# Teatro Sant'Angelo

El Teatro Sant'Angelo va ser un teatre de Venècia que va estar actiu des de 1677 fins als últims anys del segle xviii. Considerat en el seu moment com un dels set teatres lírics de Venècia, fou un competidor històric del Teatro San Moisè.
Situat a la vora del Gran Canal, prop del pont de Rialto, fou inaugurat l'any 1677 amb el drama Helena rapita da Paride de Domenico Freschi. El seu empresari més famós va ser Antonio Vivaldi que va compondre bastantes de les seves òperes.
A partir de 1748, s'hi va representar moltes comèdies de Carlo Goldoni gràcies a un acord amb el capocomico Girolamo Medebach, que el va contractar com a autor conegut. A continuació, l'any 1753, després d'haver escrit La Locandiera, Goldoni va abandonar el Sant'Angelo per anar al Teatro San Luca (que es reanomenaria com a Teatro stabile del Veneto "Carlo Goldoni"). Progressivament el món de l'escena veneciana va perdre vitalitat. L'any 1804, durant l'ocupació francesa, el Sant'Angelo va tancar les portes, com va passar altres teatres venecians menys importants i, durant el segle xix, s'hi va construir el Palazzo Barocci, avui l'hotel NH Collection Palazzo Barocci.

## Estrenes destacades

| Il trionfo dell'innocenza Antonio Lotti 1693 La locandiera de Carlo Goldoni Helena rapita da Paride Domenico Freschi, 1677 Tullia superba D. Freschi, 1678 La Circe D. Freschi, 1679 Sardanapalo D. Freschi, 1679 Pompeo Magno in Cilicia D. Freschi, 1681 Olimpia vendicata D. Freschi, 1681 Giulio Cesare trionfante D. Freschi, 1682 Silla D. Freschi, 1683 Apio Claudio Marco Martini, 1683 L'incoronatione di Dario D. Freschi, 1684 Teseo tra le rivali D. Freschi, 1685 Falarido tiranno d'Agrigento G.B. Bassani, 1685 La Rosaura Giacomo Antonio Perti, 1689 Il trionfo dell'innocenza Antonio Lotti, 1693 Radamisto Tomaso Albinoni, 1698 Diomede punito da Alcide T. Albinoni, 1700 L'inganno innocente T. Albinoni, 1701 Tiberio imperatore d'Oriente F. Gasparini, 1702 Farnace Antonio Caldara, 1703 Pirro Giuseppe Aldrovandini, 1704 La regina creduta re Giovanni Bononcini, 1706 La fede tra gl'inganni T. Albinoni, 1707 Le passioni per troppo amore Johann David Heinichen, 1713 | Nerone fatto Cesare Francesco Gasparini, 1715 Alessandro fra le Amazoni F. Chelleri, 1715 L'amor di figlio non conosciuto T. Albinoni, 1716 Penelope la casta Fortunato Chelleri, 1717 Meleagro T. Albinoni, 1718 Cleomene T. Albinoni, 1718 Amalasunta Fortunato Chelleri, 1719 Il pentimento generoso A.S. Fiorè, 1719 Filippo re Macedonia Giuseppe Boniventi i Antonio Vivaldi, 1720 Melinda e Tiburzio G.M. Orlandini, 1721 Gli eccessi della gelosia T. Albinoni, 1722 L'amor tirannico Fortunato Chelleri, 1722 Timocrate Leonardo Leo, 1723 Gl'odelusi dal sangue Baldassare Galuppi i Giovanni Battista Pescetti, 1728 Dorinda B. Galuppi i G.B. Pescetti, 1729 I tre difensori della patria G.B. Pescetti, 1729 Elenia T. Albinoni, 1730 Gli sponsali d'Enea Bartolomeo Cordans, 1731 Ardelinda T. Albinoni, 1732 Alessandro nelle Indie G.B. Pescetti, 1732 Argenide B. Galuppi, 1733 L'ambizione depressa B. Galuppi, 1733 Candalide T. Albinoni, 1734 Tamiri B. Galuppi, 1734 | Lucio Vero Francesco Araja, 1735 Elisa regina Tiro B. Galuppi, 1736 Ergilda B. Galuppi, 1736 Artaserse Longimano A.G. Pampani, 1737 Ezio Giovanni Battista Lampugnani, 1737 Argenide Pietro Chiarini, 1738 Achille in Sciro Pietro Chiarini, 1739 Candaspe regina de' Sciti G.B. Casali, 1740 Berenice B. Galuppi, 1741 Artamene T. Albinoni, 1741 Il vincitor se stesso Ignazio Fiorillo, 1741 L'impresario delle Isole Canarie L. Leo, 1741 Armida Ferdinando Bertoni, 1746 La caduta d'Amulio Antonio G. Pampani, 1746 Scipione nelle Spagne B. Galuppi, 1746 Tigrane Giovanni B. Lampugnani, 1747 L'Arcadia in Brenta B. Galuppi, 1749 Amor contadino Giovanni B. Lampugnani, 1760 Amore in caricatura V.L. Ciampi, 1761 L'amore artigiano Gaetano Latilla, 1761 Siface Domenico Fischietti, 1761 Li scherzi d'amore Francesco Maggiore, 1762 Tieste Ugo Foscolo, 1797 Il carretto del venditore d'aceto J.S. Mayr, 1800 La casa da vendere G.A. Capuzzi o Francesco Gardi, 1804 |

## Referències

* ↑ Denis De Lucca Carapecchia – master of Baroque architecture in early eighteenth Century Venice 1999
* ↑ Margaret L. King, The death of the child Valerio Marcello University of Glasgow.
* ↑ John Booth, Vivaldi, 1989. Hi ha escrit: "El 4 de febrer de 1715 va tornar [Von Uffenbach], segons informa en el seu diari: vaig anar amb diversos coneguts al Teatre San Angelo, que era més petit però no tan costós com l'anterior. El seu empresari va ser el famós Vivaldi, ..."
* ↑ La seva primera òpera

## Enllaços externs

* Sant'Angelo a casanovasvenice.com