OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Afternoons in Utopia

Afternoon in Utopia és el segon àlbum de la banda alemanya de Synthpop Alphaville, publicat el 1986 a través de Warner Music Group. L'àlbum es va gravar entre setembre de 1985 i maig de 1986. El 7 de maig de 2021 es va llançar una versió remasteritzada i reeditada de l'àlbum, tant en CD com en vinil.

## Singles

De l'àlbum en van sortir cinc singles:
* "Dance with Me" (1986)
* "Universal Daddy" (1986)
* "Jerusalem" (1986)
* "Sensations" (1986, només a Àustria, França, als Països Baixos i a Suïssa)
* "Red Rose" (1986)

## Llista de temes

* "I.A.O." – 0:42
* "Fantastic Dream" – 3:56
* "Jerusalem" – 4:09
* "Dance with Me" – 3:59
* "Afternoons in Utopia" – 3:08
* "Sensations" – 4:24
* "20th Century" – 1:25
* "The Voyager" – 4:37
* "Carol Masters" – 4:32
* "Universal Daddy" – 3:57
* "Lassie Come Home" – 6:59
* "Red Rose" – 4:05
* "Lady Bright" – 0:43

## Referències

* ↑ (1986) Album notes for Afternoons in Utopia. Warner / Atlantic.
* ↑ Sinclair, Paul. «Alphaville / Afternoons in Utopia and The Breathtaking Blue reissues», 05-03-2021.
# Abetni

Abetni va ser una reina egípcia de la dinastia XIII.
Només se la coneix per una estela trobada a Lisht, a la fossa 412, on també s'hi va trobar l'estela d'un Fill del Rei anomenat Hepu. El més probable és que fos la seva mare. El seu marit reial, doncs, és desconegut.
L'estela es troba avui al Museu d'Art de Lowe de la Universitat de Miami (número d'inventari 877509).

## Referències

* ↑ «Coral Gables 58.105.002» (en anflès). pnm.uni-mainz.de. [Consulta: 26 desembre 2023].
* 1 2 Stefanovic, 2015, p. 118–120 i 126.

## Vegeu també

* La dona a l'antic Egipte

## Bibliografia

* Stefanovic, Danijela. Varia Epigraphica II - The Middle Kingdom / Second Intermediate Period (en anglès). Göttinger Miszellen, 2015.
# Aeròdrom

Un aeròdrom és una superfície especialment adaptada i amb la infraestructura necessària que permet l'enlairament i aterratge d'aeronaus. Una definició més àmplia és la de l'Organització d'Aviació Civil Internacional: "Una àrea definida de superfície terrestre o aigua (incloent qualsevol edifici, instal·lacions i equipament) que tenen per objectiu ser utilitzades exclusivament per l'arribada, enlairament i moviments de superfície d'aeronaus."
Solen comptar amb almenys una pista d'aterratge, hangars i altres instal·lacions útils per a donar servei a les aeronaus i els seus pilots i usuaris. Anteriorment el terme aeròdrom s'aplicava a qualsevol camp d'aviació, però després de la generalització de les línies aèries ha passat a designar aquells camps que no tenen trànsit regular o les instal·lacions avançades dels aeroports. Així des dels aeròdrom solen operar avionetes i ultralleugers pertanyents a l'aviació general.

## Història

Els primers aviadors van utilitzar per als seus vols esplanades amb les dimensions suficients per a la carrera d'enlairament dels seus aerodins preferentment buidats d'obstacles elevats en l'adreça del vent dominant, per a evitar que un angle d'elevació poc pronunciat que podria ser ocasionat per una potència insuficient del motor o una sobrecàrrega de l'aeronau pogueren derivar en una col·lisió amb els esmentats obstacles.
D'aquesta forma hipòdroms, parcs o simples prats o rasos van ser els primers camps d'aviació improvisats. Amb l'inici de les activitats econòmiques relacionades amb l'aviació les companyies comercials o les escoles van sentir la necessitat de comptar amb instal·lacions per al seu ús exclusiu evitant al mateix temps el perill d'interferències per part d'altres possibles usuaris.
Les primeres aerolínies com la fundada per Pierre-Georges Latécoère, quan van establir les seues primeres rutes, es van veure en l'obligació d'arribar a acords amb propietaris de camps d'aviació existents o crear els seus propis per a establir allí les estacions de desocupada dels seus vols, ja que en aquells temps l'autonomia de les aeronaus era limitada i els vols es realitzaven per etapes.

## Aeròdroms a Catalunya

* Aeròdrom d'Alfés
* Aeròdrom de Calaf-Sallavinera
* Aeròdrom de la Cerdanya
* Aeròdrom d'Empuriabrava
* Aeròdrom d'Igualada-Òdena General Vives
* Aeròdrom Barcelona-Bages
* Aeròdrom de Montlluís
* Aeròdrom de Santa Llocaia

## Galeria d'imatges

* Instal·lacions de l'aeròdrom de Fenland (Lincolnshire, Anglaterra), amb la torre de control i l'aeroclub.
* Ultralleuger CTSW a l'aeròdrom de Fenland.
* Camp d'aviació a Hangelar, prop de Bonn

## Vegeu també

* FIDO

## Referències

* ↑ A Dictionary of Aviation, David W. Wragg. ISBN 0850451639 / ISBN 9780850451634, 1st Edition Published by Osprey, 1973 / Published by Frederick Fell, Inc., NY, 1974 (1st American Edition.), Page 29.
* ↑ TERMCAT, CENTRE DE TERMINOLOGIA. «Diccionari general de l'esport [en línia]». TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 26 desembre 2013].
* ↑ Manual of Aerodrome Standards. Montreal: Organització d'Aviació Civil Internacional, 1999, p. 10 [Consulta: 26 desembre 2013].
# Akrokolioplax bicornis

Akrokolioplax bicornis és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids que es troba al riu Salween al seu pas per la Xina.

## Referències

* ↑ Zhang, E. & Kottelat, M. 2006. Akrokolioplax, a new genus of Southeast Asian labeonine fishes (Teleostei: Cyprinidae). Zootaxa, 1225: 21–30.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4. .
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
* Wu, H.-W., R.-D. Lin, Q.-X. Chen, X.-L. Chen & M.-Q. He. 1977. Barbinae. Pp. 229-394. A: Wu, H.-W. (ed.) Zhongguo like yulei zhi. [The cyprinid fishes of China] Volum 2. People's Press, Shanghai. Cyprinids China.
# Aigaliers

Aigaliers és un municipi francès, situat al departament del Gard i a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Topònims occitans del Gard
# Cascades d'Ouzoud

Les cascades d'Ouzoud (de l'amazic, ‘cascades de les olives') són unes cascades d'uns 110 m d'alçada, a tres nivells, a l'uadi Ouzoud, a 1.068 m d'altitud a l'Atles Mitjà, al Marroc.
Aquest vast lloc és un important lloc turístic marroquí, situat a 30 km d'Azilal, a 120 km de Beni Mellal i a 150 km al nord-est de Marràqueix.

## Descripció

Aquestes cascades, considerades entre les més altes i belles del Marroc, sovint dominades per un arc de Sant Martí, es localitzen en una vall verda i rural de gres vermell, plantada amb oliveres, ametllers, figueres i garrofers.
Contràriament al que és habitual, les cascades, formades per una sèrie de salts d'aigua, són més amples a dalt que a baix. La vall situada a sota de les cascades, on hi ha una espècie de piscina natural, és exuberant i el seu encant s'amplifica pel fet que està oculta, només visible al final del camí envoltat d'oliveres que li donen accés. Són les oliveres que donen nom a les cascades, perquè ouzoud significa ‘oliva’ en la llengua amaziga.
Les cascades no són totalment naturals, ja que al capdamunt, l'aigua de Wadi el-Abid (de l'àrab, ‘riu dels esclaus') es concentra per una sèrie de canals que s'empren per a alimentar una dotzena de molins d'oli antics, alguns dels quals encara s'utilitzen.
A les cascades hi viu un grup de mones de Gibraltar, una espècie en perill d'extinció que només es troba en alguns llocs de l'Atles i al penyal de Gibraltar.

## Turisme

Recentment, les cascades d'Ouzoud s'han fet més accessibles des de la petita ciutat d'Aït Attab, a uns 25 km procedint de Beni Mellal o de Marràqueix, a través de la ciutat sucrera d'Oulad Ayad de la província de Fquih Ben Salah.
El lloc turístic conservat, tranquil i natural, completament per a vianants, ofereix nombrosos hotels, càmpings amb cabanes i barraques rudimentàries de bambú i canya, llocs de bany, petits restaurants amb terrasses, cuina amaziga, i botigues d'artesania amaziga de l'Atles Mitjà, al llarg d'un camí de vianants que baixa al peu de la cascada.
* Grup folklòric marroquí
* Te amb menta
* Tajines
* Botigues d'artesania
Altres atractius turístics propers per la bellesa del paisatge són el congost d'el-Abid i l'anomenat «poble mexicà», que alguns prefereixen anomenar més correctament, el «poble amazic», al qual s'accedeix per camins amb trams semisubterranis. El congost té uns 600 metres de profunditat, i de vegades la part inferior no es pot distingir de la carretera que serpenteja al llarg de la vall, que és un dels accessos a les cascades. La vall d'Abid també és popular per fer senderisme.
A dalt de les gorges, el-Abid alimenta la gran presa de Bin El Ouidane, situada a l'altre costat del parc nacional.

## Referències

* ↑ «Ouzoud, Chutes d' | World Waterfall Database».

## Bibliografia

* Ellingham, Mark. The Rough Guide to Morocco (en anglès). Rough Guide, Penguin Books, 2004, p. 314-317. ISBN 9-781843-533139.

## Vegeu també

* Llista de cascades.

## Enllaços externs

* Cascades d'Ouzoud - Surplus of water Arxivat 2017-07-20 a Wayback Machine. (anglès).
* Cascades d'Ouzoud Tourist Attractions Arxivat 2012-01-18 a Wayback Machine. (anglès).
* Expeditions in Morocco (anglès).
# Borki (Bélgorod)

* Per a altres significats, vegeu «Borki».
Borki - Борки (rus) - és un poble de l'óblast de Bélgorod, a Rússia. El 2010 tenia 655 habitants. Pertany al districte (raion) de Valuiki.

## Referències

* ↑ «Kasenovka» (en anglès). GeoNames. Arxivat de l'original el 2022-03-26. [Consulta: 26 març 2022].
* ↑ «Инвестиционный паспорт муниципального района «Город Валуйки и Валуйский район» Белгородской области». Официальный сайт Администрации Валуйского района Белгородской области.
* ↑ Koriakov, I. B. «База данных «Этно-языковой состав населённых пунктов России»». Arxivat de l'original el 2021-10-05. [Consulta: 26 març 2022].
# Compàs (música)

El compàs és l'entitat mètrica musical, composta per diverses unitats de temps. Aquesta divisió es representa gràficament des del segle xvi per unes línies verticals, anomenades línies divisòries o barres de compàs que es col·loquen perpendicularment a les línies del pentagrama.
La primera pulsació de cada compàs serà sempre més accentuada que la resta, llevat que es determini (i s'expressi gràficament) el contrari. En virtut d'això, els compassos formen en una composició, grups rítmics i mètrics d'igual durada i d'accentuació regular. Així, un fragment musical estarà compost pel conjunt de compassos que el conformen, els quals tindran la mateixa durada fins que es canviï el tipus de compàs.

## Tipus de compassos

Segons la quantitat de parts o pulsacions de què consten, es classifiquen en compassos binaris, si tenen dues pulsacions, ternaris, si en tenen tres, o quaternaris, si en tenen quatre. També existeixen altres tipus de compassos amb nombre superiors de pulsacions que sovint s'entenen com a derivades de les tres que s'entenen com a bàsiques.
Cada pulsació pot ser divisible en dues parts o en tres. Es consideren compassos simples els primers, mentre que els altres es consideren compassos compostos. En aquest darrer cas, la figura que representa la unitat de pulsació sempre és una figura seguida de puntet.
Segons la seva subdivisió, es poden dividir en compassos de subdivisió binària i ternària. Per exemple, el compás 6/8 és de subdivisió ternària perquè a un temps hi ha tres temps d corxera.

## Xifratge

El símbol que expressa el compàs sempre adopta forma de fracció. En el cas dels compassos simples el numerador expressa el nombre de pulsacions que té cada compàs, mentre que en el cas dels compassos compostos expressa el total de parts ternàries de pulsació que conté el compàs. El nombre de pulsacions d'un compàs compost és el resultat de dividir el numerador per tres.
El denominador, en el cas dels compassos simples expressa la figura que serveix com a unitat de pulsació: 2 = blanca; 4 = negra, 8 = corxera, són les més habituals. En el cas dels compassos compostos el denominador expressa la figura que serveix com a unitat de part ternària de pulsació, de manera que la unitat de pulsació és la que equivaldria a tres d'aquestes figures.

## Referències

* ↑ «Compás musical» (en castellà), 25-02-2017. [Consulta: 23 març 2019].
Viccionari
# Xunguli

Xunguli (en rus: Шунгули) és un poble (un possiólok) de l'óblast d'Astracan, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 20 habitants.

## Referències

* ↑ «Карты Генштаба L-38 (Б) 1:100000. Астраханская область и Калмыкия». Arxivat de l'original el 2016-10-03. [Consulta: 24 juliol 2016].
* ↑ «Akhtubinka». GeoNames. Arxivat de l'original el 2019-02-24. [Consulta: 23 febrer 2019].
* ↑ «Регионы России → Астраханская обл. → Харабалинский р-н → Ахтубинка с.». Arxivat de l'original el 2015-03-24. [Consulta: 10 setembre 2020].
# Papa Joan IV

Joan IV (Dalmàcia, ? - Roma 642) fou escollit papa el 24 de desembre del 640, vigília de Nadal.
La seva data de naixement és desconeguda. Era natural de Dalmàcia i fill de l'escolàstic o advocat Venanci. Abans de la seva elecció ostentava el càrrec d'ardiaca de l'Església romana. Elegit el 640, la confirmació imperial va ser molt ràpida, probablement de la mà dels exarques de Ravenna.
Va continuar amb la política de condemna del monotelisme iniciada per Severí. Va ordenar traslladar fins a la Basílica de Sant Joan del Laterà els màrtirs Venanci, Anastasi I i Mauri. Per assegurar-se de la seva fe i devoció va ordenar 28 sacerdots i 18 bisbes.
Va morir a la ciutat de Roma el 12 d'octubre de l'any 642.

## Referències

* ↑ Mann, Horace K. «Pope John IV». A: Catholic Encyclopedia (en anglès). vol. 8. Nova York: The Encyclopedia Press, 1913.
* ↑ «John IV» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 22 desembre 2022].
# Slættaratindur

Slættaratindur és la muntanya més alta de les illes Fèroe, amb una altura de 880 metres. Està situada a la part nord de l'illa d'Eysturoy, entre els pobles d'Eiði, Gjógv, i Funningur.
Slættaratindur significa «cim pla». Se'n pot fer el cim en 4 hores i no presenta dificultat. Els dies de bon temps, s'hi pot veure des de dalt tot l'arxipèlag de les Fèroe. El Slættaratindur és una de les 10 muntanyes de les Illes Fèroe que sobrepassen els 800 metres. La segona muntanya més alta, el Gráfelli, està situada just al nord-est del Slættaratindur.

## Referències

* 1 2 «Fjøll» (en feroès). Arxivat de l'original el 2011-07-20. [Consulta: 16 desembre 2018]. «Llista de muntanyes de les Fèroe per alçada.»
* ↑ «Slættaratindur» (en anglès). guidetofaroeislands.fo. [Consulta: 22 novembre 2019].

## Vegeu també

* Llista de muntanyes de les Illes Fèroe
# Corydoras metae

Corydoras metae és una espècie de peix de la família dels cal·líctids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 4,8 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: conca del riu Meta a Colòmbia.

## Referències

* 1 2 «Corydoras metae» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An atlas of freshwater and marine catfishes. A preliminary survey of the Siluriformes (en anglès). T.F.H. Publications, Inc., 1989. ISBN 9780866228916.
* Burgess, W.E. 1992. Colored atlas of miniature catfish. Every species of Corydoras, Brochis and Aspidoras. T.F.H. Publications, Inc., Estats Units. 224 p.
* Eigenmann, C. H. 1914. On new species of fishes from the Rio Meta Basin of eastern Colombia and on albino or blind fishes from near Bogotá. Ind. Univ. Studies Núm. 23: 229-230.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Reis, R.E. 2003. Callichthyidae (Armored catfishes). p. 291-309. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Concord (Califòrnia)

Concord és una ciutat dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 121.780 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Concord tenia 121.780 habitants, 44.020 habitatges, i 30.329 famílies. La densitat de població era de 1.560 habitants per km².
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,3% tenia menys de 18 anys, un 9% entre 18 i 24, un 32,8% entre 25 i 44, un 22,2% de 45 a 60 i un 10,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 55.597 $ i la renda mediana per família de 62.093 $. Els homes tenien una renda mediana de 45.734 $ mentre que les dones 34.860 $. La renda per capita de la població era de 24.727 $. Entorn del 5,2% de les famílies i el 7,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 «Fact Sheet- Concord». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Concord». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 17 juliol 2010].
# Al-Muwàffaq

Al-Muwàffaq és el nom dels següents personatges:
* Al-Muwàffaq, valí de Mallorca entre ~946 i 969
* Talha al-Muwàffaq, regent abbàssida
* Abū-l-Gays ibn Yūsuf al-Muwaffaq, emir de Dénia
# Casa de la Central (la Torre de Cabdella)

La Casa de la Central és una casa de la Torre de Cabdella (Pallars Jussà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa de planta rectangular en dues plantes i petita bodega als baixos. Accés i escala amb distribuïdor central. Planta baixa amb tribuna i porxo modificat, ja que abans era de fusta treballada. A la planta superior hi ha una gran galeria correguda oberta, que està protegida pel voltat de la gran teulada. Tot l'edifici és construït en fusta, la coberta està formada per un enllosat de peces quadrades d'uralita, damunt un placat de fusta.

## Història

Construïda a començaments del segle xix conjuntament amb les obres de la central i instal·lacions hidroelèctriques de Cabdella.

## Referències

* 1 2 «Casa de la Central». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 27 setembre 2017].
# Brunettia anfracta

Brunettia anfracta és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Indonèsia: Irian Jaya.

## Referències

* ↑ Annandale, 1910. Rec. Indian Mus., 5, 141. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 7 març 2012].
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
# Brunettia argenteopunctata

Brunettia argenteopunctata és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Àsia: l'Índia.

## Referències

* ↑ Annandale, 1910. Rec. Indian Mus., 5, 141. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 7 març 2012].
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Moth Flies and Sand Flies (Diptera: Psychodidae) of India (anglès)
* ↑ Psychodidae (Diptera) at the Zoological Survey of India Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
# Borsa de Bilbao

La Borsa de Bilbao és una borsa de valors definida com a mercat secundari oficial, destinat a la negociació en exclusiva de les accions i valors convertibles o que atorguin dret d'adquisició o subscripció. La Borsa de Bilbao es va constituir el 21 de juliol de 1890. Segons la Llei del Mercat de Valors (LMV), "Són mercats secundaris oficials de valors aquells que funcionin regularment, conforme al previngut en aquesta Llei i en les seves normes de desenvolupament, i, especialment, referent a les condicions d'accés, admissió a negociació, procediments operatius, informació i publicitat."
En la pràctica, els emissors de renda variable acudeixen a la Borsa també com mercat primari on formalitzar les seves ofertes de venda d'accions o ampliacions de capital. Així mateix, també es contracta en Borsa la renda fixa, tant deute públic com privada.

## Referències

* ↑ Crónicas de Bilbao y de Vizcaya (Los negocios de Bilbao) Tomo IV. San Sebastián: Txertoa, 1997, p. 52. ISBN 84-7148-326-2 [Consulta: 7 octubre 2016].
# Xuninua

Xuninua o Šu-Ninua va ser el 54è rei d'Assíria, segons la Llista dels reis d'Assíria, que li assigna un regnat de 14 anys, potser del 1615 aC al 1602 aC segons la cronologia curta.
Era fill de Bazaia i hauria dirigit la revolta que va enderrocar l'usurpador Lullaia, un "fill de ningú" (és a dir no pertanyia a cap família reial) després de sis anys de govern. Va restaurar l'anterior dinastia, la Dinastia d'Adasi. El va succeir el seu fill Xarma-Adad II.

## Referències

* ↑ Radner, Karen (ed.). The prosopography of the Neo-Assyrian empire: vol. 1, part II. B -G. Helsinki: The Neo-Assyrian Text Corpus Project, 1999, p. 278. ISBN 9789514586453.

## Bibliografia

* A. Poebel. "The Assyrian King List from Khorsahabad". A: Journal of Near Eastern Studies, 1, 4.
* Assíria
# Papamosques de les Nicobar

El papamosques de les Nicobar (Cyornis nicobaricus) és una espècie d'ocell de la família dels muscicàpids (Muscicapidae). És endèmic de les illes Nicobar. Els seus hàbitats naturals són els boscos tropicals i subtropicals de frondoses humits i els boscos de manglars subtropicals o tropicals. El seu estat de conservació és gairebé amenaçat.

## Referències

* ↑ Fundació Barcelona Zoo; Institut Català d’Ornitologia; TERMCAT, Centre de Terminologia. «papamosques de les Nicobar». Diccionari dels ocells del món. TERMCAT. [Consulta: 3 gener 2021].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 698. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Nicobar Jungle-flycatcher. Cyornis nicobaricus» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2019. [Consulta: 3 gener 2021].
# Croatia Airlines

Croatia Airlines (Codi IATA: OU - Codi OACI: CTN - Callsign: Croatia) és l'aerolínia nacional de Croàcia. El seu centre d'operacions està situat a l'aeroport de Zagreb, a Croàcia. L'empresa croata, fundada el 20 de juliol de 1989, és un dels membres regionals de la Star Alliance, sent afavorida per Lufthansa.
# Slúguino

Slúguino (en rus: Слугино) és un poble de l'óblast de Vladímir, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 3 habitants. Pertany al districte municipal de Koltxúguino.

## Referències

* ↑ «Владимирская губерния. Список населенных мест по сведениям 1859 года.». Arxivat de l'original el 2019-01-14.
* ↑ «Историко-статистическое описание церквей и приходов Владимирской епархии : Вып. 2-4 / сост. В. Добронравов. Вып. 4: Меленковский, Муромский, Покровский и Судогодский уезды. - 1897.». Arxivat de l'original el 2018-05-09.