OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Agis d'Argos

Agis d'Argos, en llatí Agis, en grec antic Ἄγις, fou un poeta grec nascut a Argos, contemporani d'Alexandre el Gran al que va acompanyar a la seva expedició de conquesta asiàtica. Quint Curci Ruf, Flavi Arrià i Plutarc el descriuen com un dels més importants aduladors del rei. Se'l considerava un mal poeta.
L'Antologia grega té un epigrama probablement obra d'aquest autor. Ateneu de Naucratis diu que Agis va escriure una obra sobre cuina (ὀψαρτυτικά).

## Referències

* ↑ Agis a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 73
# August Mortelmans

August Mortelmans (Kerkom, Boutersem, Brabant Flamenc, 24 d'abril de 1901 - Lier, 8 d'octubre de 1985) va ser un ciclista belga que va córrer entre 1925 i 1935. El seu triomf més important fou el Campionat de Bèlgica de 1927.

## Palmarès

* 1924
** 1r a la Brussel·les-Lieja
* 1927
** Campió de Bèlgica en ruta
** 1r del Premi d'Heist-op-den-Berg
* 1928
** 1r del Premi d'Heist-op-den-Berg
* 1930
** 1r del Premi d'Heist-op-den-Berg
* 1932
** 1r del Premi d'Heist-op-den-Berg

## Enllaços externs

* Palmarès a cyclingarchives.com
* Palmarès a cyclebase.nl
* Palmarès a museociclismo.it
# Rovelló: el somni d'una nit d'estiu

Rovelló: el somni d'una nit d'estiu és una pel·lícula d'animació catalana dirigida per Antoni D'Ocon i estrenada el 2 de setembre de 2011.
La història, vagament inspirada en El somni d'una nit d'estiu de William Shakespeare, narra les aventures del gosset Rovelló durant la nit de Sant Joan. El gos protagonista ve de les novel·les homònimes escrites per Josep Vallverdú.

## Argument

23 de juny al poble de Navell: En Rovelló s'assabenta que la seva bella amiga amb pedigrí, la Coloma, serà parellada amb un gran danès de pura raça a canvi de diners. Indignat, decideix rescatar-la fugint del mas amb ella i amagant-se al bosc. El gran danès però, els perseguirà per lluitar contra en Rovelló. Desafortunadament, aquest serà encantat per una flor màgica que només creix la nit de Sant Joan i quedarà bojament enamorat de la gosseta Sanda.
Mentrestant, a la casa, en Pauet i la Nyera es preparen per rebre uns clients de turisme rural al Mas Tolosa. Els clients, provinents de la ciutat, buscaran celebrar la nit més curta de l'any a la manera tradicional i la parella els hi ajudarà.

## Enllaços externs

* Lloc web oficial (castellà)
* Rovelló: el somni d'una nit d'estiu a Fotogramas
* Clip de Rovelló
# René Jørgensen

René Jørgensen (Herning, 26 de juliol de 1975) va ser un ciclista danès professional des del 1998 fins al 2012.

## Palmarès

* 2000
** 1r al DCR-Tour
* 2009
** 1r al Gran Premi Herning

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 2003. 92è de la Classificació general

## Enllaços externs

* Fitxa a cyclingarchives.com
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Resolució 2258 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 2258 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 22 de desembre de 2015. El Consell va ampliar l'autorització atorgada a la Resolució 2165 per ajudar a les organitzacions a viatjar per Síria a través de passos fronterers específics per tal de proporcionar assistència d'emergència a la població de les zones de conflicte d'aquest país fins al 10 de gener de 2017.

## Contingut

La violència a Síria continuava augmentant i s'havia cobrat més d'un quart de milió de vides. La situació humanitària també continuava deteriorant-se. 13,5 milions de persones necessitaven assistència humanitària. 6,5 milions d'ells eren desplaçats interns i 4,5 milions viuen en zones de difícil accés. Gairebé 400.000 civils van quedar atrapats en àrees assetjades.
Les parts bel·ligerants també continuaven violant els drets humans, entre altres coses, atacant objectius civils, bombardejant cegament i empresonant i torturant arbitràriament. També van atacar i saquejar combois auxiliars. hi havia 2,4 milions de persones amb ajuda alimentària, 4,1 milions de persones amb ajudes mèdiques i 1,3 milions amb mancances d'aigua i sanejament. Tanmateix, a les zones assetjades, els nombres estaven disminuint. Només es podia fer arribar l'ajuda humanitària al 0,7% de la població i l'assistència mèdica al 3,5%.
El consentiment donat a les organitzacions d'ajuda per la Resolució 2165 per travessar les àrees frontereres de Síria a través de quatre passos fronterers amb l'objectiu d'aconseguir entregar ajuda humanitària la població es va ampliar fins al 10 de gener de 2017.

## Referències

* ↑ Nacions Unides. «SC renews authorization for passage of humanitarian aid into Syria», 22-12-2015.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 2201 a la 2300 (2015 - 2016)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Èlim

Èlim (en grec antic Έλυμος), va ser segons la mitologia grega, un fill bastard d'Anquises.
Participà en la guerra de Troia, i després va marxar cap a Sicília amb Acestes, amb qui va fundar diverses ciutats sicilianes, en especial Segesta. Va donar nom a la colònia troiana que va emigrar amb ell, els ancestres del poble dels elimis.

## Referències

* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 156. ISBN 9788496061972.

## Vegeu també

* Mite dels orígens troians
# Agitprop

Agitprop és un mot creuat que significa «propaganda d'agitació». L'agitprop és una estratègia política desenvolupada per Plekànov i Lenin a la Rússia bolxevic. Prové de la paraula russa агитпроп.
Consistia a difondre unes idees determinades (marxistes-leninistes en origen), a través de l'art o la literatura, per influir en l'opinió pública (si no adoctrinar-la) i obtenir-ne beneficis polítics. És un moviment artístic que va néixer als anys vint del segle xx i predecessor del realisme socialista. Actualment, però, aquesta paraula es fa servir d'una manera més àmplia per referir-se a la propaganda política que es fa des dels mitjans de comunicació, sovint amb una connotació menyspreativa.

## Referències

* ↑ «10A: més enllà de l'agitprop?». Ara, 04-04-2011.
* ↑ «агитпроп». A: Modern Russian-English Dictionary. (en rus, anglès). Lulu Press, 2015, p. 7. ISBN 978-1-329-74063-1.
* ↑ Maicas, Moisès. «agitprop | Joan Brossa». Accions i Territori. Arxivat de l'original el 2018-09-02. [Consulta: 2 setembre 2018].
* ↑ «agitprop m». neolosfera. Barcelona: Universitat Pompeu Fabra, 12-06-2014. [Consulta: 2 setembre 2018].

## Bibliografia

* Foguet i Boreu, Francesc. «Dramatúrgia de circumstàncies (1936-1939): el teatre d''agitprop' castellà i català». A: Literatura comparada catalana i espanyola al segle XX: gèneres, lectures i traduccions (1898-1951). Lleida: Punctum & Trilcat, 2007, p. 129-142.
* Funk-Hennigs, Erika «Die Agitpropbewegung als Teil der Arbeiterkultur der Weimarer Republik» (en alemany). Beiträge zur Popularmusikfroschung, pàg. 82-117.
# Avançada (militar)

Una avançada militar és un destacament de tropes distribuïdes a una certa distància de la força o la formació principal, en general a una distància més gran d'un suposat objectiu o en un lloc allunyat o escassament poblat, postat per a fer guàrdia enfront d'intrusions no autoritzades i atacs per sorpresa. És, en general, una base militar petita o l'assentament en una frontera, límit d'un altre país o regió. Les avançades solen tenir forma de fortificacions, fàcils de desmantellar. En algunes ocasions, si tenen un objectiu de contenció o albirament, sobretot, marítim, una avançada pot ser formada en forma de búnquer.

## Referències

* ↑ Dictionary meaning: Outpost; TheFreeDictionary; An online Dictionary and Thesaurus
# Gotteslob (1975)

L'edició de 1975 del Gotteslob (Lloança de Déu) va ser el primer llibre d'oracions i himnari combinat autoritzat per tots els bisbes catòlics romans de parla alemanya d'Alemanya i Àustria. Conté textos i cançons per a la litúrgia, la pregària comunal i la pregària privada, dividits en una secció comuna per a tots, i un apèndix per a les cançons locals en una diòcesi.
Els precursors d'un himnari comú van ser l'himnari Cantate!, publicat per Heinrich Bone l'any 1847 i utilitzat per múltiples diòcesis de països de parla alemanya, i Kirchenlied, un himnari de 1938 que incloïa cançons d'autors d'himnes protestants.
Maria Luise Thurmair era membre de la comissió que preparà l'edició, i també va contribuir amb diverses cançons al llibre. El seu "Den Herren will ich loben", basat en el Magníficat i molts altres himnes litúrgics hi van aparèixer allà en primer lloc. Friedrich Dörr fou membre de la comissió que va contribuir majoritàriament amb les seves traduccions d'himnes llatins, com ara "Komm, Heilger Geist, der Leben schafft", per Veni Creator Spiritus. Va escriure la cançó d'Advent "Kündet allen in der Not" basada en Isaïes 35.
Des del Primer diumenge d'Advent de 2013 fins al juliol de 2014 fou gradualment reemplaçat per l'actual Gotteslob.

## Bibliografia

* Hermann Kurzke: Das Einheitsgesangbuch Gotteslob (1975–2008) und seine Vorgeschichte. In: Dominik Fugger/Andreas Scheidgen (Hgg.): Geschichte des katholischen Gesangbuchs, Tübingen 2008, S. 51–64; ISBN 978-3-7720-8265-8.
* Hermann Kurzke, Andrea Neuhaus (ed.): Gotteslob-Revision. Probleme, Prozesse und Perspektiven einer Gesangbuchreform, Tübingen 2003. ISBN 3-7720-2919-1
* Kunibertas Dobrovolskis (ed.), Gitarrenspiel zum Gotteslob, Freiburg, (12) 2003, ISBN 978-3-451-17911-2 (Stammteil des Gotteslobs mit Gitarren-Akkorden)

## Enllaços externs

* «Bibliografia relacionada amb Gotteslob (1975)» (en alemany). Al catàleg de la Biblioteca Nacional d'Alemanya.
# Santa Maria de Malloles

Santa Maria de Malloles, o de les Malloles, era l'església parroquial del poble desaparegut de Malloles, del terme comunal de la ciutat de Perpinyà, a la comarca del Rosselló, de la Catalunya del Nord.
Era a ponent de l'actual barri de Sant Martí, a l'esquerra del Ganganell, al peu del camí de Perpinyà a Tuïr.

## Història

Les excavacions fetes en aquest indret mostren un poblament d'origen romà, d'entre el segle I abans de la nostra era i el segle I després de JC. Després fou abandonat, i reocupat pels visigots el segle ix. Aquesta és la raó per la qual en part de la literatura sobre el jaciment se l'anomena villa gothorum. És en aquest darrer establiment que cal situar l'església de Santa Maria de Malloles, o de les Malloles. Consta que el 1431 aquesta església fou unida a Sant Joan Baptista de Perpinyà.

## Les restes arqueològiques

Ja l'any 1954 el medievalista Marcel Durliat trobà en aquest indret l'absis quadrat de l'església del segle ix, que fou inclòs en una segona església de vers l'any 1000. Aquesta segona església fou aviat destruïda, ja que es van trobar els fonaments de la tercera, construïda en dues fases, una de l'XI i l'altra del XII. Encara, a principis del XIII s'hi afegí el braç meridional del transsepte, amb una absidiola recolzada en l'absis principal.

## Bibliografia

* Alessandri, Patrice; Ramos i Martínez, Maria-Lluïsa. «Perpinyà. Jaciment de villa Gothorum (o de les Malloles)». A: El Rosselló. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1993 (Catalunya romànica, XIV). ISBN 84-7739-601-9.
* Becat, Joan. «113-Perpinyà». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. II. Montoriol - el Voló. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Becat, Joan; Ponsich, Pere; Gual, Raimon. «Perpinyà». A: El Rosselló i la Fenolleda. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 14). ISBN 84-85194-59-4.
* Pladevall i Font, Antoni. «Perpinyà: Santa Maria de Malloles». A: El Rosselló. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1993 (Catalunya romànica, XIV). ISBN 84-7739-601-9.

## Referències

* ↑ Lloc on era el poble de Malloles en els ortofotomapes de l'IGN
# Resolució 2254 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 2254 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 18 de desembre de 2015. El Consell va donar suport a les converses de pau planejades per l'ONU entre el govern i l'oposició a Síria. Els Estats Units, Rússia i alguns altres països havien acordat una transició per a Síria, però continuaven en desacord sobre el paper que hi jugaria el president Bashar al-Assad.

## Contingut

La situació a Síria continuava empitjorant. El país estava en ruïnes i la població patia una crisi humanitària. L'única solució a llarg termini seria un procés polític dirigit totalment pels sirians segons el comunicat de Ginebra del 30 de juny de 2012. En aquesta conferència, el Grup d'Acció de Síria, els Estats Units, Rússia, Xina i el Regne Unit van acordar que hi hauria un govern de transició on estigués representat el govern i l'oposició, que es pogués iniciar un diàleg nacional en el qual tots els grups de la societat siriana podrien participar i que es revisaria la constitució.
Durant les converses dins el Grup Internacional de Suport a Síria, que inclou la Unió Europea, l'ONU i diversos països àrabs, el 14 de novembre de 2015 a Viena, es va decidir que les negociacions formals sota el lideratge de l'ONU començarien el més aviat possible entre el govern sirià i l'oposició. Es va fixar com a data l'1 de gener de 2016. Aquestes negociacions havien de conduir a un nou govern i un pla per redactar una nova constitució en un termini de sis mesos. També s'haurien de celebrar eleccions en els següents divuit mesos, sota la direcció i supervisió de l'ONU. Era de gran importància que s'assolís una treva a tota Síria, a excepció de la lluita contra Estat Islàmic. Es va demanar al Secretari General de l'ONU que assumís el lideratge en la determinació de les modalitats i el suport per fer-ho possible. Per exemple, caldria un mecanisme d'observació per controlar-lo.

## Conseqüències

La resolució 2254 de l'ONU va ser invocada per Iran, Rússia, i Turquia com a base legal del procés polític necessari per resoldre el conflicte sirià, en la primera ronda de les converses d'Astana el gener de 2017.

## Referències

* ↑ Nacions Unides. «SC unanimously adopts resolution 2254, endorsing road map for peace proces in Syria, setting timetable for talks», 18-12-2015.
* ↑ BBC. «What is the Geneva II conference on Syria?», 22-01-2014.
* ↑ Nacions Unides. «14 novembre 2015, Statement of the International Syria Support Group Vienna», 14-11-2015.
* ↑ «Astana joint statement by Iran, Russia, Turkey: in full». Aljazeera.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 2201 a la 2300 (2015 - 2016)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Nemacheilus pallidus

Nemacheilus pallidus és una espècie de peix de la família dels balitòrids i de l'ordre dels cipriniformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 14 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a les conques dels rius Mekong, Chao Phraya i Meklong.

## Referències

* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Baird, I.G., V. Inthaphaisy, P. Kisouvannalath, B. Phylavanh i B. Mounsouphom 1999. The fishes of southern Lao. Lao Community Fisheries and Dolphin Protection Project. Ministry of Agriculture and Forestry, Laos PDR.161 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. John Wiley and Sons, 1994. ISBN 978-0471547136.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* AQUATAB (txec)
# Acentrogobius multifasciatus

Acentrogobius multifasciatus és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Hàbitat

És un peix de clima tropical i demersal.

## Distribució geogràfica

Es troba a les Illes Ryukyu, les Filipines i Singapur.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Bleeker, P., 1874. Esquisse d′un système naturel des Gobioïdes. Arch. Néerl. Sci. Nat., Haarlem v. 9: 289-331.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Herre, A. W. C. T., 1927. Gobies of the Philippines and the China Sea. Monogr. Bur. Sci. Manila Monogr. 23: 1-352, frontispiece + Pls. 1-30.
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Herre, A.W.C.T., 1927. The Philippine Bureau of Science monographic publications on fishes: gobies of the Philippines and China Sea. Monogr. Bur. Sci. Manila 23:1-352.
* ↑ Herre, A.W.C.T., 1953. Check list of Philippine fishes. Res. Rep. U.S. Fish Wild. Serv., (20): 977 p.
* ↑ Masuda, H.; Amaoka, K.; Araga, C.; Uyeno, T.; Yoshino, T. 日本産魚類大図鑑 (Enciclopèdia japonesa del peix) (en japonès). 1. 東海大学出版会 (Tokai University Press), 1984. ISBN 9784486050544.

## Bibliografia

* Anònim, 2000. Base de dades de la col·lecció de peixos del J.L.B. Smith Institute of Ichthyology, Grahamstown, Sud-àfrica. J.L.B. Smith Institute of Ichthyology, Grahamstown, Sud-àfrica.
* Eschmeyer, William N.: Genera of Recent Fishes. California Academy of Sciences. San Francisco, Califòrnia, Estats Units. iii + 697. ISBN 0-940228-23-8. Any 1990.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The diversity of fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts, Estats Units, 1997.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A: M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
* 伍汉霖. 拉汉世界鱼类系统名典 (en xinès). 中国海洋大学出版社, 2017. ISBN 978-7-5670-1538-8.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Aujuittuq

Aujuittuq, o Grise Fiord, és un petit assentament inuit a l'illa Ellesmere, al territori de Nunavut (Canadà). Aujuittuq significa en inuktitut "lloc que mai es desglaça", mentre que Grise Fiord significa "fiord dels porcs" en noruec. Té 129 habitants (2016). Pertany al territori de Nunavut, Canadà. Malgrat tenir tan pocs habitants és l'assentament més poblat dels tres d'Ellesmere. L'assentament va ser creat el 1953 pel govern canadenc durant la Guerra Freda. traslladant població inuit des del Quebec, anys després el govern va indemnitzar aquestes famílies. És un dels llocs habitats més freds del món amb una temperatura mitjana de -16.5 °C amb una mínima absoluta de -62 °C, la temperatura mitjana de gener és de -33 °C i la de juliol de +2 °C. Compta amb un aeroport.

## Geografia

Grise Fiord és l'assentament civil més al nord del Canadà a 76° 26′ N, però l'estació militar d'Alert, amb personal permanent, està més al nord. L'assentament se situa a la punta sud de l'illa d'Ellesmere i al nord del cercle polar àrtic a la Serralada àrtica.

## Enllaços externs

* Grise Fiord HomePage Arxivat 2008-12-28 a Wayback Machine.
* Book review of The Long Exile
# Gottenhouse

Gottenhouse (en alsacià Gottehüse) és un municipi francès, situat a la regió del Gran Est, al departament del Baix Rin. L'any 2006 tenia 314 habitants. Limita al nord amb Saverne, al nord-est amb Otterswiller, al sud-est amb Marmoutier, al sud amb Thal-Marmoutier i a sud-oest amb Haegen.
Forma part del cantó de Saverne, del districte de Saverne i de la Comunitat de comunes del Pays de Saverne.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 188 | 208 | 218 | 285 | 313 | 352 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | François Wilt | |
| 2008- | Richard Beckerich | |
# Santa Maria de Marinyans

Santa Maria de Marinyans fou una església del poble desaparegut de Marinyans, pertanyent a la comuna de Serdinyà, de la comarca del Conflent, a la Catalunya del Nord.

## Situació

Aquesta església és uns 200 metres al nord-est de la masia de Marinyans, en territori de l'antic poble d'aquest nom. Marinyans és a l'esquerra de la Tet, dalt d'un coster, a uns 700 metres d'altitud i a uns 800 metres en línia recta de Serdinyà.

## Història

Santa Maria de Marinyans era la seu d'una pabordia de Santa Maria de Serrabona, tal com consta en una donació del 1151. El 1260 consta el monasterium Sancte Marie de Marinanis, sense que es pugui definir amb més precisió la implantació de la pabordia, tot i que consta la seva riquesa. L'església amenaçava ruïna el 1895, per la qual cosa fou enderrocada.

## L'edifici

Les restes conservades d'aquesta església mostren una obra del segle xii avançat, o ja del XIII, amb un aparell de carreus de granit de grans dimensions i ben tallats, propi del romànic final. Era una església d'una sola nau, capçada a llevant per un absis semicircular. La nau feia 4,85 m d'amplada per 4 d'alçada i unes parets d'un gruix d'1,85.

## Bibliografia

* Becat, Joan. «161 - Serdinyà i Joncet». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. II. Montoriol - el Voló. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Gavín, Josep M. «Conf 142. Santa Maria de Marinyans». A: Capcir - Cerdanya - Conflent - Vallespir - Rosselló. Barcelona: Arxiu Gavín, 1978 (Inventari d'esglésies, 3*). ISBN 84-85180-12-7.
* Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Serdinyà». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.
* Ponsich, Pere. «Flaçà: Santa Maria de Marinyans». A: La Cerdanya, el Conflent. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1995 (Catalunya romànica. Volum VII). ISBN 84-77399-51-4.

## Referències

* ↑ Santa Maria de Marinyans en els ortofotomapes de l'IGN
# Ratpenat groc de Sulawesi

El ratpenat groc de Sulawesi (Scotophilus celebensis) és una espècie de ratpenat endèmica d'Indonèsia.

## Referències

* Wilson, Don E. (ed.); Reeder, DeeAnn M. (ed). Mammal Species of the World (en anglès). 3a edició. Baltimore: Johns Hopkins University Press, 2005. ISBN 978-0-8018-8221-0. OCLC 62265494.

## Enllaços externs

* Fordham et al. (2006). Ratpenat groc de Sulawesi. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 27 desembre 2007 (en anglès). (anglès)
* Distribució mundial d'aquesta espècie. (anglès)
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :
# Roc de les Quaranta Creus

El Roc de les Quaranta Creus és una muntanya de 1.356 metres d'altitud del límit dels termes de les comunes de Mosset, de la comarca del Conflent, a la Catalunya del Nord, i de Rabollet, a la Fenolleda, Occitània.
És a la zona nord-est del terme de Mosset, al nord d'aquest poble, i al sud-oest del de Rabollet. En el seu vessant nord-est, dins de la Fenolleda, en el terme de Rabollet, hi ha el Dolmen del Roc de les Quaranta Creus.
És en una de les zones més concorregudes pels excursionistes de la Catalunya del Nord.

## Referències

* ↑ El Roc de les Quaranta Creus en els ortofotomapes de l'IGN
* ↑ «Ruta del 36è aplec excursionista dels Països Catalans». Arxivat de l'original el 2018-04-06. [Consulta: 5 abril 2018].
# Èsquil de Rodes

Èsquil de Rodes (en llatí Aeschylus, en grec antic Αἰσχύλος "Aiskhúlos") fou un governador de l'illa de Rodes nomenat per Alexandre el Gran l'any 332 aC.
No se'n torna a parlar fins al 319 aC quan traslladava sis-cents talents de plata des de Cilícia a Macedònia amb quatre vaixells que van ser interceptats a Efes per Antígon, i va usar els diners per pagar als seus mercenaris. En parlen Flavi Arrià, Diodor de Sicília i Quint Curci Ruf.

## Referències

* ↑ 1.Aeschylus of Rodhes a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 44