OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Chusquea culeou

La canya coligüe (Chusquea culeou) és una espècie de bambú, del gènere Chusquea de la família de les poàcies, ordre de les poals, subclasse de les commelínides, classe de les liliòpsides, divisió dels magnoliofitins.
Creix en zones humides dels boscos temperats de les muntanyes de Xile i l'Argentina. Les seves fulles estan cobertes de pèls i amb una petita espina en la punta. La seva flor és una panícula de color castany i el seu fruit una cariopsi. Després de florir i produir llavor, la planta mor. Les seves canyes són rectes, de fins a sis metres d'alçada, i van ser utilitzades pels indígenes per a construir les seves llances i els maputxes les segueixen usant per a fer l'instrument musical anomenat trutruca.
# Torre de Mariola

La Torre de Mariola és una torre de vigilància, d'època andalusina, probablement del segle xi al terme municipal de a Bocairent (la Vall d'Albaida). Gaudix de la protecció de bé d'interès cultural (BIC). És a l'Alt de Mariola, a la Serra Mariola i paratge natural del mateix nom, i a les proximitats de l'àrea recreativa en què es troben la Casa i la Font de Mariola. Des de les proximitats d'aquesta font es pot ascendir a la torre amb relativa facilitat, gaudint d'unes espectaculars vistes.

## Descripció historicoartística

Aquesta és una torre que s'ha utilitzat durant tota la seva història com a torre defensiva degut a la seva situació estratègica, al capdamunt de la Serra Mariola. Els orígens de la seva ocupació humana es remunten a l'edat del bronze, encara que les restes de la torre que es conserven actualment són de l'època andalusina, probablement del segle xi. També hi ha una antiga llegenda que relaciona la torre, la font i el paratge amb un primitiu establiment romà. La fortalesa, de petites dimensions, havia de servir com a punt d'observació i refugi per als pobladors de les alqueries properes.
Fonamentada sobre la mateixa roca del cim, està construïda amb pedres i argamassa. La torre té una planta quadrangular de 8 x 9 m, amb murs d'1,6 m. de gruix. S'aixeca fins a uns 5 m d'alçada sobre la base, havent perdut bona part de la seva estructura superior. El seu estat actual és d'abandó i ruïna.

## Referències

* ↑ «Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià».
* 1 2 3 http://www.mapaculturaldevalencia.es/fichaarea.html?cnt_id=51189 Arxivat 2012-07-08 a Wayback Machine.
* ↑ http://www.cult.gva.es/dgpa/bics/detalles_bics.asp?IdInmueble=5274
* 1 2 3 http://usuarios.multimania.es/vicolm/albai7.htm Arxivat 2012-01-30 a Wayback Machine.
# Tallarol de Rüppell

El tallarol de Rüppell, anteriorment anomenat tallarol golanegre (Curruca ruppeli; syn: sylvia ruppeli) és una espècie d'ocell passeriforme de la família dels sílvids (Sylviidae). Habita matolls, sovint a zones rocoses de Grècia, Creta, illes de l'Egeu, oest i sud de Turquia, arribant fins al Líban. Passa l'hivern al nord d'Egipte i Líbia, el Sudan i Txad. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Taxonomia

Aquesta espècie estava classificada en el gènere Sylvia, però el Congrés Ornitològic Internacional, en la seva llista mundial d'ocells (versió 10.2, 2020) el transferí al gènere Curruca. Segons el Handook of the Birds of the World i la quarta versió de la BirdLife International Checklist of the birds of the world (Desembre 2019), aquest tàxon apareix classificat encara dins del gènere Sylvia.
El nom específic de Rüppell fa referència a Eduard Rüppell (1794-1884), zoòleg alemany que explorà el nord-est d'Àfrica i al Pròxim Orient.

## Referències

* 1 2 Fundació Barcelona Zoo; Institut Català d’Ornitologia; TERMCAT, Centre de Terminologia. «tallarol de Rüppell». Diccionari dels ocells del món. TERMCAT. [Consulta: 15 juliol 2022].
* ↑ «Tallarol de Rüppell». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 23/02/2013 (català)
* 1 2 del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 633. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Rüppell's Warbler. Curruca ruppeli (formerly as: Sylvia ruppeli)» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 15 juliol 2022].
* ↑ «Taxonomic Updates IOC» (en anglès). Congrés Ornitològic Internacional, 25-07-2020. [Consulta: 5 agost 2022].
# Moisès Hamon

Moisès Hamon (1490-1554) fou un metge jueu originari de Granada, fill de Josep Hamon (metge de Baiazet II i de Selim I). Fou el metge principal del sultà Solimà I el Magnífic i va participar en les intrigues faccionals de la cort. Va escriure un tractat sobre art dental en turc.

## Referències

* ↑ Conforte, David. Ḳore ha-dorot: ... shemot Rabane ha-dorot ... (en iw). ha-Mosad le-ʻidud limud ha-Torah, 1994, p. 32-34.
* ↑ Carmoly, Eliakim. Histoire des médecins juifs anciens et modernes (en francès). Société Encyclographique des Sciences Médicales, 1844, p. 159.
# Robin Corsiglia

Robin Corsiglia (Kirkland, 12 d'agost de 1962), de casada Robin Scholefield, és una nedadora canandenca, ja retirada, especialista en braça, que va competir durant la dècada de 1970. Estudià a la Universitat del Sud de Califòrnia.
El 1976 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Mont-real, on va disputar dues proves del programa de natació. Fent equip amb Susan Sloan, Wendy Hogg i Anne Jardin va guanyar la medalla de bronze en la prova dels 4x100 metres estils, mentre en els 100 metres braça quedà eliminada en semifinals.
En el seu palmarès també destaca una medalla d'or en els 100 metres braça dels Jocs de la Commonwealth de 1978.

## Referències

* ↑ USC OLYMPIANS: 1904-2008 Arxivat 2018-09-16 a Wayback Machine., USC Trojans Athletic Department, Accessed August 26, 2008.
* 1 2 «Olympedia – Robin Corsiglia». [Consulta: 13 juliol 2021].
# Chusclan

Chusclan és un municipi francès, situat al departament del Gard i a la regió d'Occitània. En aquest municipi hi ha antics reactors nuclears de la Central Nuclear de Marcoule.

## Referències

* ↑ Municipis del Gard
# Tres representacions

La teoria de les tres representacions o també coneguda com a teoria de la triple representativitat (en xinès simplificat: 三个代表 i en pinyin "sang ge dai biao") formaria part del que s'ha denominat "Pensament de Jiang Zemin", llavors Secretari General del partit i president- cap d'estat; teoria que s'ha incorporat a la Constitució de la Xina i que s'ha considerat una superació de l'estret marc de la dictadura del proletariat, ja que és un intent d'incorporar vers el socialisme nous sectors emergents, és a dir empresaris privats, capitalistes i la classe mitjana. El PCX ha de representar totes les forces productives avançades, la cultura més avançada i la part més gran de la població. Les lleis del país s'hauran d'inspirar en el marxisme-leninisme, el pensament Mao Zedong i Deng Xiaoping i la Teoria de les Tres Representacions.

## Enllaços externs

* «Incluir "Triple Representatividad " en constitución de PCCh refleja aspiración común: Delegados» (en castellà). China Internet Information Center ©, 2001. [Consulta: 17 setembre 2012].
* http://english.cpc.people.com.cn/66739/4521344.html Arxivat 2019-04-06 a Wayback Machine.
* http://www.idcpc.org.cn/english/policy/3represents.htm Arxivat 2004-09-25 a Wayback Machine.
* Lewis, John W.; Xue Litai «Social Change and Political Reform in China: Meeting the Challenge of Success». The China Quarterly, 176, 2003, pàg. 926–942. Arxivat de l'original el 2005-05-02. DOI: 10.1017/S0305741003000559 [Consulta: 4 juny 2012].
# Alex Pedersen

Alex Kjeld Pedersen (Ikast, Jutlàndia Central, 15 de novembre de 1966) va ser un ciclista danès, que fou professional entre 1988 i 1991. El 1994 aconseguí el Campionat del món d'aquesta modalitat. Un cop retirat, fou director esportiu de diferents equips.

## Palmarès

* 1983
** Campió del món júnior en contrarellotge per equips (amb Soren Lilholt, Kim Olsen i Rolf Sørensen)
** 1r al Giro della Lunigiana
* 1986
** Campió de Dinamarca en contrarellotge per equips (amb Bjarne Riis, Per Pedersen i Björn Sørensen)
* 1986
** Campió de Dinamarca amateur en ruta
* 1987
** Vencedor d'una etapa al Gran Premi Guillem Tell
* 1990
** Vencedor d'una etapa al Gran Premi Ringerike
* 1992
** Campió de Dinamarca amateur en ruta
* 1993
** 1r al Gran Premi François-Faber
* 1994
** Campió del món en ruta amateur
** 1r al Gran Premi della Liberazione
** Vencedor d'una etapa a la Rapport Toer

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1990. 52è de la Classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1989. 133è de la Classificació general

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl Arxivat 2018-03-29 a Wayback Machine.
* Fitxa a museociclismo.i
# Tallarol de Príncipe

El tallarol de Príncipe, (Sylvia dohrni) és una espècie d'ocell de l'ordre dels passeriformes i de la família dels sílvids. És endèmic de l'illa de Príncipe, al golf de Guinea, a l'Àfrica. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Taxonomia

Anteriorment estava situat dins del gènere monotípic Horizorhinus. Però el Congrés Ornitològic Internacional, en la seva llista mundial d'ocells (versió 10.2, 2020) el traslladà al gènere Sylvia, prenent per base els resultats d'estudis filogenètics moleculars.

## Referències

* ↑ Fundació Barcelona Zoo; Institut Català d’Ornitologia; TERMCAT, Centre de Terminologia. «tallarol de Príncipe». Diccionari dels ocells del món. TERMCAT. [Consulta: 15 juliol 2022].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx Edicions, 2020, p. 631. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Dohrn's Warbler. Sylvia dohrni» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2018. [Consulta: 15 juliol 2022].
* ↑ «Sylviid babblers, parrotbills & white-eyes». World Bird List Version 7.3. International Ornithologists' Union, 2017.
* ↑ «Taxonomic Updates IOC» (en anglès). Congrés Ornitològic Internacional, 25-07-2020. [Consulta: 5 agost 2022].
* ↑ Voelker, G.; Melo, M.; Bowie, R. «A Gulf of Guinea island endemic is a member of a Mediterranean-centred bird genus». Ibis, 151, 3, 2009, pàg. 580-583. DOI: 10.1111/j.1474-919X.2009.00934.x.
* ↑ Voelker, Gary; Light, Jessica E. «Palaeoclimatic events, dispersal and migratory losses along the Afro-European axis as drivers of biogeographic distribution in Sylvia warblers». BMC Evolutionary Biology, 11, 163, 2011, pàg. 163. DOI: 10.1186/1471-2148-11-163. PMC: 3123607. PMID: 21672229.
# Villers (Vosges)

Villers és un municipi francès, situat al departament dels Vosges i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 219 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Villers era de 219 persones. Hi havia 82 famílies, de les quals 8 eren unipersonals (8 homes vivint sols), 41 parelles sense fills i 33 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 83 habitatges, 81 eren l'habitatge principal de la família i 1 estava desocupat. 79 eren cases i 3 eren apartaments. Dels 81 habitatges principals, 71 estaven ocupats pels seus propietaris, 9 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 5 tenien tres cambres, 16 en tenien quatre i 60 en tenien cinc o més. 69 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 25 habitatges hi havia un automòbil i a 54 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Villers el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 4 | 65 a 69 | 8 |
| 8 | 60 a 64 | 4 |
| 4 | 55 a 59 | 8 |
| 20 | 50 a 54 | 20 |
| 12 | 45 a 49 | 8 |
| 8 | 40 a 44 | 12 |
| 8 | 35 a 39 | 8 |
| 8 | 30 a 34 | 8 |
| 8 | 25 a 29 | 0 |
| 8 | 20 a 24 | 12 |
| 16 | 15 a 19 | 12 |
| 12 | 10 a 14 | 8 |
| 8 | 5 a 9 | 8 |
| 8 | 0 a 4 | 8 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 155 persones, 108 eren actives i 47 eren inactives. De les 108 persones actives 92 estaven ocupades (49 homes i 43 dones) i 16 estaven aturades (5 homes i 11 dones). De les 47 persones inactives 24 estaven jubilades, 12 estaven estudiant i 11 estaven classificades com a «altres inactius».

### Ingressos

El 2009 a Villers hi havia 83 unitats fiscals que integraven 229 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 19.248 €.

### Activitats econòmiques

L'any 2000 a Villers hi havia 6 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Revenus fiscaux des ménages en 2008
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Villers a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Villers a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Melanípides

Melanípides (grec antic: Μελανιππίδης, Melanippides) fou un cèlebre poeta líric ditiràmbic grec nascut a l'illa de Melos.
La Suïda distingeix dos poetes amb el mateix nom: un d'ells, el Vell, diu que era fill de Critó i va florir sobre la 85a Olimpíada, cap a l'any 520 aC, i va escriure nombrosos llibres de ditirambes i poemes èpics, epigrames, elegies i moltes altres coses. Era l'avi, via una filla, de Melanípides el Jove, el pare del qual també es deia Critó. La resta dels antics escriptors consideren que només un únic poeta amb aquest nom que hauria florit a la meitat del segle V aC i hauria viscut a la cort de Perdicas II de Macedònia on va morir el 412 aC a tot tardar. Segons Plutarc era una mica més jove que Las d'Hermíone i que Diàgores de Melos, i contemporani de Ferècrates.
És considerat el primer poeta ditiràmbic per Xenofont, que agafa de referència a Aristodem de Nisa el jove, i el situa al costat d'Homer i Sòfocles. I Plutarc el situa entre Simònides de Ceos i Eurípides i el considera un dels mestres més distingits en la música poètica. Els autors antics li van criticar precisament les seves innovacions en els temes musicals, suavitzant la música antiga i d'haver augmentat a deu les cordes de la lira, cosa que va permetre obrir camí cap a les noves concepcions musicals de Cinèsies, Frinis i Timoteu de Milet. Segons Aristòtil, va introduir llacs preludis (ἀναβολαί), on desfeia la unió, que es considerava essencial, entre la música i les paraules. Plutarc diu que va subvertir l'antic sistema pel qual els flautistes estaven totalment subordinats als actors i havien d'actuar sota les seves ordres.
Segons la Suïda, Melanípides va escriure cançons líriques i ditirambes. Es conserven encara alguns versos seus i els títols d'algunes obres:
* Μαρσύας "Marsyas" (Màrsies).
* Περσεφόνη "Persephóne" (Persèfone).
* Δαναΐδες "Danaides" (Danaides).
Melèagre va incloure alguns himnes de Melanípides a la seva Garlanda. Fabricius en fa referència a la Bibliotheca Graeca.

## Referències

* ↑ Melanippides a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 1013-1014
# Rutledge

* No s'ha de confondre amb Routledge.
«Rutledge» té aquests significats:
* Toponímia:
** Rutledge (Alabama), població dels Estats Units a l'estat d'Alabama
** Rutledge (Geòrgia), població dels Estats Units a l'estat de Geòrgia
** Rutledge (Minnesota), població dels Estats Units a l'estat de Minnesota
** Rutledge (Missouri), població dels Estats Units a l'estat de Missouri
** Rutledge (Tennessee), població dels Estats Units a l'estat de Tennessee
* Miscel·lània:
** Edward Rutledge (1749 – 1800), polític i esclavista americà, signant de la Declaració d'Independència dels Estats Units i Governador de Carolina del Sud
** Sergeant Rutledge, pel·lícula estatunidenca dirigida per John Ford i estrenada l'any 1960
# Herluí de Montreuil

Herluí de Montreuil (vers 890-945), fou comte de Montreuil i abat laic de Saint-Riquier de 926 a 945. Era fill d'Helgald, comte de Mntreuil i advocat de Saint-Riquier.
El 929, es va trobar en conflicte amb Herbert II, comte de Vermandois i Hug el Gran, duc dels Francs i comte de París. Aquests assetjaren Montreuil la principal plaça-forta del Ponthieu però Hug el Gran va acabar fent mitja volta. El 932, Herluí va aconseguir derrotar a Herbert de Vermandois que es va venjar prenent per sorpresa el castell d'Ham, pertanyent a Eberard, germà d'Herluí, que fou a més capturat. Herbert no va trigar a associar-se a Arnold I, comte de Flandes i d'Artois.
El 939, els dos aliats d'Herbert van ocupar Montreuil i hi van capturar a la família d'Herluí. Aquest va acabar obtenint l'aliança de Guillem Llarga-espasa de Normandia que li va donar tropes per reprendre Montreuil. Herluí va negociar l'intercanvi de la guarnició capturada contra els seus parents.
Herluin va fer passar llavors el Ponthieu al vassallatge de Normandia. El 942, va persuadir a Guillem Llarga-espasa de participar en l'entrevista de Picquigny on el duc fou assassinat pels prínceps francs. El 944, va aconseguir matar l'assassí de Guillem i el rei li va concedir el comtat d'Amiens, del que les tropes reials van foragitar a Eudes de Vermandois que el tenia. El rei el va encarrega a més a més d'administrar el comtat de Rouen durant la minoria de Ricard I, el fill de Guillem. Tanmateix els normands el consideraven indirectament responsable de la mort de Guillem i el van matar en el moment d'una trobada entre els normands i el rei de França, el 945.
Va deixar un fill Roger, que el va succeir a Montreuil.

## Fonts

* Pierre Bauduin, La Première Normandie (Xe-XIe siècles)
* Foundation for Medieval Genealogy : Comtes de Montreuil
# Chusquea perotensis

Chusquea perotensis és una espècie de bambú, del gènere Chusquea de la família de les poàcies, ordre de les poals, subclasse de les commelínides, classe de les liliòpsides, divisió dels magnoliofitins.
Creix a Mèxic (al volcà Cofre de Perote i al poble de Calpulalpan a Oaxaca), on s'aprofita com a farratge i per la confecció de teixits; també se'n troba a l'Amèrica del Nord. Es tracta d'un bambú perenne de tipus llenyós. La planta adulta fa entre 600 i 1500 centímetres de llarg, i té un gruix d'entre 1,5 i 5 cm.

## Enllaços externs

* L Chusquea perotensis en la GrassBase (anglès)
# Tres solters i un biberó: 18 anys després

Tres solters i un biberó: 18 anys després (títol original: 18 ans après) és una pel·lícula francesa dirigida per Coline Serreau i estrenada l'any 2003. Aquest film és la continuació de Tres homes i un couffin estrenada estrenat l'any 1985. Ha estat doblada al català

## Argument

Divuit anys després d'haver estat recollida pels seus "tres pares" (el seu pare biològic i els seus amics i companys de pis), Marie obté el seu batxillerat i passa l'estiu al Midi amb Sylvia, la seva mare que ha tornat d'Amèrica. Aquesta ve acompanyada del seu espòs californià que té dos fills. Els primeres amors es fan i es desfan sota els ulls espantats dels tres pares que veuen la infantesa de Marie escapolir-se al galop i les seves relacions amb les dones complicar-se greument.

## Repartiment

* Madeleine Besson: Marie
* Roland Giraud: Pierre
* Michel Boujenah: Michel
* André Dussollier: Jacques
* Philippine Leroy-Beaulieu: Sylvia
* Line Renaud: Julie
* Annick Alane: la farmacèutica
* Evelyne Buyle: Natacha
* Lolita Chammah: Ludovica
* Marie-Sophie L.: Barbara
* James Thierrée: Arthur
* Philippe Vell: Jean-René
* Ken Samuels: John
* Grégoire Lavollay-Porter: Jack
* Nathanaël Serreau: Amos
* Jeanne Marina: Zouzou
* Carole Thibault: Lydia
* Luce Mouchel: Hélène

## Referències

* ↑ S.A., (ASI) Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals,. «ésAdir > Filmoteca: pel·lícules > Tres solters i un biberó: 18 anys després». [Consulta: 30 octubre 2018].
* ↑ «18 ans après». [Consulta: 30 octubre 2018].
# Al-Àfdal ibn Abi-l-Fidà

Al-Màlik al-Àfdal Muhàmmad ibn Abi-l-Fidà Imad-ad-Din Ismaïl —àrab: الملك الأفضل محمد بن عماد الدين إسماعيل, al-Malik al-Afḍal Muḥammad b. ʿImād ad-Dīn Ismāʿīl—, més conegut simplement com a al-Àfdal ibn Abi-l-Fidà o al-Àfdal, fou el darrer emir aiúbida de Hamat, a Síria, del 1332 al 1341. Va succeir el seu pare Abu-l-Fidà que havia estat restaurat al principat pels mamelucs. Va governar sota autoritat dels sultans mamelucs, amb autonomia local però sense gaire poder decisori.
El sultà mameluc va decidir deposar-lo el 1341 i va annexionar-se el principat.

## Bibliografia

* Cities of the Middle East and North Africa: A Historical Encyclopedia, per Janet L. Michel i Abu-Lughod Dumper, 2007, ABC-CLIO
* The Mohammedan Dynasties: Chronological and Genealogical Tables with Historical Introductions, per Stanley Lane-Poole, 2004, Kessinger Publishing, ISBN=1417945702, 9781417945702
# Molí de Sedó

El Molí de Sedó és una obra de Sedó, al municipi de Torrefeta i Florejacs (Segarra) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.
Del molí quasi res en queda, només una entrada amb arc adovellat de mig punt, la resta ha estat reconstruït amb totxo, i té uns altres fins. Davant del molí hi ha un hort. A uns 15 metres hi ha una sortida d'aigua amb arc de mig punt.

## Referències

* ↑ «Molí de Sedó». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 5 gener 2017].
# Herennia (cràter)

Herennia és un cràter amb coordenades planetocèntriques de -69.91 ° de latitud nord i -74.93 ° de longitud est, sobre la superfície de l'asteroide del cinturó principal (4) Vesta. Fa 22.33 km de diàmetre. El nom adoptat com a oficial per la UAI el cinc de febrer de 2014. i fa referència a Herpennia que va ser una dama romana esposa de l'emperador Deci.

## Referències

* ↑ "Herennia (cràter)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Sir William Smith. I.B. Tauris. A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology, 2007.
# Conceição de Ipanema

Conceição de Ipanema és un municipi brasiler de l'estat de Minas Gerais. La seva població estimada el 2010 era de 4.336 habitants.

## Referències

* ↑ «Censo Populacional 2010». Instituto Brasileiro de Geografia e Estatística (IBGE), 29-11-2010 [Consulta: 11 dezembro 2010].
# Tossal de Farga

El Tossal de Farga és una muntanya de 800,6 metres al límit dels termes de Talarn i de Tremp (antic municipi de Gurp de la Conca), a la comarca del Pallars Jussà.