTRACIÓN GALLEGA Y ASTURIANA, La" da Gran Enciclopedia Galega Silverio Cañada

## Vegeu també

* La Ilustración Española y Americana

## Enllaços externs

* La ilustración de Galicia y Asturias: revista quincenal ilustrada Arxivat 2015-07-10 a Wayback Machine. a Galiciana. Biblioteca de Galicia
* La ilustración gallega y asturiana: revista decenal ilustrada Arxivat 2014-12-24 a Wayback Machine. a Galiciana. Biblioteca de Galicia
* La ilustración cantábrica: revista decenal ilustrada Arxivat 2015-07-10 a Wayback Machine. a Galiciana. Biblioteca de Galicia
# Vader (Washington)

Vader és una població dels Estats Units a l'estat de Washington. Segons el cens del 2000 tenia 590 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Vader tenia 590 habitants, 208 habitatges, i 151 famílies. La densitat de població era de 253,1 habitants per km².
Dels 208 habitatges en un 38,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55,3% hi vivien parelles casades, en un 10,6% dones solteres, i en un 27,4% no eren unitats familiars. En el 23,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,84 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,36.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 32,9% tenia menys de 18 anys, un 5,9% entre 18 i 24, un 26,8% entre 25 i 44, un 22,2% de 45 a 60 i un 12,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 99 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.750 $ i la renda mediana per família de 32.188 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.139 $ mentre que les dones 16.875 $. La renda per capita de la població era de 15.481 $. Aproximadament el 21,9% de les famílies i el 23,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Vader». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Vader». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 13 agost 2010].
# Ricardo Anadón Frutos

Ricardo Anadón Frutos (Barcelona, 1918 - Huelva, 16 d'agost de 2013) fou un arquitecte nascut a Catalunya, que va exercir principalment a Huelva.

## Biografia

Realitza els estudis d'arquitectura a Madrid, i obté el títol el 1946. De seguida es trasllada a Huelva, on desenvoluparà la seva carrera professional i passarà la major part de la vida. Intervé en la construcció de dos edificis per a la ciutat de Huelva: l'estadi de futbol Colombino (1957) i la plaça de toros Monumental (1968). El 1956 li arriba de la Reial Acadèmia de Belles Arts de Sant Ferran el nomenament com a acadèmic corresponent a Huelva. En la seva tasca com a arquitecte municipal i urbanista, algunes de les seves actuacions destacades van ser l'ampliació de la Plaça de les Monges, la construcció de l'Església de Sant Sebastià o la reedificació de la capella de Sant Antoni Abat. També va fer l'edifici de l'hotel Costa de la Luz i diversos barris residencials.

## Premis i distincions

* Membre corresponent de la Reial Acadèmia de Belles Arts de San Fernando representant Huelva (1956)
* Premi Nacional d'Arquitectura (1947)