OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Moixerif

Moixerif (àrab: مشرف, muxrif, literalment ‘supervisor’, ‘controlador’) fou un càrrec administratiu existent a diversos estats islàmics, en primer lloc al Califat Abbàssida i després als estats que el van succeir (gaznèvides, seljúcides, aiúbides i mamelucs), així com al Magreb i al subcontinent indi (sultanat de Delhi). El mot moixerif és equivalent a ‘supervisor’ o ‘controlador’, si bé les seves funcions no sempre foren les mateixes arreu.

## Bibliografia

* Encyclopaedia of Islam, Brill Publishers, Leiden, s.v. "Mushrif".

## Notes

* ↑ «Moixerif». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Cf. Corriente, Federico. Diccionario árabe-español. Madrid: Instituto Hispano-Árabe de Cultura, 1977, p. [809] p.. ISBN 8460008428. , s.v. "شرف".
# Moixera

«Moixera» té aquests significats:
* Botànica: Nom comú que designa els arbres i arbusts del gènere Sorbus. Sense especificar acostuma a referir-se a la Moixera (vera) (Sorbus aria).
* Moixera de guilla: Arbre (Sorbus aucuparia).
* Moixera de pastor: Arbre (Sorbus torminalis).
* Moixera nana: Arbust (Sorbus chamaemespilus).
# Monestir de Sant Benet de Norcia

El Monestir de Sant Benet de Norcia està situat a la localitat italiana de Norcia, a la regió d'Úmbria. Se situa sobre les ruïnes de la casa de Benet de Núrsia i Escolàstica de Núrsia del segle v. És indret de pelegrinantge d'aproximadament 50.000 pelegrins anuals. El monestir va ser destruït per un terratrèmol el 30 d'octubre de 2016.

## Enllaços externs

* Lloc web dels monjos de Norcia Arxivat 2015-03-16 a Wayback Machine.
# Monestir de Sant Benet

«Monestir de Sant Benet» té aquests significats:
* Monestir de Sant Benet de Bages, actualment part de «Món Sant Benet», al municipi de Sant Fruitós de Bages
* Monestir de Sant Benet de Montserrat, de monges benedictines, situat a la Muntanya de Montserrat
* Monestir de Sant Benet de Lleida
* Monestir de Sant Benet de Valladolid
* Monestir Reial de Sant Benet, antic monestir de Sahagún a Castella.
# Morfeu

Morfeu (en grec antic Μορφεύς) és el déu grec dels somnis.
Fill d'Hipnos i Nix i germà de Tànatos (la mort o somni etern), provoca en els éssers humans visions mentre dormen (d'aquí l'expressió "caure en braços de Morfeu"). El seu nom prové de morphé, forma, ja que en podia adoptar qualsevol per aparèixer dins els pensaments dels mortals. Tenia dues ales grosses i ràpides, com la majoria de les divinitats del son i dels somnis, que li servien per desplaçar-se ràpidament sense fer soroll, i el transportaven als confins de la Terra. Dormia en un llit de banús. Com que en alguns somnis revelava el destí als homes, Zeus el castigà amb la mort. Del seu nom deriva la paraula morfina «la droga que adorm».

## Vegeu també

* Somnis

## Referències

* ↑ Ovidi Nasó, P.; Revisat i traduït per Adela M.ª Trepat i Anna M.ª de Saavedra. Les Metamorfosis, V. III. Barcelona: Fundació Bernat Metge, 1932. p. 21
* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 374. ISBN 9788496061972.

## Bibliografia

* William Smith. Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. 1849
* William Smith. Dictionary of Greek and Roman Geography. 1854
# Muhàmmad Haixim Khwafi Khan Nizam al-Mulk

Muhàmmad Haixim Khwafi Khan Nizam al-Mulk (vers 1664 - després de 1732) fou un historiador conegut com a Khwafi Khan (que era un títol derivat dels seus vincles amb el districte de Khwaf a Pèrsia). Era probablement nascut a l'Índia, i el seu pare fou servidor de Murad Bakhsh, fill de Shah Jahan, i va ser malferit a la batalla de Samogarh. Khwafi Khan va servir sota Aurangzeb, Bahadur Shah I i Muhammad Shah de Delhi, tant al Dècan com al Gujarat; va viure molt de temps a Surat, però també a Ahmedabad (que va defensar contra Jahangir) i a Rahuri, a la regió de Siuji. Sota Bahadur Shah era governador de Champaner. Probablement al final de la seva vida va estar al servei d'Asaf Jah I, nizam d'Hyderabad, vers el 1731/1732, i va morir posteriorment en data exacta desconeguda. Va escriure una història dels timúrides de l'Índia titulat Muntakhab al-lubab (Elecció de la quintaesència)

## Referències

* ↑ Elliot Dowson, History of India

## Bibliografia

* Beveridge, H. "K̲h̲wāfī K̲h̲ān". Encyclopaedia of Islam, segona edició. Editada per: P. Bearman, Th. Bianquis, C.E. Bosworth, E. van Donzel, W.P. Heinrichs. Brill Online, 2016. Referència 8 de maig de 2016 <http://referenceworks.brillonline.com/entries/encyclopaedia-of-islam-2/khwafi-khan-SIM_4133>
# Muhàmmad Hussayn Mirza ibn Hussayn Bayqara

Muhàmmad Hussayn Mirza ibn Hussayn Bayqara fou un príncep timúrida, fill de Hussayn Bayqara. Badi al-Zaman, el seu germà gran, era governador d'Astarabad però el 1496 el seu pare li va donar el govern de Balkh. Per aquell temps el govern d'Astarabad devia passar a Muhàmmad Hussayn Mirza del que consten monedes vers 1498-1501. Badi al-Zaman volia aquest govern pel seu fill Muhmmad Mumin es va revoltar el 1497 i va marxar a Herat però fou derrotat; llavors Hussayn Bayqara va avançar cap a Balkh, defensada per Shaykh Ali Taghal que es va haver de rendir; Balkh fou donada a un altre germà, Ibrahim Hussayn Mirza, amb el que va deixar als emirs Muhammad Wali Beg i Shah Hussayn, retornant al Khorasan. Badi al-Zaman es va refugiar amb Khusraw Shah a Kunduz. El març de 1498 Hussayn va atacar a Dhu l-Nun Arghun i el seu fill Shah Shuja que donaven suport al fill rebel Badi al-Zaman, que s'havia casat amb la filla de Dhu l-Nun i germana de Shuja. Bust fou atacada i el governador es va rendir. A Bust va agafar molts materials, però llavors es va revoltar el seu fill Muhàmmad Hussayn a Astarabad.
Hussayn Bayqara va retornar a Khorasan i el 1499 va enviar un exèrcit manat per Muhammad Wali Beg a deposar al seu fill Muhàmmad Hussayn Mirza. Mentre l'exèrcit feia la seva tasca Hussayn Bayqara esperava a la plana de Nishin prop d'Herat quan fou atacat sobtadament per Badi al-Zaman i Sha Shuja Beg Arghun, però casualment Masud Sultan Mirza, ex príncep d'Hisor, havia arribat amb la seva gent després de ser enderrocat per Khusraw Shah, i buscava reunir-se amb el sultà, i en aquell moment a més va retornar la força que venia d'Astrarabad i Badi al-Zaman i el beg Shah Shuja Arghun es van haver de retirar cuita corrent. Muhammad Husayn encara devia resistir, ja que les monedes seves arriben fins al 1501.
Un personatge incert de nom Muhàmmad Hussayn Mirza, pare de l'historiador Haydar, fou cridat a presència de Muhammad Shaybani el 1508, i en va ordenar la seva execució, sent enterrat al mausoleu d'Amir Seyid Husseini. Shaybani també va ordenar ofegar a l'historiador Haydar però aquest es va poder escapar.

## Bibliografia

* Peter Jackson (1986). The Cambridge History of Iran, Volume Six: The Timurid and Safavid Periods. ISBN 0-521-20094-6
# Moscos de Siracusa

Moscos de Siracusa (en llatí Moschus, en grec antic Μόσχος) nascut a Siracusa, Sicília fou un gramàtic i poeta pastoral grec.
Va viure al final del segle III aC, i segons l'enciclopèdia Suides, va ser deixeble d'Aristarc de Samotràcia, i pel seu estil i temàtica bucòlica era seguidor i imitador de Teòcrit. Va florir al voltant de l'any 250 aC (Teòcrit va morir el 260 aC). El poema Europa li és atribuït, un poema on es narra el segrest d'aquesta noia per Zeus, convertit en bou, i els poemes Eros fugitiu i Mègara, sobre la dona que va ser la primera esposa d'Hèracles, aquest últim escrit en dialecte jònic. A l'Antologia grega li atribueixen el Prec d'amor. També va compondre el Lament per la mort de Bió, Bió d'Esmirna, personatge que era, en efecte, un altre dels poetes imitadors de Teòcrit, del que Moscos diu que n'era deixeble, però potser només en va ser imitador. Els seus poemes eren elegants i vius, però patien d'un excés d'ornamentació. Fabricius l'inclou a la Bibliotheca Graeca.

## Referències

* ↑ 1.Moschus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 1116
# Museu del Bàsquet Català

El Museu del Bàsquet Català és el futur museu del bàsquet que anirà a càrrec de la Federació Catalana de Bàsquet i de la Diputació de Barcelona, i que estarà ubicat a Badalona.
El 28 de juny de 2017 l'alcaldessa de Badalona, Dolors Sabater, i el president de la Federació Catalana de Basquetbol, Joan Fa, van signar l'acord perquè Badalona fos la seu del futur museu. La instal·lació, projectada inicialment al complex lúdic i esportiu del Màgic Badalona, havia d'ocupar una superfície d'uns 800 m² per al museu més uns 150 destinats a altres usos. En el mes de febrer de 2019 es va signar el conveni que projecta el definitiu museu, que finalment s'ubicarà a l'espai que va deixar la tuneladora del Metro, situat entre el Centre Cultural l'Escorxador, del barri de la Salut, i el Centre Comercial Màgic Badalona. Aquest espai, que tindrà gairebé 2.000 metres quadrats, ha de ser una realitat abans del 2023, any del centenari de la Federació Catalana de Bàsquet. Constarà d'una instal·lació interactiva en la que el 3D tindrà un paper clau, una pista de bàsquet, una secció històrica i un espai dedicat a acollir exposicions itinerants.

## Referències

* ↑ «’Ajuntament i la Federació Catalana de Basquetbol signen un acord per tal que el Museu del Bàsquet Català es faci a Badalona». Ajuntament de Badalona, 28-06-2017 [Consulta: 5 juliol 2017]. Arxivat 2 de març 2019 a Wayback Machine.
* ↑ «Badalona inicia el compte enrere per construir el Museu del Bàsquet Català». Diari de Badalona, 28-06-2017 [Consulta: 5 juliol 2017].
* ↑ «Badalona aposta fort pel Museu del Bàsquet Català». Diari Ara, 18-02-2019 [Consulta: 1r març 2019].
# Montserrat Freixer i Puntí

Montserrat Freixer i Puntí (Barcelona, 1933) és una activista contra el càncer. És presidenta d'Osona Contra el Càncer, una entitat que aplega més de 2.500 associats i que mobilitza un miler de voluntaris i voluntàries a través de les 45 delegacions locals que té a la comarca. El 2017 se li va concedir la Creu de Sant Jordi per la tasca desenvolupada en la lluita contra aquesta malaltia.

## Referències

* ↑ Coromina, Toni «"La vida es corta, se debe ensanchar"». La Vanguardia, 30-09-2013 [Consulta: 12 abril 2017].
* ↑ «El Govern distingeix amb la Creu de Sant Jordi 29 personalitats i 24 entitats». Govern.cat, 11-04-2017 [Consulta: 12 abril 2017]. Arxivat 19 de maig 2017 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2017-05-19. [Consulta: 12 abril 2017].
# Montserrat Galí i Boadella

Montserrat Galí i Boadella (Ciutat de Mèxic, Mèxic, 29 de gener de 1947 - Puebla de Zaragoza, Mèxic, 30 d'agost de 2023) va ser una historiadora de l'art catalano-mexicana.
Cursà estudis de filosofia i lletres i història de l'art a les universitats de Barcelona, Zagreb i Mèxic (UNAM), en la qual es doctorà. Fou professora a la Universidad Iberoamericana, a la Universidad Nacional Autónoma de México i a la Escuela Nacional de Antropología e Historia, de la Ciutat de Mèxic, així com a la Universidad Autónoma de Puebla. Fou especialista en l'art colonial a Mèxic en el segle xvii, i en les interrelacions entre l'art i l'antropologia. Fou membre de l'Associació de Catalanistes de l'Amèrica Llatina (ACAL), de la qual va ser presidenta fins a l'any 2016.

## Obres

* Artistes catalans a Mèxic : segles XIX i XX. [Barcelona] : Generalitat de Catalunya, Comissió Amèrica i Catalunya 1992.
* Historias del bello sexo : la introducción del romanticismo en México. México : Universidad Nacional Autónoma de México, Instituto de Investigaciones Estéticas, 2002.
* Arte y cultura del barroco en Puebla. [Puebla, Mexico] : Instituto de Ciencias Sociales, BUAP, 2000.
* La pluma y el báculo : Juan de Palafox y el mundo hispano del seiscientos. Puebla, Pue. : Universidad Autónoma de Puebla, Instituto de Ciencias Sociales y Humanidades, 2004
* Estampa popular : cultura popular. Puebla, Puebla [Mexico] : Instituto de Ciencias Sociales y Humanidades "Alfonso Vélez Pliego", Benemérita Universidad Autónoma de Puebla, 2007.

## Referències

* ↑ Palau, Maria. «Mor la historiadora de l'art Montserrat Galí», 04-09-2023. [Consulta: 4 setembre 2023].
* ↑ Montserrat Galí i Boadella a: «Montserrat Galí i Boadella». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Galí Boadella, Montserrat». Diccionari d'historiadors de l'art català, valencià i balear.
* 1 2 «S'ha mort la historiadora de l'art Montserrat Galí. Historiadora de l'art per la Universitat de Barcelona i la Universitat de Zagreb, Galí va doctorar-se per la Universitat Nacional de Mèxic (UNAM) i més tard hi exercí de professora». VilaWeb, 02-09-2023 [Consulta: 2 setembre 2023].
* ↑ Boletín BUAP - maig 2017
* ↑ Proyecto México-Francia (UAP) - 2006
* ↑ Associació de Catalanistes de l'Amèrica Llatina «Presentació». IEC. Institut d'Estudis Catalans [Barcelona] [Consulta: 8 març 2018].
* ↑ Palau, Maria «Mor la historiadora de l’art Montserrat Galí. Filla d’exiliats, es va especialitzar en l'estudi de catalans actius a Mèxic». Diari Avui, 02-09-2023 [Consulta: 2 setembre 2023].

## Bibliografia

* Galí Boadella, Montserrat «Proyecto México-Francia» (en castellà). web UAP. Benemérita Universidad Autónoma de Puebla [Puebla-Pue (México)] [Consulta: 8 març 2018].
* «Montserrat Galí, académica con rigor» (en castellà). Boletín BUAP. Benemérita Universidad Autónoma de Puebla, maig 2017. Arxivat de l'original el 2018-03-08 [Consulta: 8 març 2018]. Arxivat 2018-03-08 a Wayback Machine.
# Musaranya elefant del Zambesi

La musaranya elefant del Zambesi (Elephantulus fuscus) es troba a Malawi, Moçambic i Zàmbia.
Habita la sabana.

## Bibliografia

* Fordham et al. (2006). Musaranya elefant del Zambesi. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 18 desembre 2007 (en anglès).
# Mèxic (desambiguació)

«Mèxic» té aquests significats:
* Mèxic, federació de l'Amèrica del Nord
* Estat de Mèxic, estat constituent de la federació mexicana
* Ciutat de Mèxic, capital de la federació mexicana, i districte federal
* Vall de Mèxic, vall al centre de Mèxic a 2.000 m d'altitud mitjana a l'Eix Volcànic Transversal on hi ha la ciutat de Mèxic
Viccionari
# Motone

Motone (en grec antic Μοθώνη), és filla d'Eneu, segons explica una llegenda local de Messènia. Va donar el seu nom a la ciutat de Modona, que, en l'epopeia homèrica, s'anomena Pèdasos. Quan, un cop acabada la guerra, Diomedes (fill de Tideu) va conduir el seu avi Eneu a Messènia, aquest heroi va engendrar Motone amb una dona del país i, en honor de la seva filla, va canviar el nom de la ciutat de Pèdasos.

## Referències

* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 374. ISBN 9788496061972.
# Mòtion

Mòtion (llatí Motyum, grec Motyon Μότυον) va ser una petita fortalesa de Sicília al territori d'Agrigent, assetjada el 451 aC pel rei sícul Ducetius, que la va conquerir després d'una batalla en la qual va derrotar els agrigentins i els seus aliats; però els agrigentins la van recuperar un any després. La seva situació podria haver estat a Vassallaggi, a la província de Caltanissetta.

## Referències

* ↑ Richard Talbert, Barrington Atlas of the Greek and Roman World, (ISBN 0-691-03169-X), Map 47 & notes.
* ↑ Smith, William. Dictionary of Greek and Roman Geography (en anglès), 1854.
# Moviment Social Nacional (Bulgària)

El Moviment Social Nacional (en búlgar: Народно социално движение, Narodno sotsialno dvizhenie) va ser un partit polític búlgar menor format el 1932 per Aleksandar Tsankov.
Tot i que era membre del Govern del Bloc Popular de Nikola Mushanov, Tsankov havia arribat a ser un gran admirador d'Adolf Hitler i, com a resultat, va crear l'NSM per oferir una versió del nazisme. El grup va predicar declaradament la seva pròpia idea de «nacionalisme social», que per a Tsankov implicava el suport d'un sindicat nacional de treballadors contra la lluita de classes. El mateix partit no va trobar gaire favor (tot i ser popular entre molts joves urbans), encara que la seva formació va ajudar a accelerar l'enfonsament del govern de coalició. El grup va guanyar alguns seguidors el 1934, quan diversos membres van abandonar Zveno per unir-se a altres grups, inclòs l'NSM. El partit es va dissoldre després del cop d'estat de 1934 com tots els altres partits polítics.
El grup va mantenir vincles amb l'Alemanya nazi, com ho demostra el nomenament de Tsankov a la direcció d'un govern a l'exili el 1944, encara que no va aconseguir el poder.

## Referències

* ↑ Rees, Philip. «Tsankov, Aleksandur». A: Biographical Dictionary of the Extreme Right Since 1890 (en anglès), p. 394.
* ↑ Crampton, Richard J. A Concise History of Bulgaria (en anglès). Cambridge: Cambridge Concise Histories, 2005, p. 162.
Feixisme :
Teoria :
Moviments :
Obres :
Organitzacions :
Història :
Categoria
Portal :
# Moviment Rialles de Catalunya

Rialles, és una entitat sense ànim de lucre dedicada a la promoció i organització d'espectacles infantils i juvenils (teatre, titelles, animació de carrer, cinema, tallers...) i altres activitats, amb una atenció especial a les manifestacions culturals en llengua catalana.
Creat el 1972 a Terrassa, s'ha estès arreu del país en forma de grups locals de gent voluntària que s'apleguen per organitzar i oferir espectacles al públic petit i jove de la seva població, tant en activitats de tipus lúdic com escolar. Té una programació estable i continuada duta a terme per companyies d'actors professionals i voluntaris, entre la qual destaca l'oferta englobada sota el títol de L'Escola al Teatre, per acostar les arts escèniques (teatre, dansa i música) als infants escolaritzats.
Organitza la Mostra de Rialles ("Fira d'Espectacles Infantils i Juvenils dels Països Catalans"), una trobada dels diversos grups Rialles, programadors, artistes i companyies teatrals, que se celebra cada any en una ciutat diferent.
També atorga cada any, durant la festa de la Nit de Santa Llúcia, el Premi Rialles, que guardona grups i companyies dedicades al món de l'espectacle per a infants.
Forma part de l'Associació Cultural Cavall Fort – Drac Màgic – Rialles, dedicada des del 1977 a la promoció i el doblatge de films infantils i juvenils amb l'objectiu d'incrementar l'oferta cinematogràfica i videogràfica en català. El Moviment va rebre el 2000 la Creu de Sant Jordi.
El 1995, una cinquantena dels grups locals s'escindiren i formaren la Fundació Xarxa d'Espectacle Infantil i Juvenil de Catalunya.

## Referències

* ↑ «Moviment Rialles de Catalunya». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ http://www.festes.org/articles.php?id=685
* ↑ http://www.lamalla.cat/actualitat_cultural/festes_populars/article?id=170862%5BEnllaç+no+actiu%5D

## Enllaços externs

* Rialles de Catalunya
# Neoperla truncata

Neoperla truncata és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels pèrlids.

## Hàbitat

En el seu estadi immadur és aquàtic i viu a l'aigua dolça, mentre que com a adult és terrestre i volador.

## Distribució geogràfica

Es troba a la Xina: Jiangsu.

## Referències

* ↑ Needham, 1905. Proc.Biol.Soc.Wash. 18:108.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Wu, C.F., 1948. Bull. Pek. Soc. Nat. Hist. 17(1):75-80 + 1 pl.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* 1 2 Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)

## Bibliografia

* Illies, 1966. Das Tierreich 82:279.

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
* BioLib (anglès)
* Perlidae Species Listing Arxivat 2011-01-16 a Wayback Machine. (anglès)
# Neoperla ussurica

Neoperla ussurica és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels pèrlids.

## Hàbitat

En el seu estadi immadur és aquàtic i viu a l'aigua dolça, mentre que com a adult és terrestre i volador.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Extrem Orient Rus (el riu Ussuri, el krai de Primórie) i la península de Corea.

## Referències

* ↑ Needham, 1905. Proc.Biol.Soc.Wash. 18:108.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Sivec & Zhiltzova, 1996. Acta Entomol. Sloven. 4(1):14. «Enllaç».
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* 1 2 Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Perlidae Species Listing Arxivat 2011-01-16 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Stark, B.P., 2010. Studies on Korean stoneflies (Insecta: Plecoptera) with descriptions of two new species. Illiesia, 6(01):1-10. «PDF».

## Bibliografia

* Zhiltzova, 1995. Katalog tipovykh ekzemplyarov kollektsii zoologicheskogo instituta RAN. Vesnyanki (Plecoptera) (Catàleg d'exemplars tipus a la col·lecció de l'Institut Zoològic, Acadèmia Russa de les Ciències. Plecoptera), 14.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
* Trends in research in Ephemeroptera and Plecoptera (anglès)
# Neoperla variegata

Neoperla variegata és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels pèrlids.

## Hàbitat

En el seu estadi immadur és aquàtic i viu a l'aigua dolça, mentre que com a adult és terrestre i volador.

## Distribució geogràfica

Es troba a Borneo.

## Referències

* ↑ Needham, 1905. Proc.Biol.Soc.Wash. 18:108.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Klapálek, 1909. Wien. ent. Ztg. 28(7/8):221.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)
* ↑ The Bornean species of the stonefly genus Neoperla (Plecoptera: Perlidae) (anglès)

## Bibliografia

* Illies, 1966. Das Tierreich 82:493.
* Zwick, P., 1986. Aquatic Insects 8(1):32.

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
* BioLib (anglès)
* Perlidae Species Listing Arxivat 2011-01-16 a Wayback Machine. (anglès)
# Neoperla venosa

Neoperla venosa és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels pèrlids.

## Hàbitat

En el seu estadi immadur és aquàtic i viu a l'aigua dolça, mentre que com a adult és terrestre i volador.

## Distribució geogràfica

Es troba al sud de l'Índia.

## Referències

* ↑ Needham, 1905. Proc.Biol.Soc.Wash. 18:108.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Kimmins, 1950. Ann. Mag. nat. Hist. 12 3:183.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* 1 2 Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ The Neoperla of Sumatra and Java (Indonesia) (anglès)
* ↑ Checklist of Indian Stoneflies (Insecta: Plecoptera) (anglès)

## Bibliografia

* Illies, 1966. Das Tierreich 82:280.
* Kimmins, 1970. Bull. Br. Mus. Nat. Hist. Ent. 24(8):352.

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
* BioLib (anglès)
* Perlidae Species Listing Arxivat 2011-01-16 a Wayback Machine. (anglès)
* A List of the Type-Specimens of Plecoptera and Megaloptera in the British Museum (anglès)
# Neoperla trinervis

Neoperla trinervis és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels pèrlids.

## Referències

* ↑ Needham, 1905. Proc.Biol.Soc.Wash. 18:108.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Catalogue of Life (anglès)

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
* Perlidae Species Listing Arxivat 2011-01-16 a Wayback Machine. (anglès)
* Encyclopedia of South American Aquatic Insects: Illustrated Keys to Known Families, Genera, and Species in South America. Plecoptera (anglès)