OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Lliga ACB 2001/02

Lliga ACB 2001-2002. El FC Barcelona va acabar en el primer lloc al final de la fase regular, però va guanyar la lliga el Tau Cerámica que va derrotar en la final dels playoffs a l'Unicaja de Málaga. Els llocs de descens els van ocupar el Cantabria Lobos i el Gijón Baloncesto.

## Lliga regular

| Posición | Equipo | J | G | P |
| 1 | FC Barcelona | 34 | 27 | 7 |
| 2 | Unicaja de Málaga | 34 | 27 | 7 |
| 3 | Real Madrid | 34 | 24 | 10 |
| 4 | Tau Cerámica | 34 | 24 | 10 |
| 5 | Pamesa València | 34 | 21 | 13 |
| 6 | Adecco Estudiantes | 34 | 20 | 14 |
| 7 | Jabones Pardo Fuenlabrada | 34 | 19 | 15 |
| 8 | Caprabo Lleida | 34 | 19 | 15 |
| 9 | DKV Joventut | 34 | 18 | 16 |
| 10 | Fórum Valladolid | 34 | 17 | 17 |
| 11 | Casademont Girona | 34 | 17 | 17 |
| 12 | Caja San Fernando | 34 | 14 | 20 |
| 13 | Leche Río Breogán | 34 | 13 | 21 |
| 14 | CB Granada | 34 | 12 | 22 |
| 15 | Cáceres CB | 34 | 11 | 23 |
| 16 | Canarias Telecom | 34 | 10 | 24 |
| 17 | Cantabria Lobos | 34 | 7 | 27 |
| 18 | Gijón Baloncesto | 34 | 6 | 28 |

## Playoff 2002

| Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Final | Final |
| FC Barcelona | 3 | | | | |
| Caprabo Lleida | 1 | | | | |
| Caprabo Lleida | 1 | FC Barcelona | 1 | | |
| | | Tau Cerámica | 3 | | |
| Tau Cerámica | 3 | Tau Cerámica | 3 | | |
| Pamesa València | 1 | | | | |
| Pamesa València | 1 | | | Unicaja de Málaga | 0 |
| | | | | Tau Cerámica | 3 |
| Unicaja de Málaga | 3 | | | Tau Cerámica | 3 |
| Jabones Pardo Fuenlabrada | 0 | | | | |
| Jabones Pardo Fuenlabrada | 0 | Unicaja de Málaga | 3 | | |
| | | Adecco Estudiantes | 0 | | |
| Real Madrid | 2 | Adecco Estudiantes | 0 | | |
| Adecco Estudiantes | 3 | | | | |
# Cantó de Pleyben

El cantó de Pleyben (bretó Kanton Pleiben) és una divisió administrativa francesa situat al departament de Finisterre a la regió de Bretanya.

## Composició

El cantó aplega 10 comunes :
| Nom bretó | Nom francès | Nom gal·ló |
| Brasparzh | Brasparts | --- |
| Brenniliz | Brennilis | --- |
| Kloastr-Pleiben | Le Cloître-Pleyben | --- |
| Gouezeg | Gouézec | --- |
| Lannedern | Lannédern | --- |
| Lennon | Lennon | --- |
| Lokeored | Loqueffret | --- |
| Lotei | Lothey | --- |
| Pleiben | Pleyben | --- |
| Sant-Riwal | Saint-Rivoal | --- |

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit | Qualitat |
| 2004- | Marie-France Le Boulch | PS | |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Enllaços externs

* Resultats de les eleccions cantonals de 2007
# Lo Mas d'Agamars

Lagamars (en francès Lagamas) és un municipi occità, del Llenguadoc, situat al departament de l'Erau i a la regió d'Occitània].

## Referències

* ↑ Topònims occitans de l'Erau
# Potencial

«Potencial» té aquests significats:
* Biologia:
** Potencial d'acció, ona de descàrrega elèctrica que viatja al llarg de la membrana de la cèl·lula
** Potencial electroquímic, propietats elèctriques i químiques de la membrana cel·lular.
** Potencial hídric, característica física que permet explicar la circulació de l'aigua en les plantes
** Potencial de membrana, voltatge de la diferència de potencial elèctric d'un lloc i l'altre de la membrana d'una cèl·lula
* Física:
** Potencial elèctric, mesura que defineix l'estat elèctric d'un punt de l'espai.
** Potencial Galvani o potencial intern diferència de potencial elèctric intern entre dues fases.
** Potencial escalar magnètic, eina per a descriure el camp magnètic.
** Potencial d'ionització, energia necessària que s'ha de comunicar a un àtom neutre, en estat fonamental i gasos per extreure'n un electró
** Potencial termodinàmic, variable d'estat associada a un sistema termodinàmic que té dimensions d'energia.
** Potencial Volta, diferència de potencial elèctric entre dos punts en el buit
** Energia potencial, energia que s'ha emmagatzemat en un sistema físic com a resultat de fer un treball contra una força
** Energia potencial elàstica
** Energia potencial electroestàtica
** Energia potencial gravitatòria, energia que posseeixen els objectes per la posició que tenen, és a dir, per l'altura a la qual es troben
** Densitat potencial, densitat que tindria una porció d'aigua determinada per la temperatura, la salinitat i la pressió
* Matemàtiques:
** Potencial vectorial, camp vectorial el rotacional del qual és un camp vectorial determinat
** Diferència de potencial, diferència en el potencial entre dos punts en un camp conservatiu
* Química:
** Potencial químic
** Potencial d'elèctrode, força electromotriu d'una cel·la galvànica de dos elèctrodes
** Potencial absolut d'elèctrode, potencial d'elèctrode d'un metall mesurat respecte a un sistema de referència universal
** Potencial normal d'elèctrode, diferència de potencial que li correspon a una cel·la o pila construïda amb un elèctrode d'aquest element i un elèctrode estàndard d'hidrogen
** Potencial de Lennard-Jones, model matemàtic que descriu un comportament de la matèria
** Potencial de reducció, potencial de reducció o potencial REDOX es produeix en una cel·la galvànica per la reacció d'una cel·la que no està en equilibri
** Potencial d'unió líquida, quan dues dissolucions de diferents concentracions estan en contacte entre si.
* Miscel·lània: Potencial d'escalfament global, estimació de com contribueix una massa de gas hivernacle a l'escalfament global
# Lògica (desambiguació)

«Lògica» té aquests significats:
* Lògica, estudi dels sistemes de raonament que un ésser racional podria utilitzar per raonar
* Forma lògica, representació del seu contingut i sintaxi usant les eines de la lògica, en particular el simbolisme del càlcul proposicional i el càlcul de predicats
** Lògica algebraica, raonament obtingut mitjançant la manipulació d'equacions amb variables lliures
** Lògica clàssica o lògica estàndard, classe de lògica intensament estudiada i més àmpliament utilitzada
** Lògica tradicional, sil·logística o aristotèlica, lògica que va començar amb Aristòtil i que es va desenvolupar a l'antiguitat principalment pels seus seguidors, els peripatètics, però que va caure en gran manera en decadència al segle iii
** Lògica lliure
** Lògica aristotèlica, mètode de la lògica basada en els principis del filòsof grec Aristòtil (segle IV aC)
** Lògica binària
** Lògica bivalent
** Lògica combinatòria
** Lògica computacional
** Lògica de control
** Lògica de descripció
** Lògica de primer ordre
** Lògica de segon ordre
** Lògica deòntica
** Lògica difusa
** Lògica doxàstica
** Lògica empírica
** Lògica formal
** Lògica informal o lògica no formal, estudi dels arguments, tal com es presenten en la vida diària, en oposició a l'estudi dels arguments en una forma tècnica o artificial, que correspon a la lògica formal
** Lògica matemàtica, disciplina inclosa en la matemàtica que estudia els sistemes formals en relació amb la manera en què aquests codifiquen els conceptes intuïtius de demostració matemàtica i computació com una part dels fonaments de la matemàtica
** Lògica modal, sistema formal que intenta capturar el comportament deductiu d'algun grup d'operadors modals
** Lògica no monotònica
** Lògica rellevant, tota lògica pertanyent a una de les famílies de lògiques sub-estructurals no clàssiques que imposa certes restriccions en la implicació
** Lògica temporal, tipus de lògica modal usada per a descriure un sistema de regles i simbolismes per a la representació i el raonament sobre proposicions en les quals té presència el factor temps
# Gustav Gottenkieny

Gustav Gottenkieny (Suïssa, 8 de maig de 1896 - Zúric, setembre 1959 (<13 de setembre de 1959)) fou un futbolista suís, que jugava de defensa, que va competir durant el primer quart del segle xx.
El 1924 va prendre part en els Jocs Olímpics de París, on guanyà la medalla de plata en la competició de futbol, tot i que no jugà cap partit.
Pel que fa a clubs, defensà els colors del FC Winterthur (1909-1914 i 1918-1920), SC Freiburg (1914-1918) i Grasshopper (1920-1928), amb qui guanyà la lliga suïssa de 1927 i 1928 i la copa de 1926 i 1927. Amb la selecció nacional, entre 1920 i 1925, jugà 14 partits, en què no marcà cap gol.

## Referències

* ↑ G. Gottenkieny a olympic.org
* ↑ Gustav Gottenkieny Arxivat 2018-04-30 a Wayback Machine. a fifa.com
* ↑ Gustav Gottenkieny - national-football-teams.com (anglès)
# Rosenbach

Rosenbach és un municipi alemany que pertany a l'estat de Saxònia. Es troba a uns 5 km a l'est de Löbau. Comprèn els districtes de Bischdorf (Biskopice), Oberbischdorf, Steinberg i Herwigsdorf.
# Cantó de Saug

El cantó de Saug és un cantó francès del departament de l'Alt Loira, situat al districte de Briude. Té 14 municipis i el cap és Saug.

## Municipis

* Alleyras
* Chanaleilles
* Croisances
* Cubelles
* Esplantas
* Grèzes
* Monistrol-d'Allier
* Saint-Christophe-d'Allier
* Saint-Préjet-d'Allier
* Saint-Vénérand
* Saug
* Thoras
* Vazeilles-près-Saugues
* Venteuges

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1961-1976 | Jean-Claude Simon | CD, després RI |
| 1976-2004 | Georges Vieilledent | UDF |
| 2004- | Serge Mouchet | Divers droite, després NC |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Luciogobius pallidus

Luciogobius pallidus és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels cipriniformes que es troba al Japó.

## Referències

* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fenner, R. M. The Conscientious Marine Aquarist: A Commonsense Handbook for Successful Saltwater Hobbyists (en anglès). TFH Publications, 2001. ISBN 9781890087029.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín, Alemanya.
* Larson, H.K. i E.O. Murdy 2001. Gobiidae. Gobies. p. 3578-3603. A K.E. Carpenter i V. Niem (eds.) FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the Western Central Pacific. Vol. 6. Bony fishes part 4 (Labridae to Latimeriidae). FAO, Roma, Itàlia.
* Masuda, H., K. Amaoka, C. Araga, T. Uyeno i T. Yoshino 1984. The fishes of the Japanese Archipelago. Vol. 1. Tokai University Press, Tòquio (Japó). 437 p.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Potencial d'elèctrode

En química o electroquímica, el potencial d'elèctrode, E, d'acord amb IUPAC, és la força electromotriu d'una cel·la galvànica composta de dos elèctrodes:
* Al costat esquerre del diagrama cel·lular hi ha l'elèctrode normal d'hidrogen (ENH), i
* Al costat dret hi ha l'elèctrode del qual s'està definint el potencial.
L'ENH es defineix que té un potencial de 0 V, per la qual cosa el potencial de cel·la amb signe de la configuració de sobre és:
    E$_{cel·la}$ = E$_{esquerre(ENH)}$ − E$_{dreta}$ = 0 V − E$_{elèctrode}$ = E$_{elèctrode}$.
ENH és càtode i l'elèctrode és ànode.

## Mesura

La mesura es du a terme generalment utilitzant una configuració de tres elèctrodes (vegeu-ne el dibuix):
* Elèctrode de treball
* Elèctrode auxiliar
* Elèctrode de referència (elèctrode d'hidrogen estàndard o un equivalent)
Les mesures de potencial es realitzen amb el pol negatiu d'un electròmetre connectat a l'elèctrode de referència i el pol positiu a l'elèctrode de treball.
El potencial mesurat de l'elèctrode de treball pot ser un:
* Potencial d'equilibri (reversible) en l'elèctrode de treball.
* Potencial net de reacció diferent de zero a l'elèctrode de treball però amb un corrent net real nul ("potencial de corrosió" "mescla")
* Potencial amb un corrent net diferent de zero sobre l'elèctrode de treball.

## Referències

* ↑ Definició del potencial d'elèctrode d'or al Llibre IUPAC

## Vegeu també

* Potencial normal d'elèctrode
* Potencial absolut d'elèctrode
* Potencial Galvani
* Potencial Volta
# Heteromys adspersus

Heteromys adspersus és una espècie de mamífer rosegador de la família dels heteròmids. És endèmica de les planes del centre de Panamà. S'alimenta de núcules de palmera, llavors, vegetació verda i insectes. El seu hàbitat natural són els boscos caducifolis secs, els matollars xèrics i camps amb males herbes. Es creu que no hi ha cap amenaça significativa per a la supervivència d'aquesta espècie, tot i que algunes poblacions podrien estar afectades per l'ús de productes agroquímics.

## Referències

* ↑ Roach, N.; Naylor, L. «Heteromys adspersus» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN, 2016. DOI: 10.2305/IUCN.UK.2016-2.RLTS.T12073A22225128.en. [Consulta: 14 abril 2024].
# Rave blanc

Rave blanc, (Raphanus sativus var. longipinnatus), també anomenat daikon (del japonès 大根, literalment "arrel grossa"), rave japonès, rave xinès, io bok i mooli (de l'hindi/urdú muulii), és un rave blanc de gust suau i molt gros de l'est d'Àsia. És originari de l'Àsia continental.
N'hi ha moltes varietats, però al Japó la més comuna és el daikon aokubi, que té la mida d'una pastanaga gegant (de 20 a 35 cm de llargada) i de 5 a 10 cm de diàmetre. A la prefectura de Kagoxima es cultiva la varietat sakurajima, que té forma de xirivia i sovint fa 50 cm de diàmetre i pesa 45 kg.
El seu gust és més suau que els raves més petits.

## Cultiu

La varietat xinesa o mooli tolera temperatures més altes que el daikon japonès. Necessita molta humitat en el sòl, si no el seu gust és més fort i l'arrel més dura.

## Ús

Es fa servir en la gastronomia xinesa on el pastís de xirivia i el txai tou kwai estan fets de daikon. De vegades es fa servir per fer guarnicions.
A Corea es fa servir una varietat per fer kkakdugi i nabak kimchi i en la sopa muguk.
En la gastronomia japonesa es posa en vinagre entre ells el takuan i bettarazuke. També en la salsa ponzu. El daikon sec i curat es diu Kiriboshi-daikon. Els brots de daikon (Kaiware-daikon) es fan servir en amanida o guarnició del sashimi. La fulla de daikon també es menja crua, en vinagre i fregida. Les fulles de daikon formen part del festival de les set herbes anomenat suzushiro.
Al Pakistan, Bangladesh i sud de l'Índia també es consumeix daikon, i les seves fulles condimentades, bullides i fregides. La sopa de daikon és molt popular entre els tàmils.

## Informació nutricional

El daikon té un contingut calòric molt baix, 100 grams només tenen 15 calories però proporcionen el 34% de la vitamina C necessària diària. També té l'enzim mirosinasa.

## Notes

* ↑ Davidson, Alan. Seafood of South-East Asia: A comprehensive guide with recipes. Ten Speed Press, 2003, p. 211. ISBN 1580084524.
* ↑ Larkcom, Joy; Douglass, Elizabeth. Oriental Vegetables: The Complete Guide for the Gardening Cook. Oxford University Press US, 1994, p. 111. ISBN 1568360177.
* ↑ «Raphanus sativus L. (Longipinnatus Group)». MULTILINGUAL MULTISCRIPT PLANT NAME DATABASE.
* ↑ «The New official guide: Japan». . Japan National Tourist Organization, 1975, p. 837. ISSN: 0077-8591.
* ↑ Grubben, G.J.H.. Vegetables. PROTA.
* ↑ Doeser, Linda. The Ultimate Chinese Cookbook. Hermes House, 2010, p. 9. ISBN 1843093421.
* ↑ «Sanjeev Kapoor». Arxivat de l'original el 2011-08-08. [Consulta: 11 desembre 2011].

## Enllaços externs

* Asian Radish at NutritionData.com
# Campionat del món de ciclisme en pista de 2005

El Campionat Mundial de Ciclisme en Pista de 2005 es va celebrar a Los Angeles (Estats Units) entre el 24 i el 27 de maig de 2005. Les competicions es van celebrar al ADT Event Center de Carson. En total es va competir en 15 disciplines, 9 de masculines i 6 de femenines.

## Resultats
### Masculí

| Prova | | | |
| Velocitat individual | René Wolff Alemanya | Mickaël Bourgain França | Jobie Dajka Austràlia |
| Velocitat per equips | Regne Unit Chris Hoy Jason Queally Jamie Staff | Països Baixos Theo Bos Teun Mulder Tim Veldt | Alemanya Matthias John Stefan Nimke René Wolff |
| Persecució individual | Robert Bartko Alemanya | Sergi Escobar Espanya | Levi Heimans Països Baixos |
| Persecució per equips | Regne Unit Rob Hayles Paul Manning Chris Newton Steve Cummings | Països Baixos Levi Heimans Jens Mouris Peter Schep Niki Terpstra | Austràlia Matthew Goss Ashley Hutchinson Stephen Wooldridge Mark Jamieson |
| Quilòmetre contrarellotge | Theo Bos Països Baixos | Jason Queally Regne Unit | Chris Hoy Regne Unit |
| Cursa per punts | Volodímir Ribin Ucraïna | Ioánnis Tamourídis Grècia | Joan Llaneras Espanya |
| Keirin | Teun Mulder Països Baixos | Barry Forde Barbados | Shane Kelly Austràlia |
| Madison | Mark Cavendish Robert Hayles Regne Unit | Robert Slippens Danny Stam Països Baixos | Matthew Gilmore Iljo Keisse Bèlgica |
| Scratch | Alex Rasmussen Dinamarca | Gregory Henderson Nova Zelanda | Matthew Gilmore Bèlgica |

### Femení

| Prova | | | |
| Velocitat individual | Victoria Pendleton Regne Unit | Tamilla Abassova Rússia | Anna Meares Austràlia |
| Persecució individual | Katie Mactier Austràlia | Katherine Bates Austràlia | Karin Thürig Suïssa |
| 500 metres contrarellotge | Natàl·lia Tsilínskaia Belarús | Anna Meares Austràlia | Yvonne Hijgenaar Països Baixos |
| Cursa per punts | Vera Carrara Itàlia | Olga Slyusareva Rússia | Katherine Bates Austràlia |
| Scratch | Olga Slyusareva Rússia | Katherine Bates Austràlia | Lyudmyla Vypyraylo Ucraïna |
| Keirin | Clara Sanchez França | Elisa Frisoni Itàlia | Yvonne Hijgenaar Països Baixos |

## Medaller

| Pos. | País | Or | Plata | Bronze | Total |
| 1 | Regne Unit | 4 | 1 | 1 | 6 |
| 2 | Països Baixos | 2 | 3 | 3 | 8 |
| 3 | Alemanya | 2 | | 1 | 3 |
| 4 | Austràlia | 1 | 3 | 5 | 9 |
| 5 | Rússia | 1 | 2 | | 3 |
| 6 | França | 1 | 1 | | 2 |
| 6 | Itàlia | 1 | 1 | | 2 |
| 8 | Ucraïna | 1 | | 1 | 2 |
| 9 | Belarús | 1 | | | 1 |
| 9 | Dinamarca | 1 | | | 1 |
| 11 | Espanya | | 1 | 1 | 2 |
| 12 | Barbados | | 1 | | 1 |
| 12 | Grècia | | 1 | | 1 |
| 12 | Nova Zelanda | | 1 | | 1 |
| 15 | Bèlgica | | | 2 | 2 |
| 16 | Suïssa | | | 1 | 1 |
| Total | Total | 15 | 15 | 15 | 45 |

## Enllaços externs

* Resultats a tissottiming.com Arxivat 2014-01-12 a Wayback Machine.
# Lloro cap-rós

El lloro cap-rós (Pionites leucogaster) és una espècie d'ocell de la família dels psitàcids que habita els boscos de l'est de l'Equador i del Perú, nord i est de Bolívia i Amazònia del Brasil.
# Lògica acoblada a emissor

En electrònica, la lògica acoblada a emissor (amb acrònim anglès ECL) és una família lògica de transistors bipolars de circuit integrat d'alta velocitat. ECL utilitza un amplificador diferencial de transistor d'unió bipolar (BJT) sobrealimentat amb entrada d'un sol extrem i corrent d'emissor limitat per evitar la regió de funcionament saturada (totalment activada) i el seu comportament d'apagat lent. Com que el corrent es dirigeix entre dues potes d'un parell acoblat a emissor, ECL de vegades s'anomena lògica de direcció de corrent (CSL), lògica de mode actual (CML) o lògica de seguidor d'emissor de commutació de corrent (CSEF).
A l'ECL, els transistors mai estan en saturació, les tensions d'entrada/sortida tenen un petit oscil·lació (0,8 V), la impedància d'entrada és alta i la impedància de sortida és baixa. Com a resultat, els transistors canvien d'estat ràpidament, els retards de porta són baixos i el fan-out (la capacitat de sortida) és alta. A més, el consum de corrent essencialment constant dels amplificadors diferencials minimitza els retards i els errors a causa de la inductància i la capacitat de la línia de subministrament, i les sortides complementàries redueixen el temps de propagació de tot el circuit reduint el recompte d'inversors.
El principal desavantatge d'ECL és que cada porta consumeix corrent contínuament, la qual cosa significa que requereix (i dissipa) significativament més potència que les d'altres famílies lògiques, especialment quan està en quiença.
L'equivalent de la lògica acoblada a emissor feta a partir de FET s'anomena lògica acoblada a font (SCFL).
Una variació de l'ECL en què tots els camins de senyal i les entrades de la porta són diferencials es coneix com a lògica de commutació de corrent diferencial (DCS).

## Referències

* ↑ Original drawing based on William R. Blood Jr. (1972). MECL System Design Handbook 2nd ed. n.p.: Motorola Semiconductor Products. 1.
* ↑ Brian Lawless. «Unit4: ECL Emitter Coupled Logic» (en anglès). Fundamental Digital Electronics. http://www.physics.dcu.ie. Arxivat de l'original el 2012-02-27. [Consulta: 4 octubre 2022].
* ↑ Anand Kumar. Pulse and Digital Circuits (en anglès). PHI Learning Pvt. Ltd, 2008, p. 472. ISBN 978-81-203-3356-7.
* ↑ T. J. Stonham. Digital Logic Techniques: Principles and Practice (en anglès). Taylor & Francis US, 1996, p. 173. ISBN 978-0-412-54970-0.
* ↑ Rao R. Tummala. Fundamentals of Microsystems Packaging (en anglès). McGraw-Hill Professional, 2001, p. 930. ISBN 978-0-07-137169-8.
* ↑ Forrest M. Mims. The Forrest Mims Circuit Scrapbook (en anglès). 2. Newnes, 2000, p. 115. ISBN 978-1-878707-48-2.
* ↑ Dennis Fisher and I. J. Bahl. Gallium Arsenide IC Applications Handbook (en anglès). 1. Elsevier, 1995, p. 61. ISBN 978-0-12-257735-2.
* ↑ E. B. Eichelberger and S. E. Bello «Còpia arxivada». IBM Journal of Research and Development, 35, 3, 01-05-1991, pàg. 313–320. Arxivat de l'original el 2016-03-03. DOI: 10.1147/rd.353.0313 [Consulta: 4 octubre 2022].
# Heteromys desmarestianus

Heteromys desmarestianus és una espècie de mamífer rosegador de la família dels heteròmids. Viu a Belize, Colòmbia, Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Hondures, Mèxic, Nicaragua i Panamà. S'alimenta de núcules de palmera, llavors, fruita i insectes. El seu hàbitat natural són els boscos perennifolis, semicaducifolis i secundaris. És una espècie en risc mínim, és a dir, no sembla que hi hagi cap amenaça significativa per a la seva supervivència.

## Referències

* ↑ Timm, R.; McCarthy, T.; Samudio, R. Heteromys desmarestianus. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 7 agost 2015.
# Punta de la Mare de Déu

La Punta de la Mare de Déu és un cap de la costa de la Marenda del terme comunal de Portvendres, a la comarca del Rosselló (Catalunya del Nord).
Està situat a la zona nord del terme de Portvendres, al nord-est del Port de Portvendres, a migdia del Foc del Moll, el moll que tanca el port pel nord-est, on hi ha el Far metàl·lic del moll de Portvendres.

## Referències

* ↑ La Punta de la Mare de Déu en els ortofotomapes de l'IGN
# Plounérin

Plounérin (en bretó Plounerin) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament de Costes del Nord. L'any 1999 tenia 696 habitants. El 29 de juliol de 2005 el consell municipal va aprovar la carta Ya d'ar brezhoneg.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 845 | 785 | 701 | 689 | 649 | 696 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Pascal Vieilleville | PCF |

## Personatges il·lustres

* Yann-Vari ar Jan, poetes en bretó.