OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Victoria Anna Perea Sánchez

Victoria Anna Perea Sánchez (Barcelona, 12 de juliol de 1984), va ser la primera persona que va nàixer per fecundació in vitro a Catalunya i a l'estat espanyol. Va ser la quarta “bebé proveta” d'Europa i la sisena de tot el món.

## Biografia

Perea va nàixer el 12 de juliol de 1984 per cesària a les 37 setmanes de gestació a l'Institut Dexeus de Barcelona. Va pesar 2,470 quilos en nàixer. És filla de María Dolores Sánchez i de Ricardo Perea. El seu segon nom, Anna, es va triar en honor a la seua mare científica, Anna Veiga.
L'equip mèdic que va fer possible el naixement de Perea estava dirigit per la biòloga Anna Veiga, que va arribar a ser presidenta de la Societat Europea de Reproducció Humana i Embriologia (ESHRE) i el ginecòleg Pere Nolasc Barri, cap de Reproducció Humana de l'Institut Dexeus, que van ser pioners en la tècnica de reproducció assistida. En la gestació i naixement de la primera bebé proveta a Espanya va estar involucrat un equip de més de 15 especialistes en reproducció de l'Institut Dexeus.

## Reconeixements

En 2017, Victoria Anna Perea, com a primera bebé nascuda per fecundació in vitro a l'estat espanyol, i Louise Brown, la primera del món, van rebre el XIII premi "Fundació Dexeus Salut de la Dona" a Barcelona.

## Referències

* ↑ «Efemérides de mañana, 12 de julio de 2019». La Vanguardia, 11-07-2019. [Consulta: 18 agost 2019].
* 1 2 «La primera 'bebe probeta' de España cumple hoy 35 años». www.publico.es. [Consulta: 18 agost 2019].
* 1 2 PRESS, EUROPA. «El primer bebé probeta de España cumple 30 años este sábado» (en castellà). RTVE.es, 12-07-2014. [Consulta: 18 agost 2019].
* 1 2 Agencias. «La primera niña probeta de España cumple hoy 20 años» (en castellà). Cadena SER, 12-07-2004. [Consulta: 12 juny 2020].
* ↑ «Victoria Ana, el primer 'bebé probeta' español, nació anoche en Barcelona, una semana antes de lo previsto». , 13-07-1984 [Consulta: 18 agost 2019].
* ↑ Barcelona, Colpisa. «La primera española nacida por la fecundación in vitro recibe un premio» (en castellà). diariodenavarra.es, 17-02-2017. [Consulta: 18 agost 2019].
* ↑ EFE. «La primera 'bebe probeta' de España cumple hoy 35 años» (en castellà). eldiario.es. [Consulta: 18 agost 2019].
* ↑ Press, Europa. «El primer bebé probeta de España cumple 25 años». www.europapress.es, 12-07-2009. [Consulta: 12 juny 2020].
* ↑ elEconomista.es. «Se cumplen 40 años del nacimiento del primer 'bebé probeta' del mundo - EcoDiario.es» (en castellà). ecodiario.eleconomista.es, 25-07-2018. [Consulta: 18 agost 2019].
* ↑ «Louise Brown y Victoria Anna, Premio Fundación Dexeus 2016 | TVE | Dexeus Mujer». www.dexeus.com. [Consulta: 18 agost 2019].
* ↑ «Las primeras personas concebidas por fecundación in vitro en el mundo y España, Premio Fundación Dexeus Salud de la Mujer 2016 | Dexeus Mujer» (en castellà). [Consulta: 31 desembre 2022].
# Victoria Bammental

El FC Victoria Bammental és un club de futbol alemany de Bammental, Baden-Württemberg, al sud de Heidelberg.

## Història

El club es va fundar l'1 de març de 1910 i en algun moment del 1920 es va unir al Turnverein 1890 Bammental en una fusió que va durar fins al 1924. Després de la Segona Guerra Mundial, el FC es va fusionar breument amb un equip d'handbol per jugar com a Sportverein Bammental abans de tornar a separar-se el 15 de juny de 1946.
El Victoria va participar per primera vegada a la Amateurliga Nordbaden (III) per un sol cop la temporada 1968–69. Van tornar a l'Amateurliga el 1971 i van baixar després d'un 15è lloc el 1975. El 1995, el club va guanyar el seu lloc a l'Oberliga Baden-Württemberg (IV) on va jugar durant tres temporades abans de tornar a la Verbandsliga Nordbaden (V) i després a la Landesliga Rhein-Neckar (VI) el 2006. Victòria va ser enviada a la Kreisliga Heidelberg (VII) el 2009 després d'un resultat de la Landesliga en 14è lloc. Va guanyar la Kreisliga el 2015 i va tornar a ascendir a la Landesliga.

## Palmarès

* 2. Lliga Amateur Rhein-Neckar
** Campions: 1968, 1971, 1993
* Lliga Amateur Nordbaden
** Campions: 1995
* Kreisliga Heidelberg
** Campions: 2015

## Referències

* ↑ Grüne, Hardy (2001). Vereinslexikon. Kassel: AGON Sportverlag ISBN 3-89784-147-9

## Enllaços externs

* Lloc oficial de l'equip
# Victoria Begoña Tundidor Moreno

Victoria Begoña Tundidor Moreno (Sòria, 26 de juny de 1963) és una política espanyola membre del Partit Socialista Obrer Espanyol. És diputada per Màlaga des del 6 de juliol de 2016 per a la XII legislatura d'Espanya.

## Biografia

Està casada.

### Professió

Victoria Begoña Tundidor Moreno és diplomada en infermeria i exerceix a l'Hospital Universitari de Màlaga.

### Carrera política

El 26 de juny de 2016 va ser triada diputada per Màlaga al Congrés dels Diputats.
És la delegada territorial per a igualtat, salut i política social. Portaveu de la Comissió de Sanitat i Serveis Socials, i portaveu adjunta de la Comissió sobre Seguretat Viària i Mobilitat Sostenible. A més, és vocal de la Comissió de Drets de la Infància i Adolescència.

## Referències

* 1 2 «Tundidor Moreno, Victoria Begoña» (en castellà). www.congreso.es. [Consulta: 6 setembre 2017].
* ↑ «Victoria Tundidor Moreno» (en castellà). www.socialistasdelcongreso.es. [Consulta: 6 setembre 2017].
# Mary Simon

Mary Simon (anglès: Mary Jeannie May Simon) (Kangiqsualujjuaq, 21 d'agost de 1947) és un exlocutora, funcionària i diplomàtica canadenca, i actual governadora general del Canadà.
Simon va néixer a Kangiqsualujjuaq, al Quebec, i va treballar breument com a productora i locutora de CBC North en la dècada de 1970. Més tard va entrar a l'administració pública, formant part de la junta directiva de l'Associació Inuit del Nord del Quebec i va tenir un paper clau en les negociacions de l'Acord de Charlottetown. Simon va ser la primer ambaixadora del Canadà per a Afers Circumpolars del 1994 al 2004 i va ser la principal negociadora per a la creació del Consell Àrtic. Després va ser l'ambaixadora canadenca a Dinamarca del 1999 al 2002. El 6 de juliol de 2021, el govern federal va anunciar que Simon seria nomenada per succeir Julie Payette com a 30a governadora general del Canadà.

## Obra publicada

* Simon, Mary May. Inuit: One Future – One Arctic. Peterborough, Ont.: Cider Press, 1996. ISBN 1-896851-12-6.

## Referències

* ↑ «'Honoured, humbled and ready': Mary Simon's first speech as incoming Governor General». CTV News, 06-07-2021.
* ↑ «Simon, Mary | Inuit Literatures ᐃᓄᐃᑦ ᐊᓪᓚᒍᓯᖏᑦ Littératures inuites». [Consulta: 2 juny 2021].
* ↑ https://www.cbc.ca/news/politics/trudeau-gg-1.6091376
* ↑ «Biography – Mary J. Simon». Crown-Indigenous Relations and Northern Affairs Canada. [Consulta: 6 juliol 2021].
# Coalició Democràtica de Beth-Nahrin

La Coalició Democràtica de Beth-Nahrin fou una coalició electoral que es va presentar a les eleccions constituents de l'Iraq el gener del 2005. Estava formada per:
* Patriòtic Beth-Nahrin, una unió aparentment d'independents.
* Moviment de la Reunió Siríaca Independent
La coalició va presentar 12 candidats poc o gens coneguts i un programa que incloïa el reconeixement de la identitat nacional assíria a la constitució per damunt de les diferències religioses entre assiris, siríacs i caldeus.
A les següents eleccions va participar la Llista Nacional Nahrain, de la que el Moviment en va fer part.

## Referències

* Zinda Magazime
# Coalició Esquerra Unida-Unitat del Poble Valencià

Esquerra Unida-Unitat del Poble Valencià (EU-UPV) va ser una coalició electoral creada per a participar en les eleccions locals i Eleccions a les Corts Valencianes de 1987. Estava composta per Esquerra Unida, partit creat en 1986 a partir del Partit Comunista del País Valencià i per la Unitat del Poble Valencià.

## Història

A les eleccions a les Corts Valencianes de 1983, la Unitat del Poble Valencià va traure poc més del 3% dels vots, mentre que el Partit Comunista del País Valencià va superar sobradament la barrera del 5%. Tanmateix, el Partit Comunista d'Espanya va patir en eixe període l'escissió del Partit dels Treballadors d'Espanya-Unitat Comunista, de tendència carrillista, i que va suposar que 5 dels 6 diputats que el Partit Comunista tenia a les Corts Valencianes abandonaren el partit. El perill que ambdues formacions quedaren fora del Parlament després que Izquierda Unida, coalició participada pel Partit Comunista, no superara el 5% dels vots al País Valencià a les eleccions generals del 86, va propiciar una coalició entre les dues formacions esquerranes de cara a les següents eleccions a les Corts Valencianes, si bé la coalició s'aprovà amb gran contestació interna, especialment a UPV on sols el 51% de la militància s'hi mostrà a favor.
La coalició va obtindre 159.579 vots i sis diputats, que van ser quatre d'Esquerra Unida: el cap de llista per València Albert Taberner, Pedro Zamora, Alfred Botella i Pasqual Mollà per una banda, i dos d'UPV: Pere Mayor i el cap de llista per Castelló Aureli Ferrando, que van passar al grup mixt.
Encara que la coalició es trencara en dos després de les eleccions, en passar els diputats d'UPV al grup mixt, les relacions entre els parlamentaris d'ambdós partits foren correctes, i fins i tot hi hagué converses per a repetir la coalició de cara a les eleccions a les Corts Valencianes de 1991, si bé des d'Esquerra Unida del País Valencià es tenia intenció d'integrar la UPV a dins de la formació.

## Notes

* ↑ En castellà Izquierda Unida-Unitat del Poble Valencià (IU-UPV)

## Bibliografia

* Català i Oltra, Lluís. Fonaments de la identitat territorial amb especial atenció a la identitat nacional. El cas valencià: discursos polítics sobre la identitat valenciana entre els militants de base del Bloc, EUPV i PSPV-PSOE. Universitat d'Alacant, 2012.
* Mayor i Penadés, Pere. Un país amb futur. Editorial Afers, 1999. ISBN 84-86574-74-9.

## Referències

* ↑ Mayor, 1999, p. 25-26.
* ↑ Català i Oltra, 2012, p. 618.
* ↑ Català i Oltra, 2012, p. 619.
* ↑ Mayor, 1999, p. 26.
* ↑ Esquerra Unida pasa a los no adscritos tras 25 años representada bajo distintas marcas notícia a El Mundo del 12 de novembre de 2008 (castellà)
* ↑ Mayor, 1999, p. 27.
# Comuna d'Hao

Hao és una comuna de la divisió de les Tuamotu-Gambier, a la Polinèsia Francesa.
La comuna està dividida en tres comunes associades: Hao, Amanu i Hereheretue. El cap de la comuna és Hao. A més, inclou nou atols deshabitats o sense una població estable.
| Illa | Capital | Habitants (2007) | Superfície km² | Llacuna km² | Coordenades |
| Hao | Otepa | 1.121 | 47 | 497 | 18° 3′ 38″ S, 140° 59′ 15″ O﻿ / ﻿18.06056°S,140.98750°O﻿ / -18.06056; -140.98750 |
| Nengonengo | | 0 | 9 | 68 | 18° 43′ S, 141° 40′ O﻿ / ﻿18.717°S,141.667°O﻿ / -18.717; -141.667 |
| Manuhangi | | 0 | 1 | 7 | 19° 12′ S, 141° 19′ O﻿ / ﻿19.200°S,141.317°O﻿ / -19.200; -141.317 |
| Ahunui | | 0 | 3 | 16 | 19° 37′ S, 140° 23′ O﻿ / ﻿19.617°S,140.383°O﻿ / -19.617; -140.383 |
| Paraoa | | 0 | 4 | 14 | 19° 8′ S, 140° 40′ O﻿ / ﻿19.133°S,140.667°O﻿ / -19.133; -140.667 |
| Comuna associada d'Amanu ||||||
| Amanu | Ikitake | 163 | 9,6 | 240 | 17° 43′ S, 140° 39′ O﻿ / ﻿17.717°S,140.650°O﻿ / -17.717; -140.650 |
| Rekareka | | 0 | 2,7 | 0,7 | 16° 50′ S, 141° 55′ O﻿ / ﻿16.833°S,141.917°O﻿ / -16.833; -141.917 |
| Tauere | | 0 | 2 | 60 | 17° 22′ S, 141° 29′ O﻿ / ﻿17.367°S,141.483°O﻿ / -17.367; -141.483 |
| Comuna associada d'Hereheretue ||||||
| Hereheretue | Otetou | 58 | 4 | 29 | 19° 52′ S, 144° 58′ O﻿ / ﻿19.867°S,144.967°O﻿ / -19.867; -144.967 |
| Anuanuraro ¹ | | 0 | 7 | 7 | 20° 25′ S, 143° 31′ O﻿ / ﻿20.417°S,143.517°O﻿ / -20.417; -143.517 |
| Anuanurunga ¹ | | 0 | 4,5 | 2,5 | 20° 38′ S, 143° 19′ O﻿ / ﻿20.633°S,143.317°O﻿ / -20.633; -143.317 |
| Nukutepipi ¹ | | 0 | 0,6 | 2,2 | 20° 42′ S, 143° 3′ O﻿ / ﻿20.700°S,143.050°O﻿ / -20.700; -143.050 |
| Comuna d'Hao | Otepa | 1.342 | 115 | 912 | |
¹ Els tres atols formen les illes del Duc de Gloucester.
# Convenció Nacional Demòcrata

La Convenció Nacional Demòcrata és una sèrie de convencions de nominació presidencials del Partit Demòcrata dels Estats Units que pren lloc cada quatre anys des de 1832. Des de 1852, són organitzades pel Comitè Nacional Demòcrata. L'objectiu principal de la Convenció Nacional Demòcrata és nominar i confirmar un candidat per a la presidència dels Estats Units i un d'altre per a la vicepresidència, així com per a adoptar una plataforma política i unificar el partit.
Per a les eleccions del 2016, hi haurà 4.765 delegats en la Convenció Nacional Demòcrata. Per a aconseguir la nominació, el candidat ha de guanyar 2.383 delegats. Hi ha dos tipus de delegats: compromesos i no compromesos, aquests últims també coneguts com a "superdelegats". Els candidat només poden rebre delegats si aconsegueixen almenys el 15% del suport en les primàries presidencials. Els candidats compromesos s'han compromès a votar pel candidat que els ha estat assignat segons el resultats de les primàries estatals. La gran majoria dels delegats de la Convenció Nacional Demòcrata del 2016, 4.051 del total, són delegats compromesos.

## Referències

* ↑ «About - 2016 Democratic National Convention». Arxivat de l'original el 2016-03-08. [Consulta: 5 març 2016].
* 1 2 3 «Democratic National Convention». ballotpedia.org. [Consulta: 5 març 2016].
# Comer

Comer és una població dels Estats Units a l'estat de Geòrgia. Segons el cens del 2000 tenia 1.052 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Comer tenia 1.052 habitants, 391 habitatges, i 251 famílies. La densitat de població era de 127,7 habitants per km².
Dels 391 habitatges en un 29,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 46,5% hi vivien parelles casades, en un 16,4% dones solteres, i en un 35,8% no eren unitats familiars. En el 32% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,37 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,04.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,7% tenia menys de 18 anys, un 5,8% entre 18 i 24, un 25% entre 25 i 44, un 22,2% de 45 a 60 i un 24,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 70,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 27.059 $ i la renda mediana per família de 40.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 33.333 $ mentre que les dones 22.969 $. La renda per capita de la població era de 17.742 $. Entorn del 12,4% de les famílies i el 16% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Comer». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 3 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Comer». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
Viccionari
# Comtat de Jefferson

«Comtat de Jefferson» té aquests significats:
* Comtat de Jefferson (Alabama)
* Comtat de Jefferson (Arkansas)
* Comtat de Jefferson (Colorado)
* Comtat de Jefferson (Florida)
* Comtat de Jefferson (Geòrgia)
* Comtat de Jefferson (Idaho)
* Comtat de Jefferson (Illinois)
* Comtat de Jefferson (Indiana)
* Comtat de Jefferson (Iowa)
* Comtat de Jefferson (Kansas)
* Comtat de Jefferson (Kentucky)
* Parròquia de Jefferson (Louisiana)
* Comtat de Jefferson (Mississipi)
* Comtat de Jefferson (Missouri)
* Comtat de Jefferson (Montana)
* Comtat de Jefferson (Nebraska)
* Comtat de Jefferson (Nova York)
* Comtat de Jefferson (Ohio)
* Comtat de Jefferson (Oklahoma)
* Comtat de Jefferson (Oregon)
* Comtat de Jefferson (Pennsilvània)
* Comtat de Jefferson (Tennessee)
* Comtat de Jefferson (Texas)
* Comtat de Jefferson (Virgínia de l'Oest)
* Comtat de Jefferson (Washington)
* Comtat de Jefferson (Wisconsin)
# Comtat de Hyde (Carolina del Nord)

El comtat de Hyde (en anglès: Hyde County, North Carolina), fundat el 1705, és un dels 100 comtats de l'estat nord-americà de Carolina del Nord. L'any 2000 tenia 5.826 habitants amb una densitat de població de 4 persones per km². [1] La seu del comtat és Swan Quarter. [2]

## Geografia

Segons l'Oficina del Cens, el comtat té una àrea total de 3,688 km$^2$ (1,423.9 sq mi) dels quals 1,588 km$^2$ (613.1 sq mi) és terra i 3 km$^2$ (1.2 sq mi)és aigua.

### Municipis

El comtat es divideix en un territori no organitzat i cinc municipis: Lake Mattamuskeet, Municipi de Currituck, Municipi de Fairfield, Municipi de Lake Landing, Municipi de Ocracoke i Municipi de Swan Quarter.

### Comtats adjacents

* Comtat de Tyrrell Nord
* Comtat de Dare Nord-est
* Comtat de Carteret Sud-oest
* Comtat de Beaufort Oest
* Comtat de Washington Nord-oest

## Demografia

Al 2000 [1] la renda mitja per capita del comtat era de $ 28,444, i la renda mediana per família de $ 35,558. L'ingrés per capita per al comtat era de $ 13,164. En 2000 els homes tenien un ingrés per capita de $ 25,216 contra $ 20,482 per a les dones. Al voltant del 15.40% de la població estava sota el llindar de pobresa nacional.

## Llocs
### Ciutats i pobles

(totes les no constituïdes en societat)
* Engelhard
* Fairfield
* Ocracoke
* Germantown
* Last Chance
* Nebraska
* Scranton
* Stumpy Point
* Swan Quarter
# Cilus gilberti

Cilus gilberti és una espècie de peix de la família dels esciènids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 60 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix marí, de clima tropical (6°S-37°S, 80°W-70°W) i demersal.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic sud-oriental: el Perú i Xile.

## Ús comercial

A Sud-amèrica és considerat un peix de primera a taula.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* 1 2 3 4 5 FishBase (anglès)
* ↑ Frimodt, C., 1995. Multilingual illustrated guide to the world's commercial coldwater fish. Fishing News Books, Osney Mead, Oxford, Anglaterra. 215 p.
* ↑ Chirichigno, N.F., 1974. Clave para identificar los peces marinos del Perú. Inf. Inst. Mar Perú (44):387 p.

## Bibliografia

* Divisió de Peixos de la Smithsonian Institution. Base de dades de la col·lecció de peixos del Museu Nacional d'Història Natural (en anglès). Smithsonian Institution, 2001.
* Anònim, 2002. Base de dades de la col·lecció de peixos del American Museum of Natural History. American Museum of Natural History, Central Park West, NY 10024-5192, Estats Units.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Organisation for Economic Co-operation and Development, 1990. Multilingual dictionary of fish and fish products. Fishing News Books, Oxford.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Comtat de Rouen

El comtat de Rouen fou una jurisdicció feudal carolíngia centrada a Rouen. Com totes les ciutats que tenia bisbe, Rouen tenia un comte. Els atacs normands a partir del 840, amb el saqueig de la ciutat el 941, van provocar l'establiment de la marca de Nèustria front els normands. El càrrec de comte de Rouen no obstant no degué desaparèixer perquè vers 870 s'esmenta el comte Bernat (vegeu Bernat II de Tolosa).
El 25 de juliol del 885 Rouen fou saquejada i el marquès Ragenold de Nèustria que anava en ajut de la ciutat va morir en lluita. La Marca (i el comtat) va existir almenys oficialment fins al 911 quan Rouen i la regió de l'Alta Normandia fou cedida pel rei Carles III de França al cap normand Rol·ló, amb títol de comte al tractat de Saint-Clair-sur-Epte; encara que nominalment fou designat com a comte de Rouen, amb les funcions pròpies d'un comte carolingi, els textos de l'època parlen del princeps, i de fet va acabar sent el ducat de Normandia, del que Rouen fou capital.
Una coalició entre el rei Lluís IV de França, l'emperador Otó I del Sacre Imperi Romanogermànic, i el comte de Flandes va atacar Rouen el 945, però foren derrotats per Ricard I de Normandia, que va consolidar així el domini normand sobre la ciutat i territori. Al segle xi i XII el duc va tenir vescomtes a Rouen.

## Vegeu també

* Vescomtat de Rouen.

## Bibliografia

* Devic, Claude; Vaissette, Joseph. Histoire générale de Languedoc (en francès). Tolosa: Édouard Privat llibreter editor, 1872 (Vegeu altres edicions a Google Books Vol. 1 (1840), Vol. 2 (1840), Vol. 3 (1841), Vol. 4 (1749), Vol. 5 (1842), Vol. 6 (1843), Vol. 7 (1843), Vol. 8 (1844), Vol. 9 (1845)).
# Copa de Nacions de l'OFC

La Copa de Nacions de l'OFC (en anglès: OFC Nations Cup) és un torneig de futbol que té lloc cada quatre anys entre les seleccions membres de la Confederació de Futbol d'Oceania (OFC).

## Resultats

| Any | Amfitrió | Final | Final | Final | Partit per tercer lloc | Partit per tercer lloc | Partit per tercer lloc |
| Any | Amfitrió | Guanyador | Marcador | Segon | Tercer | Marcador | Quart |
| 1973 Detalls | Nova Zelanda | Nova Zelanda | 2–0 | Tahití | Nova Caledònia | 2–1 | Noves Hèbrides |
| 1980 Detalls | Nova Caledònia | Austràlia | 4–2 | Tahití | Nova Caledònia | 2–1 | Fiji |
| 1996 Detalls | (sense amfitrió) | Austràlia | 6–0 5–0 | Tahití | Nova Zelanda Salomó | (sistema de lliga amb final) | |
| 1998 Detalls | Austràlia | Nova Zelanda | 1–0 | Austràlia | Fiji | 4–2 | Tahití |
| 2000 Detalls | Tahití | Austràlia | 2–0 | Nova Zelanda | Salomó | 2–1 | Vanuatu |
| 2002 Detalls | Nova Zelanda | Nova Zelanda | 1–0 | Austràlia | Tahití | 1–0 | Vanuatu |
| 2004 Detalls | Austràlia | Austràlia | 5–1 6–0 | Salomó | Nova Zelanda | (sistema de lliga) | Fiji |
| 2008 Detalls | (sense amfitrió) | Nova Zelanda | (sistema de lliga) | Nova Caledònia | Fiji | (sistema de lliga) | Vanuatu |
| 2012 Detalls | Salomó | Tahití | 1–0 | Nova Caledònia | Nova Zelanda | 4–3 | Salomó |
| 2016 Detalls | Papua New Guinea | Nova Zelanda | 0-0 4-2 (penaltis) | Papua New Guinea | Nova Caledònia Salomó (Sense partit per la tercera posició) | Nova Caledònia Salomó (Sense partit per la tercera posició) | Nova Caledònia Salomó (Sense partit per la tercera posició) |
| 2024 Detalls | Vanuatu | Nova Zelanda | 3-0 | Vanuatu | Tahití | 2-1 | Fiji |

## Palmarés

| | | Campió | Subcampió | Tercer | Quart |
| 1 | Nova Zelanda | 6 (1973, 1998, 2002, 2008, 2016 i 2024) | 1 (2000) | 3 (1996, 2004 i 2012) | |
| 2 | Austràlia | 4 (1980, 1996, 2000 i 2004) | 2 (1998 i 2002) | | |
| 3 | Tahití | 1 (2012) | 3 (1973, 1980 i 1996) | 1 (2002 i 2024) | 1 (1998) |
| 4 | Nova Caledònia | | 2 (2008 i 2012) | 3 (1973, 1980 i 2016) | |
| 5 | Salomó | | 1 (2004) | 3 (1996, 2000 i 2016) | 1 (2012) |
| 6 | Vanuatu | | 1 (2024) | | 4 (1973, 2000, 2002 i 2008) |
| 7 | Papua New Guinea | | 1 (2016) | | |
| 8 | Fiji | | | 2 (1998 i 2008) | 2 (1980, 2004 i 2024) |

## Vegeu també

* Campionat Sub-20 de l'OFC
* Torneig Preolímpic de l'OFC
* Confederació de Futbol d'Oceania

## Enllaços externs

* (anglès) Resultats de la Copa de Nacions de l'OFC a RSSSF
* (anglès) Pàgina web oficial de la Confederació de Futbol d'Oceania (OFC)