OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Vocal oberta posterior arrodonida

La vocal posterior arrodonida és un fonema que es representa a l'AFI amb el símbol [ɒ] (una lletra grega alfa del revés).
Apareix a llengües com el persa o l'hongarès i està present com a variant dialectal en altres idiomes, com l'anglès.
| Llengua | Exemple | Pronunciació |
| Anglès (RP) | "hot" (calent) | [ˈhɒt] |
| Hongarès | "Magyarország" (Hongria) | [ˈmɒɟɒrorsaːɡ] |

## Característiques

* És una vocal perquè no hi ha mai una interrupció del pas de l'aire
* És una vocal posterior perquè la llengua tira cap enrere per articular el so
* És un so obert, perquè la boca s'obre al màxim per deixar passar l'aire
* És arrodonida perquè els llavis formen un cercle en emetre-la
* És un so oral perquè no surt aire pel nas

## En català

En català aquest so pot aparèixer com a al·lòfon de la o oberta en molts dialectes, però habitualment es continua transcrivint amb el símbol /ɔ/, si és necessari amb una marca d'obertura [ɔ̞].
Alfabet fonètic internacional :
Vocals :
Anterior
Quasi- anterior
Central
Quasi- posterior
Posterior
Tancada
•iy
•ɨʉ
•ɯu
•ɪʏ
•ɪ̈ʊ̈
ʊ
•eø
•ɘɵ
•ɤo
•e̞ø̞
•əɵ̞
•ɤ̞o̞
•ɛœ
•ɜɞ
•ʌɔ
•æ
ɐ
•aɶ
•äɒ̈
•ɑɒ
Quasitancada
Semitancada
Mitjana
Semioberta
Quasioberta
Oberta :
Consonants :
Les taules contenen símbols fonètics que potser no es mostrin correctament en alguns navegadors. :
# Victoria (Texas)

Victoria és una població dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 60.603 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Victoria tenia 60.603 habitants, 22.129 habitatges, i 15.755 famílies. La densitat de població era de 709,7 habitants per km².
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,8% tenia menys de 18 anys, un 9,7% entre 18 i 24, un 28% entre 25 i 44, un 21% de 45 a 60 i un 12,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.829$ i la renda mediana per família de 42.866$. Els homes tenien una renda mediana de 34.184$ mentre que les dones 21.161$. La renda per capita de la població era de 19.009$. Aproximadament el 12,2% de les famílies i el 14,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 «Fact Sheet- Victoria». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Victoria». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
Viccionari
# Vil·la Maria (Benicàssim)

La vil·la Maria se situa en una extensa parcel·la rectangular, la seua façana principal dona al Passeig marítim Pilar Coloma n º 35 de la ciutat de Benicàssim (Plana Alta, País Valencià) i comptant amb un accés posterior al carrer Comte Pau. Forma part del conjunt de viles exemptes de principi de segle que donen front al passeig marítim. Va ser construïda el 1925 amb projecte de Francisco Maristany Casajuana.
Destaca per la seua singularitat i claredat com a habitatge aïllat envoltat de jardí i separat de les viles adjacents per la seua extensa parcel·la que compta amb una façana de més de 50 metres

## Descripció

La vila Maria és un habitatge de temporada desenvolupada en dues plantes sobre rasant i una planta a semisoterrani. Sobre la segona planta sobresurt un volum més, en forma de torre en un dels laterals amb coberta inclinada a quatre aigües convertint-se en un mirador.
La façana s'estructura amb tres cossos verticals amb diferent forma i alçada. En el cos central de dues plantes, el volum de la planta baixa s'avança formant una terrassa porticada coberta lleugerament corbada. A la planta superior, reculada respecte de les torres laterals, el cos anteriorment definit es converteix en terrassa descoberta amb accés des d'aquesta planta per una porta central acristalada acabada en arc de mig punt. Dues fornícules disposades simètricament amb gots fruiters completen l'ornamentació d'aquest tram de façana.
A banda i banda se situen els cossos verticals. A la torre els buits es distribueixen de la següent manera: un buit inferior amb arc i clau ornamentades, a la planta primera un gran buit amb ampit de balustres i brancals ressaltatats coberts per entaulament sobre cartel·les rematat per un arc superior de mig punt en què ressalta el relleu d'una figura humana. Sobre aquesta planta se situa una lògia de dues columnes que divideix en tres obertures el buit de la torre. La coberta inclinada es realitza a quatre aigües amb acabat de teula àrab vermella.
El cos vertical oposat té una composició de buits similar a la torre afegint un òcul de ventilació sota la cornisa prèvia a la terrassa. Aquest cos defineix l'asimetria de la façana en el seu acabat superior format per una terrassa plana amb balustrada i quatre gots fruiters en les cantonades.
A la façana posterior, sobreelevada pel semisoterrani, amb acabat rústic a la pedra, l'accés a la terrassa porticada es realitza per dues escales simètriques. La terrassa es recolza en quatre pilastres que emmarquen l'obertura central coronat per arc semicircular sobre llinda.
Al jardí de l'habitatge apareixen construccions auxiliars, una pèrgola i una marquesina a la part davantera i en la part posterior diverses construccions en mal estat, tot l'habitatge s'envolta d'una frondosa pineda.

## Referències

* VV.AA. (Ana Portales Mañanós) Registro de Arquitectura del Siglo XX en la Comunidad Valenciana ISBN 84-87233-38-4
# Vil·la Laguarda

La Vil·la Laguarda és una obra de Vilanova i la Geltrú (Garraf) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici unifamiliar aïllat rodejat de jardí.
L'edifici està aixecat respecte a la rasant del carrer. Es compon de planta baixa i una planta pis i sota coberta. La casa té diversos cossos de planta baixa. Les cobertes són inclinades i sobresurt una torratxa mirador de planta quadrada i coberta de pavelló. El cos davanter és de planta semicircular i petit porxo amb terrassa superior. Té un oratori adossat a la façana lateral amb coberta a dues vessants.
Les parets són de paredat comú i totxo. Els forjats són de bigues metàl·liques i revoltó de rajola. Les cobertes són d'estructura de fusta, llata i rajola i teula plana.
Trobem obertures amb llinda i també amb arc de mig punt amb aplacat d'ornamentació floral de ceràmica vidriada. A les cantoneres hi ha maons vistos. El ràfec sobresurt respecte de la coberta de teula plana amb imbricació de teula vidriada. Hi ha un cos de galeria semicircular amb terrassa superior i barana de fusta. L'antic oratori està coronat per una creu.

## Referències

* 1 2 3 4 «Vil·la Laguarda». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 20 novembre 2017].
# Refugi de Siscaró

El refugi de Siscaró és un refugi de muntanya de la Parròquia de Canillo (Andorra) a 2.140 m d'altitud i situat prop de les basses de Siscaró.
# Valeriae

Valeriae va ser el nom genèric de les lleis romanes proposades cap a l'any 508 aC pel cònsol Publi Valeri Publícola. El propòsit d'aquestes lleis era deixar clar que els alts càrrec de la República Romana no aspiraven al poder monàrquic.
La llei principal va ser l'anomenada Valeriae et Horatiae, que donava acció al poble contra el magistrat que aspirés al poder monàrquic, i que l'infractor i els seus bens fossin sacrificats als déus. Una altra llei proposada per Valeri Publícola, anomenada Valeria de provocatione, prohibia fustigar, matar i multar a un ciutadà que fes apel·lació al poble de la sentència que li imposava aquestos càstigs. Aquesta llei es va transgredir algunes vegades i va haver de ser reformada fins a tres cops.

## Referències

* ↑ Puente y Franco, Antonio de. Historia de las leyes, plebiscitos y senadoconsultos más notables des de la fundación de Roma hasta Justiniano. Madrid: Imprenta de Vicente de Lalama, 1840, p. 160 [Consulta: 13 abril 2022].
# Múscul procerus

El múscul procerus, múscul pròcer o múscul piramidal del nas (musculus procerus o pyramidalis nasi) és un múscul de la cara. Es troba en la zona dels dors del nas i les celles, per sota del múscul frontal. Està separat per la línia aponeuròtica del seu homònim del costat oposat.
S'insereix en els cartílags laterals i en les vores inferior i interna dels ossos propi del nas, per dalt a la cara profunda dels teguments de les entrecelles. Està innerva pel nervi facial.
La seva funció és desplaçar la pell frontal cap avall, sobretot la de les celles, generant-se l'efecte d'arrufament (arrufar el front) que, generalment, permet demostrar enuig, tristesa o pànic.

## Notes

* ↑ El Diccionari enciclopèdic de medicina opta com a denominació principal la de múscul piramidal del nas i com a complementària, múscul pròcer. Al TermCat, la denominació principal és múscul procerus i com a sinonímia complementària, múscul piramidal del nas. Vegeu Termcat, Centre de Terminologia. Diccionari d'anatomia. Barcelona: Fundació Barcelona, 1993, 435 p. (Diccionaris terminològics) ISBN 84-88169-06-X.

## Referències

* ↑ «múscul». Diccionari enciclopèdic de medicina. Enciclopèdia Catalana, S.A. 1997-2010. Arxivat de l'original el 2012-10-02. [Consulta: 19 gener 2014].
* ↑ "eye, human."Encyclopædia Britannica de l' Encyclopædia Britannica 2006. Ultimate Reference Suite DVD, 2009.
* ↑ "Nose, nasal cavity and paranasal sinuses" Capítol 32. Gray's Anatomy.
    Aquest article incorpora text de l'edició de l'Anatomia de Gray en domini públic.

## Enllaços externs

* LUC pro
* Procerus+muscle al Diccionari d'eMedicine
# Alan II d'Avaugour

Alain II d'Avaugour (nascut el 1224 mort cap a 1267) hereu d'Avaugour i del Goëlo, senyor de Dinan.

## Un hereu

Alan II d'Avaugour era el fill gran d'Enric II d'Avaugour i de Margarida de Mayenne.
Es va casar el 1246 amb Clemència de Beaufort filla d'Alain de Beaufort i d'Havoisa de Dinan i a aquest títol va heretar la meitat de la senyoria de Dinan dita Dinan-Nord.
Després de la mort de la seva mare i de la seva tia el 1256 hereta les senyories de Mayenne i de Dinan-Bécherel reunint així les dues senyories de Dinan separades des de 1123. Alain d'Avaugour senyor del conjunt de la ciutat de Dinan seria de fet a l'origen de la fundació del convent dels Franciscans, sovint atribuïda al seu pare
El 1264 ell céde el conjunt del patrimoni heretat de la seva mare i el de la seva esposa al duc Joan I el Roig de Bretanya, per 16.000 llibres torneses. El seu pare el va considerar llavors com a "prodig" i intenta fer anul·lar la transacció pel Tribunal Suprem Reial de París el 1267 en nom del seu net Enric III d'Avaugour. Va seguir un llarg procediment que va permetre a Enric III d'Avaugour de recuperar una part del patrimoni de la seva mare, sobretot la senyoria de Dinan Nord cap a 1287.
Alain d'Avaugour segurament ja era en aquesta època mort o se'n havia anat de Bretanya per viure en els dominis de la seva segona esposa, ja que es perd el seu rastre després de 1268.

## Matrimoni i posteritat

Alan d'Avaugour va contreure dos matrimonis:
1) Amb Clemència de Beaufort a Pléguer Dame de Dinan Nord del qual van néixer:
* Enric III d'Avaugour
* Joana d'Avaugour, dama de La Roche-Suhart a Trémuson (+ 1299, enterrada als Franciscans de Dinan), qui el juny de 1287 es va casar amb Geoffroy IV de Dinan-Montafilant (vers 1260 † 9 de març de 1312 enterrat als Franciscans de Dinan), cavaller, senyor de Montafilant al Corseul, de Runfao a Ploubezre i del Guildo a Créhen
2) Amb Maria de Beaumont filla de Guillem de Beaumont, comte de Caserta al Regne de Nàpols i vídua de Joan de Clermont.

## Fonts

* Peter Meazey Dinan au temps des Seigneurs Éditions de la Plomée Guingamp (1997) ISBN 978-2-912113-00-9
# El Collet (Monistrol de Calders)

El Collet és una collada situada a 456,5 m d'altitud en el mateix poble de Monistrol de Calders, de la comarca del Moianès.
Està situat a l'extrem nord-oest del nucli urbà de Monistrol de Calders, a ran del Parc del Serrat, a la cruïlla dels carrers del Serrat, del Call i de la Mallola. Per aquest collet passava el camí de Moià.

## Bibliografia

* ERILL I PINYOT, Gustau, GUAL I PURTÍ, Jordi (fotografies) i MANENT I ORISTRELL, Llibert (cartografia). Monistrol de Calders: El poble dels pagesos enginyers. Moià-Monistrol de Calders: Gràfiques Ister. Ajuntament de Monistrol de Calders, 2006. (Col·lecció Pedra i aigua, 1). DL. B-54.339/2006
* PERARNAU I LLORENS, Jaume i PIÑERO I SUBIRANA, Jordi. Monistrol de Calders. La seva història i el seu patrimoni. Monistrol de Calders: Ajuntament de Monistrol de Calders, 1993. Sense ISBN.
# Verger

«Verger o el Verger» té aquests significats:
* Agricultura:
** Verger (agricultura): plantació d'arbres fruiters.
* Toponímia:
** El Verger, municipi de la Marina Alta (País Valencià)
** El Verger (Artà), zona del municipi d'Artà, a Mallorca, que pertany al Parc Natural de la Península de Llevant
** El Verger (Esporles), nucli de població del municipi d'Esporles, a Mallorca.
** El Verger (Sóller), zona del municipi de Sóller, a Mallorca, que es troba prop del Barranc de Biniaraix
** Le Verger, municipi francès a la regió de Bretanya, departament d'Ille i Vilaine
** Coll des Verger, coll de la Serra de tramuntana a Mallorca que pertany a Banyalbufar
** Oisy-le-Verger, municipi francès al departament del Pas-de-Calais
** Safari Park Verger, paratge natural i safari de titularitat privada prop del Verger
** Saint-Quentin-le-Verger, comuna francesa del departament de Marne a Xampanya-Ardenes
* Biografies:
** Carlos Verger Fioretti (París, 1872 - Madrid, 1929), pintor, gravador i cartellista espanyol
** Charles Paumier du Verger, tirador i medallista olímpic belga
** Eduard J. Verger (Carlet, 1949), poeta valencià
** Encarna Sant-Celoni i Verger (Tavernes de la Valldigna, 1959), escriptora valenciana
** Giovanni Battista Verger (Roma, 1796 - post 1860), tenor italià
** Isabelle Nicoloso-Verger (Domont, 1961), ciclista francesa
** Joan Verger Pocoví (Montuïri), enginyer i polític mallorquí del Partit Popular
** Maria Verger (Palerm, 1873 - Roma, 1938), mezzosoprano italiana
** Maria Verger i Ventayol (Alcúdia, 1905 - Madrid, 1983), escriptora mallorquina
** Miguel Ángel Calleja Verger (Palma, 1970), futbolista mallorquí
** Napoleone Verger ((Palerm, 1844 - Madrid, 1907), baríton italià
** Pedro Cantarero Verger pedagog i polític balear
** Pierre Verger (París, 1902 - Salvador de Bahia, 1996), fotògraf i antropòleg francès
** Rafel Josep Verger i Suau (Santanyí, 1722 – Monterrey, 1790), religiós mallorquí
** Vicenç Maria Rosselló i Verger (Palma, 1931), geògraf mallorquí
** Vicent Casp i Verger (Carlet, 1906 - Palma, 1992), poeta valencià
** Xavier Casp i Verger (Carlet, 1915 - València, 2004), poeta i activista polític valencià
* Miscel·lània:
** Consorci Aubarca-Es Verger, organització que gestiona els recursos naturals de les finques públiques d'Aubarca i es Verger (Mallorca)
** Marquesat del Verger, títol nobiliari
# Muros

«Muros» té aquests significats:
* Muros (la Corunya), un municipi de la província de la Corunya a Galícia.
* Comarca de Muros, una comarca de Galícia situada a la província de la Corunya.
* Muros (Sardenya), un municipi italià, dins de la província de Sàsser.
* Muros, un conceyu de la Comunitat Autònoma del Principat d'Astúries.
* Muros (parròquia), una parròquia del conceyu asturià de Muros.
* Ria de Muros i Noia, una ria que forma part de les Rías Baixas.

## Vegeu també

* Mur
* Muro
Viccionari
# Nawal Meniker

Nawal Meniker (Perpinyà, 9 de desembre de 1997) és un atleta nord-catalana que competeix en salt d'alçada.

## Trajectòria

Meniker va guanyar la medalla de plata als Jocs Olímpics de la Joventut d'estiu de 2014 a Nanquín el 2014, quedant per darrere de Iúlia Levtxenko. Va guanyar la medalla de plata darrere de Morgan Lake a Eskilstuna al Campionat d'Europa júnior d'atletisme de 2015.
Va començar a ser entrenada per Mickaël Hanany el 2022. Meniker va aconseguir la seva millor marca personal d'alçada en interior d'1,92 m a Aubèira el febrer de 2023. Després va saltar 1,93 m a l'aire lliure a Tucson l'abril de 2023.
Va guanyar la prova de salt d'alçada al Campionat d'Europa per equips d'atletisme de 2023 a Silèsia el juny de 2023 amb 1,92 metres. Es va classificar per a la final de salt d'alçada al Campionat del Món d'Atletisme de 2023 a Budapest amb un salt d'1,89 metres.

## Referències

* ↑ «Nawal Meniker». World Athletics. [Consulta: 25 agost 2023].
* ↑ «Jeux olympiques Paris 2024 : 12 catalan-e-s de cœur à l'affiche !» (en francès). [Consulta: 28 juliol 2024].
* ↑ «Nanjing Youth Olympic Games Results - World Athletics». World Athletics, 26-08-2014. [Consulta: 25 agost 2023].
* ↑ Hingray, Arnaud. «Athletics: Catalan Nawal Meniker wins silver in Sweden in the high jump». lindependant.fr, 20-07-2015. [Consulta: 25 agost 2023].
* ↑ «Championnats de France : Solène Gicquel s’offre le titre et affole les compteurs». letelegramme, 18-02-2023. [Consulta: 25 agost 2023].
* ↑ «Nawal Meniker clears 1.93m in Tucson». Newsinfrance.com, 19-04-2023. [Consulta: 25 agost 2023].
* ↑ «Team champions for the first time! Italy dominates in Silesia 2023». European Athletics, 25-06-2023. [Consulta: 3 juny 2024].
* ↑ «Solène Gicquel qualifies for the high jump final at the world championships». euro.dayfr.com, 25-08-2023. [Consulta: 25 agost 2023].
* ↑ «La Rennaise Solène Gicquel se qualifie pour la finale du saut en hauteur aux championnats du monde». Le Telegramme, 01-08-2023. [Consulta: 25 agost 2023].
# Natalia Barbu

Natalia Barbu (Bălţi, República de Moldàvia, abans URSS; 22 d'agost de 1979) és una cantant moldava.
Va ser seleccionada per a representar a Moldàvia al Festival de la Cançó d'Eurovisió 2007, obtenint el 10º lloc amb la cançó "Fight" ("Lluita"). Abans d'estar a la final, va haver de passar per la semifinal, en la qual va quedar també en 10a posició.

## Referències

* ↑ Viniker, Barry. «Exclusive: It's Natalia Barbu For Moldova». Esctoday.com, 14-12-2006.
# Museu (districte de València)

El Museu fou un antic districte de la ciutat de València existent entre aproximadament la fi del segle XIX i l'any 1939. El districte ocupava part o la totalitat dels actuals barris d'El Carme, al districte de Ciutat Vella; Marxalenes, Morvedre al districte de La Saïdia; Les Tendetes al districte de Campanar i Benicalap.
Es tractà d'un districte mixt: urbà a la part intramurs i rural a l'extramurs. El districte rep el seu nom pel Museu de Belles Arts de València, situat al Convent del Carme, a la plaça homònima, entre els anys 1848 i 1942.

## Nomenclàtor de carrers i places

Heus ací una relació dels carrers del districte a l'any 1916:
* C/ de les Amoroses
* C/ de Baix
* C/ de la Beneficència
* C/ de Burjassot
* C/ del Cabrit
* C/ de la Caritat
* C/ dels Corredors
* C/ del Cobertís
* C/ d'Emili Roig
* C/ d'En Borràs
* C/ de Fenollosa
* C/ de Fos
* C/ dels Horts
* C/ dels Jardins
* C/ de Na Jordana
* C/ de Joan Plaza
* C/ del Pla de la Saïdia
* C/ de Marxalenes
* C/ de Martí
* C/ del Mirto
* C/ de Montañana
* C/ de Morella
* C/ del Museu
* C/ d'Oriola
* C/ del Pare d'Òrfens
* C/ del Pare Perera
* C/ de Palma
* C/ de Pineda
* C/ del Pou
* C/ de la Raga
* C/ de Ripalda
* C/ de Salvador Giner
* C/ de Sant Ramon
* C/ de Santa Elena
* C/ de Sant Tomàs
* C/ de Soguers
* C/ dels Tomasos
* Pl. de l'Arbre
* Pl. del Carme
* Pl. de Na Jordana
* Pl. del Portal Nou

## Demografia

Evolució demogràfica d'Hospital :
| Any | 1887 | 1924 | 1930 | 1939 |
| Població | 16.401 | 28.400 | 26.484 | 30.029 |

## Representació electoral

La següent taula presenta un resum dels regidors elegits al districte durant les eleccions municipals al tems que va existir el districte.
| Candidatura | Candidatura | 1899 | 1901 | 1903 | 1905 | 1909 I | 1909 II | 1911 | 1913 | 1915 | 1917 | 1920 | 1922 | 1931 |
| | FR/PURA | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | - | - | - | 1 | h |
| | PL | | 0 | 0 | | | | | | n/a | n/a | n/a | | - |
| | PC | 1 | 0 | 1 | | 1 | 1 | 2 | 1 | n/a | n/a | n/a | 1 | - |
| | CT | 0 | | | 0 | | | | | n/a | n/a | n/a | - | - |
| | PSOE | | | | | | | | | - | - | - | - | 1 |
| | Ind. | | 1 | | | | | | 0 | | | | | 2 |
| Regidors | Regidors | 3 | 3 | 3 | 2 | 3 | 2 | 3 | 2 | n/a | n/a | n/a | 2 | 5 |
| Fonts: Las Provincias, El Pueblo, Diario de Valencia i La Correspondencia de Valencia |||||||||||||||

## Referències

* ↑ https://www.valencia.es/estadistica/CatPub/files/Els%20Nous%20Districtes%201981.pdf
* ↑ https://bivaldi.gva.es/va/catalogo_imagenes/grupo.do?path=1019673
* ↑ Oficina d'estadística de València
# Mottingham

Mottingham és un barri del districte de Greenwich, a Londres, Anglaterra (Regne Unit).
Els primers registres de Mottingham daten de l'any 862, quan es va registrar com a Modingahema, que s'interpreta com "el lloc orgullós".
# Neunkirch

Neunkirch és un municipi del cantó de Schaffhausen (Suïssa).

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# New City (Nova York)

New City és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 34.038 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, New City tenia 34.038 habitants, 11.030 habitatges, i 9.496 famílies. La densitat de població era de 842,4 habitants per km².
Dels 11.030 habitatges en un 40,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 76,1% hi vivien parelles casades, en un 7,5% dones solteres, i en un 13,9% no eren unitats familiars. En l'11,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 5,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,02 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,27.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,7% tenia menys de 18 anys, un 6,1% entre 18 i 24, un 26,3% entre 25 i 44, un 30,1% de 45 a 60 i un 11,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 92.261 $ i la renda mediana per família de 99.761 $. Els homes tenien una renda mediana de 62.234 $ mentre que les dones 43.028 $. La renda per capita de la població era de 37.519 $. Entorn de l'1,7% de les famílies i el 2,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- New City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- New City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Nícies (militar)

Nícies (en llatí Nicias, en grec antic Νικίας "Nikías") fou un oficial macedoni al servei del rei Perseu de Macedònia.
Sembla que havia estat governador de Pel·la i quan la sort de Perseu ja era desesperada, va rebre ordes del rei de llançar els seus tresors a la mar i a l'almirall Andrònic de cremar la seva flota. Nícies va complir l'ordre i va tirar els tresors a la mar, tot i que bona part es van recuperar posteriorment. Perseu en un acte de desesperació per alliberar-se de testimonis d'un fet tan greu, va fer matar tant a Nícies com a Andrònic el 169 aC.

## Referències

* ↑ 9.Nicias a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 1187-1188
# Nícies Monjo

Nícies Monjo (en llatí Nicias Monachus, en grec Νικίας) fou un monjo romà d'Orient que va florir al començament del segle vii (vers 601). No s'ha de confondre amb Nicees, bisbe d'Aquileia (454-485).
Va escriure almenys tres obres que no es conserven:
* Contra el διαιτητὴς de Filupó.
* Contra Sever l'Eutiquià. Contra el Monofisisme.
* Contra els pagans.

## Referències

* ↑ 6.Nicias a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 1188