OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Freqüència de ressonància

La freqüència de ressonància és aquella freqüència característica d'un cos o un sistema que abasta el grau màxim d'oscil·lació. Tot cos o sistema té una o diverses freqüències característiques. Quan un sistema és excitat a una de les seves freqüències característiques, la seva vibració és la màxima possible. L'augment de vibració es produeix perquè a aquestes freqüències el sistema entra en ressonància.

## Sistemes elèctrics

En un sistema elèctric, les freqüències de ressonància són aquelles freqüències de les ones acústiques que tenen més facilitat per vibrar. És a dir, donada una entrada, s'obté una sortida màxima. Per exemple, al sintonitzar una emissora de ràdio estem fent funcionar el circuit intern de la ràdio a una freqüència natural que entra en ressonància amb la freqüència d'emissió de l'emissora desitjada i aquesta última s'amplifica, però deixant el sistema estable.

## Sistemes mecànics

Quan un sistema físic se sotmet a un estímul, part de l'energia passa al mateix. Si l'aport d'energia es fa a una freqüència determinada, la taxa d'absorció és la màxima possible. Això pot donar lloc a la inestabilitat en el sistema, o simplement a la ruptura en algun punt d'aquest. L'exemple més conegut pot ser la imatge d'una soprano fent esclatar el vidre en arribar a una nota especialment aguda, que no és altra, que la freqüència de ressonància de la copa. Com anècdota, es pot dir que als soldats se'ls fa trencar la marxa quan passen per un pont, ja que la freqüència dels passos de tots junts pot coincidir amb la freqüència del pont. Simplement és una anècdota, perquè en els ponts actuals no ocorreria gens, ja que es dissenyen perquè la seva freqüència pròpia no coincideixi amb altres freqüències que podrien afectar-lo.
Durant molt de temps, a les escoles d'enginyeria i arquitectura ha estat habitual fer referència a la caiguda del pont de Tacoma el 1940 com un exemple dels efectes de la ressonància provocada per un vent ratxós. Però aquesta explicació és errònia i la destrucció del pont va ser provocada per un fenomen aeroelàstic conegut com a efecte flutter.

## Referències

* ↑ Billah, K.; Robert H. Scanlan «Resonance, Tacoma Narrows Bridge Failure, and Undergraduate Physics Textbooks» (PDF). American Journal of Physics, 59, 2, 1991, pàg. 118–124. DOI: 10.1119/1.16590.
# Redondilla

La redondilla és una quarteta pròpia de la mètrica castellana que es compon de quatre versos, normalment octosíl·labs. El que la diferencia del quartet és que els versos de la redondilla són d'art menor.
En general, la rima de la redondilla és abraçada i consonant, si bé en temps moderns també s'ha emprat la rima assonant; és a dir, en la forma abba, entre el primer vers i el quart, i entre el segon i el tercer, cosa que la diferencia de la quarteta, també d'art menor, en què la rima és abab.
                            (8a) Sépase, pues ya no puedo
                            (8b) levantarme ni caer,
                            (8b) que al menos puedo tener
                            (8a) perdido a Fortuna el miedo.
                                        (Conde de Villamediana, siglo XVII)
No obstant, no és estrany, en mètrica castellana, trobar els termes redondilla y cuarteta (quarteta) usats indistintament per a referir-se a l'estrofa de quatre versos d'art menor, sigui quina sigui la disposició de les seves rimes, i el terme cuarteto (quartet) per a la d'art major.

## Referències

* 1 2 3 Domínguez - 2000, pàgs. 197-198.

## Bibliografia

* Domínguez Caparrós, José. Métrica española. Madrid: Síntesis, 2000, p. 197-198. ISBN 84-7738-191-7.
# Platja de Canyelles Petites

La platja de Canyelles Petites, o platja de Canyelles, és una platja residencial semiurbana del municipi de Roses (Alt Empordà), situada a la badia de Roses, entre el port de Roses i la platja de Canyelles Grosses, a dos quilòmetres del nucli urbà. Té una longitud de 251 metres i una amplada de 25 metres de sorra fina i aigües poc profundes. Es troba a recer de la tramuntana. Des de l'any 2003 gaudeix del certificat de qualitat ambiental EMAS i ISO 14.001.
A l'extrem de ponent de la platja hi ha els xalets coneguts popularment com 'El Submarí', declarats bé cultural d'interès local. A uns 200 m al costat de llevant hi ha la petita platja de Bonifaci, situada just enfront de l'illot del Castellet de l'Omella.

## Referències

* ↑ «Canyelles Petites», Catalunya.com.
* ↑ «Platja Canyelles Petites». Turisme de Roses.
* ↑ «Casa al carrer Canyelles, 70-74». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya.
* ↑ «Mapa Topogràfic de Catalunya». Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
# Un amour à Paris

Un amour à Paris és una pel·lícula francesa romàntica escrita i dirigida per Merzak Allouache, estrenada el 1987.

## Sinopsi

Marie és una jove francesa d'origen algerià que treballa com a caixera a un supermercat i que somia amb ser supermodel. S'allotja a casa de Benôit, un nostàlgic del maig del 68. S'enamora d'Ali, nascut a Clichy de pares algerians, exconvicte alliberat de la presó de Fleury-Mérogis i que vol marxar a Houston per fer-se astronauta.

## Repartiment

* Catherine Wilkening : Marie
* Karim Allaoui : Ali
* Juliet Berto: Mona
* Isabelle Weingarten : une flic
* Michel Such : un flic
* Muriel Combeau : Lisette
* Xavier Maly : Albert
* Étienne Draber : le chef de service
* Daniel Cohn-Bendit : Benoît
* Marie Jaoul de Poncheville : la bookeuse

## Distincions

* 1987 : Prix Perspectives du cinéma français al 40è Festival Internacional de Cinema de Canes

## Bibliografia

* Étienne Ballerini, Jeune Cinéma, numéro 182, juillet 1987, p. 31
* Jacques Zimmer, La Revue du cinéma, numéro 435,février 1988, p. 45

## Referències

* ↑ Un amòur a Paris a unifrance.org
* ↑ Un amour à Paris a premiere.fr
* ↑ Un amour a Paris al web del Festival de Canes

## Enllaços externs

* Fragment de la pel·lícula a YouTube
# Xipell (dibuixant)

Joan Montañés Chipell conegut artísticament com a Xipell (Castelló de la Plana, País Valencià, 1965) és un dibuixant i il·lustrador valencià. Especialitzat en l'humor gràfic, destaca com a autor de la tira còmica de l'edició castellonenca del diari Levante-EMV. A més a més, ha publicat diversos llibres il·lustrats:
* Draps de clau (Agrupació Borrianenca de Cultura, 1994)
* Costa de Aznar (Ajuntament de Castelló, 1997)
* Elemental estimada Norma (Brosquil, 2002)
* Vet aquí la norma (Pagès Editors, 2004)
* Gaudeamus Ujitur (UJI, 2006)
* Viatge al país de Tombatossals (Onada, 2012)

## Referències

* ↑ «L'Aljama estrena imagen con diseño de Joan Montañes Xipell, ganador del concurso convocado por la asociación» (en castellà). ElPeriòdic.cat, 09-12-2010. [Consulta: 9 agost 2021].

## Enllaços externs

* "Les Normes segons Xipell"
* "Xipell presenta la portada del extra festero de Levante"
* "El efecto Babel"
# Albert Serrán Polo

Albert Serrán Polo (Barcelona, 17 de juliol de 1984) és un futbolista català de la dècada de 2000.
Es formà al RCD Espanyol, arribant a debutar amb el primer equip. El 2008 fixà pel Swansea City AFC, juntament amb el seu company Jordi Gómez. Posteriorment fou jugador a l'Athletiki Larnaca.

## Palmarès

| Títol | Club | Any |
| Copa del Rei Juvenil | RCD Espanyol Juvenil | 2002-2003 |

## Referències

* ↑ «El Espanyol frena la racha del Racing» (en castellà). El Mundo, 11-03-2007. [Consulta: 1r maig 2016].
* ↑ «Swans sign Serran in £80,000 deal». BBC Sport, 01-07-2008. [Consulta: 23 setembre 2009].
* ↑ ΑΝΑΚΟΙΝΩΣΕ ΑΛΜΠΕΡΤ ΣΕΡΑΝ (ΦΙΛΑΝΘΡΩΠΙΚΟ ΤΟΥΡΝΟΥΑ) (Albert Serrán announced (charity tournament)); Kerkida, 6 maig 2011 (en grec)
# Freqüència de tall

En física i enginyeria elèctrica, una freqüència de tall, una freqüència de cantonada o una freqüència de ruptura és un límit en la resposta de freqüència d'un sistema en què l'energia que flueix a través del sistema comença a reduir-se (atenuar o reflectir) en lloc de passar.
Normalment, en sistemes electrònics, com ara filtres i canals de comunicació, la freqüència de tall s'aplica a una vora en una característica de pas baix, pas -alt, passa- banda o parada de banda: una freqüència que caracteritza un límit entre una banda de pas i una banda de parada. De vegades es considera el punt de la resposta del filtre on una banda de transició i una banda de pas es troben, per exemple, tal com es defineix per un punt de mitja potència (una freqüència per a la qual la sortida del circuit és -3 dB del valor nominal de la banda de pas). Alternativament, es pot especificar una freqüència de cantonada de banda de parada com un punt on es troben una banda de transició i una banda de parada: una freqüència per a la qual l'atenuació és més gran que l'atenuació de la banda de parada requerida, que per exemple pot ser de 30 dB o 100 dB.
En el cas d'una guia d'ona o d'una antena, les freqüències de tall corresponen a les longituds d'ona de tall inferior i superior.
En electrònica, la freqüència de tall o la freqüència de cantonada és la freqüència per sobre o per sota de la qual la potència de sortida d'un circuit, com ara una línia, un amplificador o un filtre electrònic, ha caigut a una proporció determinada de la potència de la banda de pas. Amb més freqüència, aquesta proporció és la meitat de la potència de la banda de pas, també anomenada 3 Punt dB des d'una caiguda de 3 dB correspon aproximadament a la meitat de la potència. Com a relació de voltatge, això és una caiguda a √(1/2) ≈ 0.707{\textstyle {\sqrt {1/2}}\ \approx \ 0.707} de la tensió de la banda passada. Altres ràtios a part del 3 El punt dB també pot ser rellevant, per exemple, vegeu Freqüència de tall § Notes continuació. Lluny de la freqüència de tall a la banda de transició, la taxa d'augment de l'atenuació (roll-off) amb logaritme de freqüència és asimptòtica a una constant. Per a una xarxa de primer ordre, el descens és -20 dB per dècada (−6 dB per octava).

## Referències

* ↑ «Cutoff Frequency: What is it? Formula And How To Find it | Electrical4U» (en anglès). https://www.electrical4u.com.+[Consulta: 7 novembre 2022].
* ↑ «Cutoff Frequency Calculator» (en anglès). https://www.omnicalculator.com.+[Consulta: 7 novembre 2022].
* ↑ «What is Cut-off Frequency in an RF Filter?» (en anglès). https://www.everythingrf.com.+[Consulta: 7 novembre 2022].
* ↑ Van Valkenburg, M. E.. Network Analysis (en anglès). 3rd, p. 383–384. ISBN 0-13-611095-9.
# Mercedes Peris i Minguet

Mercedes Peris i Minguet (València, 5 de gener de 1985) és una nedadora valenciana, especialitzada en els 50 metres esquena.
Des de 2004 fou medallista i finalista de diferents competicions internacionals com el Campionat d'Europa, el Campionat del Món o els Jocs del Mediterrani. Entrena i viu a la Residència Joaquim Blume de Madrid des de 2008. Va participar en els Jocs Olímpics d'Estiu de 2008, celebrats a Pequín, a la prova de 100 metres esquena. Al Campionat del Món de natació de 2013, celebrat a Barcelona, es classificà per a les proves de 50 i 100 metres esquena. En 50 m. esquena es classificà per a la final amb el tercer millor temps de les semifinals i establint un nou rècord espanyol amb una marca de 0:27.71.

## Referències

* ↑ «Barcelona 2013 - Mercedes Peris». BCN2013.org. Arxivat de l'original el 30 de juliol 2013. [Consulta: 31 juliol 2013].
* ↑ «La valenciana Mercedes Peris es classifica per a la final dels 50 esquena». 324.cat, 31-07-2013. [Consulta: 31 juliol 2013].

## Enllaços externs

* FINA.org - Mercedes Peris (anglès)
# Quionopsiquins

Els quionopsiquins (Chionopsychinae) són una subfamília de lepidòpters ditrisis de la família dels lasiocàmpids (Lasiocampidae).

## Taxonomia

La subfamília Chionopsychinae inclou un únic gènere amb dues espècies:
* Chionopsyche Aurivilius, 1909
** Chionopsyche grisea Aurivillius, 1914
** Chionopsyche montana Aurivilius, 1909

## Referències

* ↑ «BioLib - Chionopsychinae» (en anglès). [Consulta: 8 juliol 2024].
* ↑ «BioLib - Chionopsyche» (en anglès). [Consulta: 8 juliol 2024].

## Enllaços externs

* NCBIː Chionopsychinae (en)
# RBB

RBB té els següents significats:
* Rundfunk Berlin-Brandenburg, empresa pública de radiodifusió de Berlín i Brandenburg, a Alemanya
* Real Betis Balompié, club de futbol de la ciutat de Sevilla, a Andalusia
* Red Bull Brasil, club de futbol de la ciutat de Campinas, al Brasil
* Red Bull Bragantino, club de futbol de l'estat de São Paulo, al Brasil
* RBB (EP) (de l'acrònim en anglès Really Bad Boy), extended play del grup musical Red Velvet, de Corea del Sud
# Vi del Llenguadoc

El vi del Llenguadoc és un vi amb denominació d'origen (en francès Apellation d'Origine Contrôlée AOC) etiquetat sota la denominació languedoc.
L'àrea geogràfica de la denominació cobreix pràcticament la totalitat del vinyar del Llenguadoc-Rosselló: els departaments de l'Erau, Aude, els Pirineus Orientals i uns municipis del Gard. Aquesta denominació substitueix la de coteaux-du-languedoc des de 2007.
El nom de la denominació pot ser completat amb la menció primeur o nouveau, així que amb una de les denominacions geogràfiques següents: Cabrières, la-Clape, Grés de Montpellier, la Méjanelle, Montpeyroux, Pézenas, picpoul de Pinet, pic Saint-Loup, Quatourze, Saint-Christol, Saint-Drézéry, Saint-Georges-d'Orques, Saint-Saturnin, Sommières i Terrasses du Larzac.

## Referències

* ↑ Fàbrega, Jaume. La cuina del país dels càtars: cultura i plats d'Occitània, de Gascunya a Provença. 1. ed. Valls: Cossetània Eds, 2003. ISBN 978-84-96035-80-5.
* ↑ Cahier des charges, 2010, p. 2.

## Bibliografia

* Cahier des charges de l'appellation d'origine contrôlée «Languedoc» (pdf) (en francès). 2a edició, 20/12/2010, p. 62.
# Adolf Zimmer

Adolf Zimmer (Lviv, 28 de febrer de 1908 - Khàrkiv, maig 1940) fou un futbolista polonès. Va jugar un partit amb la selecció de futbol de Polònia el 1934. El seu club era el Pogon Lwow.
Tinent de l'exèrcit polonès, va ser empresonat per l'NKVD després de la invasió soviètica de Polònia el 1939 i va ser assassinat a la massacre de Katyn el maig de 1940 als 32 anys.

## Referències

* ↑ «Adolf Zimmer». EU Football. [Consulta: 3 octubre 2021].
* ↑ «Adolf Zimmer». worldfootball.net. [Consulta: 3 octubre 2021].
* 1 2 Zichlarz, Michał. «Z karabinem w dłoni» (en polish). Dziennik Sport, 01-09-2019. [Consulta: 31 octubre 2021].

## Enllaços externs

* Adolf Zimmer a FootballDatabase.eu
# Fàngorn

Fàngorn és el bosc situat al nord-est d'Ísengard, al sud de la terra de Lórien (una terra que bàsicament és un bosc poblada íntegrament per elfs on els visitants no són molt benvinguts encara que tracten molt bé a la germandat de l'anell degut a la seva missió, la seva reina és la Galadriel i el rei el cavaller Celeborn) i al nord de les terres anomenades com a Ròhan ocupades pels homes genets, els senyors dels cavalls que són sempre fidels al regne de Góndor.
Aquest bosc és la casa dels ents, els arbres als quals els elfs fa molts mil·lennis, en una altra era, els van donar vida i els van ensenyar a parlar i a raonar per si mateixos. Són els encarregats pels elfs de cuidar els arbres (ent, en elf clàssic significa pastor d'arbres) que sovint ataquen als viatgers.
Odien els orcs perquè destrossen els arbres els cremen i no els mostren cap respecte cap a ells. Fa molt de temps van perdre les dones ents i ara no es poden reproduir. Segurament l'ent més important i conegut sigui en Barbabrat o en Fangorn el primer ent de tots, el que dona nom al bosc i el que crida la Cambra dels Ents, un òrgan que s'encarrega de prendre les decisions dels ents.
Tenen molta importància al llibre Les Dues Torres, ja que, enfurismats per la destrossa d'en Sàruman malmetent el bosc i cremant arbres per les seves forges, decideixen reunir tots els ents, i fer la seva última gran marxa contra Ísengard, amb en Merry i en Pippin com acompanyants.

## Referències

* ↑ Tolkien, J.R.R.. The Lost Road and Other Writings. 5.

## Enllaços externs

* Tolkien in the land of Arthur: the Old Forest episode from The Lord of the Rings. Mythopoeic Society, 2006.
* Fangorn Forest Arxivat 2011-01-08 a Wayback Machine. as illustrated by Ted Nasmith
# Matlacha Isles-Matlacha Shores

Matlacha Isles-Matlacha Shores és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2000 tenia 304 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Matlacha Isles-Matlacha Shores tenia 304 habitants, 159 habitatges, i 96 famílies. La densitat de població era de 533,5 habitants/km².
Dels 159 habitatges en un 5,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,8% hi vivien parelles casades, en un 4,4% dones solteres, i en un 39,6% no eren unitats familiars. En el 34,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,91 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,4.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 6,6% tenia menys de 18 anys, un 2,6% entre 18 i 24, un 15,5% entre 25 i 44, un 40,1% de 45 a 60 i un 35,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 59 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 102,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.528 $ i la renda mediana per família de 36.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 22.500 $ mentre que les dones 32.500 $. La renda per capita de la població era de 22.116 $. Entorn del 7,4% de les famílies i el 4,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Matlacha Isles-Matlacha Shores». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Matlacha Isles-Matlacha Shores». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Ramón Alberto Rolón Güepsa

Ramón Alberto Rolón Güepsa (Arboledas, 28 de febrer de 1959) és un bisbe, científic religiós, filòsof i teòleg colombià. És, des del 15 de desembre del 2012, bisbe de Monteria.

## Biografia

És fill de Rito Julio Rolón i María Inés Güepsa. Cursà els estudis de primària i secundària al seu poble natal i estudià filosofia i teologia al Seminari Major Sant Tomàs d'Aquino a Pamplona.
Assistí a la Universitat Sant Tomàs, on es llicencià en filosofia i ciències religioses i després es traslladà a Itàlia per realitzar-hi cursos d'especialització en la Pontifícia Universitat Gregoriana de Roma.
Quan tornà fou ordenat sacerdot al seu poble, l'1 de desembre del 1984, pel cardenal Mario Revollo Bravo. Després de la seva ordenació ha exercit el seu ministeri pastoral a les parròquies de Sant Joan Baptista de Chinácota i Sant Josep de Mutiscua, als seminaris major i menor de Pamplona. També ha estat membre del Col·legi de Consultors i dels Consells Presbiteral i d'Afers Econòmics de l'Arxidiòcesi de Nova Pamplona.
El 27 d'octubre del 2012 fou nomenat pel Papa Benet XVI nou bisbe de la diòcesi de Monteria, en substitució de Julio César Vidal Ortiz. Rebé la consagració episcopal a la Catedral de Santa Clara de Pamplona l'1 de desembre d'aquell any a mans de l'arquebisbe metropolità Luis Madrid Merlano.
# Platja de la Barra

La platja de la Barra és una platja urbana del municipi de Sitges (Garraf) situada davant del passeig marítim, entre la zona del Vinyet i la de Terramar. Per l'extrem de llevant, la platja es troba limitada per un dic en forma de 'L' que la separa de la platja de la Riera Xica, i per l'extrem de ponent, per un dic exempt, on limita amb la platja de Terramar a l'alçada del carrer Josep Planas Robert. La seva particularitat és que al mig hi ha 4 illetes artificials creades per a la protecció de la sorra.
Orientada al sud, té una longitud de 494 metres i una amplada mitjana de 33 metres, formada per sorra fina i un pendent d'entrada a l'aigua molt suau. Disposa de dutxes, rentapeus, accessos adaptats per a persones amb mobilitat reduïda, i lloguer de para-sols i patins de pedals.
Està guardonada amb la Bandera Blava, que reconeix internacionalment la qualitat de l'aigua i serveis. L'Agència Catalana de l'Aigua efectua un control setmanal de la qualitat de l'aigua, durant la temporada de bany, amb el resultat d'excel·lent. La platja de la Barra està adherida a la destinació Costa de Barcelona, certificada per Biosphere des del 2017.

## Referències

* ↑ «Platges de Sitges». Love Sitges.
* ↑ Vilar, Mario «Les platges de Sitges». Butlletí del Grup d'Estudis Sitgetans, 01-05-2022.
* 1 2 «La Barra». Agència Catalana de Turisme.
* ↑ «96 platges i 24 ports, guardonats amb la Bandera Blava 2023». Generalitat de Catalunya, 04-05-2023.
* ↑ «Platja de la Barra». Agència Catalana de l'Aigua.
# Raniero Remorini

Raniero Remorini (Bolonya, 1783 - Bolonya, 1827) fou un baix italià. Dotat d'una veu expandida i flexible, va ser un dels baixos més importants en el seu moment, i un dels que va elegir Rossini per estrenar Torvaldo e Dorliska i Mosè in Egitto.

## Referències

* ↑ André Hippolyte Lemonnier. Souvenirs d'Italie. “De” Bréville, 1832, p. 142.
* ↑ Henry Sutherland Edwards. The Life of Rossini, 1869, p. 114.
# Xerraire de coure

El xerraire de coure (Pterorhinus poecilorhynchus) és un ocell de la família dels leiotríquids (Leiothrichidae).

## Hàbitat i distribució

Viu entre la malesa del bosc i espesures de bambú, a muntanyes de Taiwan.

## Referències

* ↑ «Xerraire de coure». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/01/2022(català)
# Fàlanx

Fàlanx (en grec antic Φάλαγξ), va ser, segons la mitologia grega, un atenès germà d'Aracne. D'aquest personatge en parla Suides.
Quan Atena estava ensenyant a Aracne la tècnica de teixir, Fàlanx aprenia l'ús de les armes. Però germana i germà van tenir relacions incestuoses, cosa que irrità a la deessa. Atena va transformar els dos germans en animals.

## Referències

* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 193. ISBN 9788496061972.
# Ratpenat d'Eisentraut

El ratpenat d'Eisentraut (Nycticeinops eisentrauti) és una espècie de ratpenat de la família dels vespertiliònids que es troba al Camerun, Kenya, la República Democràtica del Congo, Somàlia i Uganda.

## Referències

* Wilson, D. E.; Reeder, D. M. (editors). Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (en anglès). 2 volums. 3a edició. Baltimore: Johns Hopkins University Press, 2005. ISBN 978-0-8018-8221-0.

## Enllaços externs

* Fordham et al. (2006). Hypsugo eisentrauti. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 30 desembre 2007 (en anglès).
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :
# Ranipura

Ranipura fou un estat tributari protegit de l'agència de Mahi Kantha a la presidència de Bombai. Estava format per 1 sol poble, amb 199 habitants el 1901. Els seus ingressos s'estimaven en 1998 rúpies el 1900, estant exempt de pagar tribut.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Vinyes, cases i cellers de la Xampanya

Els vessants, cases i cellers de la Xampanya són un bé inscrit a la llista del Patrimoni de la Humanitat de la UNESCO des del 2015. Es cobreixen part de la zona de les Vinyes de Xampanya.

## Referències

* ↑ Centre, UNESCO World Heritage. «Champagne Hillsides, Houses and Cellars» (en anglès). [Consulta: 3 febrer 2021].