OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Colldelrat

Colldelrat és una entitat de població del municipi d'Artesa de Segre, a la comarca de la Noguera.
El poble se situa al vessant de ponent del puig de Grialó, a l'est del terme municipal. Un branc de la carretera C-14 és la seva principal via de comunicació. Fins al 1971 formava municipi propi amb Tudela de Segre i Seró. A un quilòmetre del poble, vers el nord-est, a la carena que baixa del puig de Grialó, es troben les restes del castell de Grialó i les ruïnes de la seva església, dedicada a sant Miquel.
L'església del poble, també dedicada a Sant Miquel, és romànica i consta d'una nau central i una de lateral.
La festa major se celebrava tradicionalment el 29 de setembre, en honor del sant, però es canvià al darrer cap de setmana de juliol per aprofitar l'afluència de més veïns en aquestes dates i pel fet que no coincideix amb cap altra festa del municipi.

## Referències

* ↑ «Colldelrat». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Sant Miquel de Colldelrat Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. al web del Consell Comarcal de la Noguera
* ↑ Festa major de Colldelrat al web artesadesegre.net
# Comuna (societat)

Una comuna (la rural) és un grup de persones que viuen en comunitat inspirant-se en les teories del socialisme utòpic i de l'anarquisme. Van fructificar durant la dècada dels 60 quan, arran del moviment hippie, els joves del món occidental van assajar-la com a alternativa al model social imperant.

## Comunes hippies

Els hippies van intentar posar en pràctica a través de les comunes la seva visió de la nova societat basada en el refús de l'autoritat, el pacifisme, el retorn a la natura, la llibertat sexual i la manca d'arrelament en un indret.
Segons Jean-Pierre Delannoy i Pierre Bouyxou "Les comunes són la màxima expressió del moviment [hippie]: la seva infraestructura són les arrels socials sense les quals haurien estat ràpidament reduïdes a un simple capritx extravagant de curta durada. Les comunes són la seva aportació a la història del segle xx." L'any 1969 hi havia milers de comunes als Estats Units, fins al punt que a les muntanyes Rocoses, els hippies van estar a punt de triar-ne un d'ells com a xèrif.
Aquestes comunes no gaudien de cap unitat organitzativa: algunes eren comunitats urbanes, altres van tractar de viure de l'agricultura i la ramaderia al camp, i d'altres eren una mena d'indret de passada. Confrontats als problemes de subsistència i a les dificultats de conviure segons un nou tipus de relacions socials, la majoria van tenir una existència relativament curta. L'experiència europea més important va ser la de la "comuna lliure" de Christiania, a Copenhaguen, que es va fundar el setembre de 1971 i que encara existeix. A principis del segle xxi encara hi havia una quarantena de comunes hippies a Alemanya.

## Vegeu també

* Comunalisme
* Societat acèfala
* Quibuts
* Ecovila
* Utopia

## Referències

* ↑ «Comuna (societat)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Treize mois, six jours, durée moyenne d'une communauté rurale, p. 175-176
* ↑ «Que sont devenues les communautés hippies (en 2007) ?», 12-07-2007. Arxivat de l'original el 11 de març 2009. [Consulta: 6 febrer 2011].
Viccionari
# Comuna d'Hikueru

Hikueru és una comuna de la subdivisió Tuamotu-Gambier de la Polinèsia Francesa.
La comuna d'Hikueru inclou dues comunes associades (Hikueru i Marokau) i tres atols deshabitats.
| Illes | Capital | Habitants (2007) | Superfície (km²) | Llacuna (km²) | Coordenades |
| Hikueru | Tapupati | 169 | 5,1 | 82,5 | 17° 35′ S, 142° 39′ O﻿ / ﻿17.583°S,142.650°O﻿ / -17.583; -142.650 |
| Reitoru | – | 0 | 1,4 | 0,6 | 17° 48′ S, 143° 04′ O﻿ / ﻿17.800°S,143.067°O﻿ / -17.800; -143.067 |
| Tekokota | – | 0 | 1 | 5,1 | 17° 19′ S, 142° 37′ O﻿ / ﻿17.317°S,142.617°O﻿ / -17.317; -142.617 |
| Comuna associada de Marokau ¹ ||||||
| Marokau | Vaiori | 99 | 14,8 | 217,5 | 18° 13′ S, 142° 10′ O﻿ / ﻿18.217°S,142.167°O﻿ / -18.217; -142.167 |
| Ravahere | – | 0 | 1,9 | 5,1 | 18° 15′ S, 142° 10′ O﻿ / ﻿18.250°S,142.167°O﻿ / -18.250; -142.167 |
| Comuna d'Hikueru | Tapupati | 268 | 70 | 310 | |
$^1$ Geogràficament formen les illes Dos Grups
# Comuna (terres comunals)

Una comuna, a Mallorca, és un terreny pertanyent a tots els veïns d'una població. Sovint es localitza a zones marginals de boscs i prats. Segons la forma en la qual es duia la seva administració es diferenciava entre la comuna de bé de propis i la de bé comunal. La comuna de bé de propis, propietat de la universitat (municipi), feia servir els beneficis obtinguts de la seva gestió per a cobrir les despeses dels serveis municipals. La de bé comunal es destinava tan sols a l'aprofitament directe, personal i gratuït dels terrenys pels habitadors de la universitat.
La implantació d'aquests terrenys comuns o 'comunes' a Mallorca va ser molt generalitzada des del segle xiii i, en alguns casos, els terrenys comuns podrien tenir fins i tot orígens precatalans. Tot i que les comunes eren en general terrenys a l'abast dels habitants de les viles, la gestió corresponia al consell de la universitat. Aquesta circumstància en determinà en molts de casos l'alienació per fer front a les necessitats financeres de les viles i posteriorment la rompuda de la garriga per a guanyar noves terres de conreu. En altres casos la universitat de la vila arrendava l'ús de les comunes, dividides en sorts, per a obtenir-ne unes rendes.
A més de terrenys ocupats per boscos i garrigues (utilitzats per a l'obtenció de llenya, caça i pastures), hi havia pous comuns (obtenció d'aigua per persones i bestiars), eres comunes (per a batre els cereals) i quintanes comunes (espais per a guardar el bestiar, sobretot el de pas que utilitzava les vies de transhumància interior de l'illa). A més de les comunes que han perviscut com a tals després de sobreviure als processos de desamortització del segle xix (Bunyola, Lloret), altres han restat vives tan sols a la toponímia.

## Comunes de Mallorca

Les comunes documentades o vives com a topònims són: Alaró, Alcúdia, Algaida, Andratx, Artà, Bunyola, Búger, Caimari, Campanet, Campos, Escorca, Fornalutx, Lloret de Vistalegre, Lloseta, Santa Margalida, Santa Maria del Camí, Son Cervera, Ses Salines i Selva.

## Referències

* ↑ cast. alijar, monte comunal. La propietat dita la Mola qui serveix per comunes dels habitadors de la dita vila (1684).Alcover, Antoni M.; Moll, Francesc de B. «Comuna». A: Diccionari català-valencià-balear. Palma: Moll, 1930-1962. ISBN 8427300255.
* ↑ «Comuna». A: Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 4. Palma: Promomallorca, p. 14. ISBN 84-8661702-2.
* ↑ En el s. XVII la vila de Santa Maria del Camí donava 5 lliures, procedents de la renda de les Comunes, als pares que en tenien necessitat, pel casament de les seves filles

## Vegeu també

* Comunalisme
Viccionari
# Conveni d'Eliot

El Conveni d'Eliot es va signar el 27 d'abril de 1835 a Logronyo per Jerónimo Valdés de Noriega i el 28 d'abril de 1835 a Eulate pel carlí Tomás de Zumalacárregui y de Imaz amb la intervenció de lord Eliot, enviat pel govern britànic, per posar final als afusellaments indiscriminats de presoners i promoure el seu intercanvi, durant la Primera Guerra Carlina. El tractat estipulava:
* La preservació de les vides dels presoners
* L'intercanvi periòdic de presoners
* L'intercanvi de presoners en igual nombre per cada bàndol
* L'intercanvi d'oficials en igualtat de rang
* Els llocs on es mantinguessin els presoners havien de ser respectats
* Els presoners havien de ser jutjats segons la Llei
* Els presoners malalts i ferits havien de ser respectats
* El tractat era vigent en tots els territoris del Regne
* El Conveni seria seguit estrictament

## Aplicació

Al front basc i navarrès fou d'aplicació immediata, però a Catalunya no entrà en vigor fins al comunicat del liberal Ramon de Meer i Kindelán al cap carlí Antonio Urbiztondo el 3 de juliol a Miralcamp, i la notificació d'aquest a la Junta Superior de Berga el 9 de juliol. Ramon Cabrera i Grinyó no acceptà les disposicions del Conveni fins a les acaballes de la guerra, acordant el Conveni de Segura o Lécera el 3 d'abril de 1839 amb Antonio van Halen y Sarti.

## Referències

* ↑ Orellana, Francisco José. Historia del General Prim (en castellà). vol.1. Centro editorial artístico de Miguel Seguí, 1852, p. 660.
* ↑ «Conveni d'Eliot». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Convenció supletòria sobre l'abolició de l'esclavitud de 1956

La Convenció supletòria sobre l'abolició de l'esclavitud de 1956 (en anglès: Supplementary Convention on the Abolition of Slavery), títol oficial de la qual és Convenció supletòria sobre l'abolició de l'esclavitud, el comerç d'esclaus i de les institucions i pràctiques similars a l'esclavitud (en anglès: Supplementary Convention on the Abolition of Slavery, the Slave Trade, and Institutions and Practices Similar to Slavery), és un tractat de 1956 de les Nacions Unides que es basa en la Convenció sobre l'esclavitud de 1926, encara vigent i operatiu, i que proposa l'abolició de l'esclavitud i el comerç d'esclaus, i en la Convenció sobre el treball forçat de 1930, que prohibia el treball forçat o obligat, prohibint el treball per deutes, l'existència de serfs, el matrimoni infantil, el matrimoni servil i la servitud infantil.

## Sumari dels articles clau

* Article 1 - Les parts es comprometen a abolir i abandonar el treball per deutes, la servitud, el matrimoni servil i la servitud infantil.
* Article 2 - Les parts es comprometen a establir una edat mínima pel matrimoni, encoratjar el registre dels matrimonis, i a encoratjar la declaració pública del consentiment del matrimoni.
* Article 3 - Criminalització del tràfic d'esclaus.
* Article 4 - Els esclaus fugitius que arribin a vaixells amb bandera de les parts han d'assolir la llibertat ipso facto.
* Article 5 - Criminalització de la marcació (inclosa la mutilació i la cremació) d'esclaus i persones servils.
* Article 6 - Criminalització de l'esclavització d'altres persones.
* Article 7 - Definicions de les paraules "esclau", "persona amb estatus de serf" i "comerç d'esclaus"
* Article 9 - No es fan exempcions en aquesta Convenció.
* Article 12 - Aquesta Convenció s'ha d'aplicar a tots els territoris de les Nacions Unides, colònies i altres territoris no metropolitans als quals qualsevol estat part en sigui responsable.

## Vegeu també

* Esclavitud contemporània
* Slave Trade Acts

## Referències

* ↑ «United Nations Treaty Collection». [Consulta: 28 desembre 2017].

## Enllaços externs

* Supplementary Convention on the Abolition of Slavery, the Slave Trade, and Institutions and Practices Similar to Slavery, 226 U.N.T.S. 3, entered into force 30 April 1957. Text of the Supplementary Convention on the Abolition of Slavery (anglès)
# Convenció Nacional Republicana

La Convenció Nacional Republicana (Republican National Convention en anglès) és la convenció del Comitè Nacional Republicà que nomina al candidat presidencial del Partit Republicà dels Estats Units per a les eleccions federals. Com la Convenció Nacional Demòcrata, la Convenció Nacional Republicana marca el final de les primàries presidencials i l'inici de la campanya de les eleccions generals.
El 2016, 2.472 delegats assistiran a la Convenció Nacional Republicana a Cleveland, Ohio del 18 al 21 de juliol per a nominar al candidat republicà per a les eleccions presidencials. El guanyador ha de rebre el suport de 1.237 delegats, la meitat més u. Si cap candidat aconsegueix la majoria dels vots, es procedeix a una convenció negociada.

## Referències

* ↑ «Frequently Asked Questions». 2016 GOP Convention. Arxivat de l'original el 2016-03-05. [Consulta: 5 març 2016].
* ↑ «The Path to a Presidential Nomination». WSJ Online, 02-02-2016.
# Convenció Republicana Nacional

La Convenció Republicana Nacional fou un partit polític nigerià establert pel govern del general brahim Babangida i finalment dissolt pel règim militar del General Sani Abacha el 1993.

## Alineament

El partit va ser organitzat per proveir als conservadors del país amb un partit representatiu, i va tenir el major suport als estats del nord i als estats orientals d'Abia i Enugu. Tanmateix, molts sentien que hi havia poca diferència entre el partit i el seu únic competidor, el Partit Social Democràtic de Nigèria (SDP), l'altre partit creat pel govern. Ambdós partits estaven sota la supervisió del govern militar i la majoria dels seus candidats a la presidència van afavorir una continuació del Programa d'Ajustament Estructural de l'administració de Babangida.

## Història del partit

El partit era en gran part una amalgamació de tres organitzacions importants, la Convenció Liberal, el Congrés Nacional de Nigèria i el Federalistes. En les primeres primàries presidencials, la cursa va ser dominada per uns quants prominent líders haussa-fulani. Adamu Ciroma, un exministre i ex governador del banc central era el seu candidat capdavanter; va recollir aproximadament 270,000 vots. Umaru Shinkafi, va entrar segon amb aproximadament 250.000.
El partit va estar sota el lideratge de Tom Ikimi, un arquitecte de l'estat Edo.
Finalment a les eleccions després anul·lades, va competir com a candidat del partit Alhaji Bashir Tofa. El seu rival Moshood Abiola del PSD el va derrotar de manera aclaparadora però els militars van anul·lar els resultats (que ni tan sols es van publicar oficialment) per raons mai aclarides.

## Referències

* Karl Maier, Regional rivalries blight experiment with ballot box, The Independent, Independent News & Media, 1992 (17-3)
* Political parties are forming privately; groupings, Country Report, 1989 (14-4|
* Nigeria; Presidential business, The Economist, The Economist Group, 1991 (16-3)
* Party officials pleased with primary results, Agence France-Presse, 2007 (24-2)
# Comtat de Jackson

«Comtat de Jackson» té aquests significats:
* Comtat de Jackson (Alabama)
* Comtat de Jackson (Arkansas)
* Comtat de Jackson (Carolina del Nord)
* Comtat de Jackson (Colorado)
* Comtat de Jackson (Dakota del Sud)
* Comtat de Jackson (Florida)
* Comtat de Jackson (Geòrgia)
* Comtat de Jackson (Illinois)
* Comtat de Jackson (Indiana)
* Comtat de Jackson (Iowa)
* Comtat de Jackson (Kansas)
* Comtat de Jackson (Kentucky)
* Parròquia de Jackson (Louisiana)
* Comtat de Jackson (Michigan)
* Comtat de Jackson (Minnesota)
* Comtat de Jackson (Mississipi)
* Comtat de Jackson (Missouri)
* Comtat de Jackson (Ohio)
* Comtat de Jackson (Oklahoma)
* Comtat de Jackson (Oregon)
* Comtat de Jackson (Tennessee)
* Comtat de Jackson (Texas)
* Comtat de Jackson (Virgínia de l'Oest)
* Comtat de Jackson (Wisconsin)
# Tyrolean Jet Services

Tyrolean Jet Services és un operador aeri austríac amb seu a Innsbruck. Fou fundat el 1978 com a primer operador aeri executiu del país, operant avions de negocis per al Departament de Vols Corporatius de Swarovski i per a clients del mercat mundial de vols xàrter.
A abril del 2018, la seva flota es componia dels cinc aparells següents:
* 1 Airbus ACJ 319 (OE-LIP)
* 1 Bombardier Global Express (OE-IEL)
* 2 Cessna Citation VII (OE-GLS, OE-GMG)
* 1 Gulfstream G550 (OE-IZI)

## Referències

* ↑ Austro Control - Behördliches Österreichisches Zivilluftfahrzeugregister, consulta: 25 gener 2017 (en alemany)
# Chalmelh

Chalmelh (en francès Chaumeil) és un municipi francès del departament de la Corresa, a la regió de la Nova Aquitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 236 | 325 | 270 | 218 | 188 | 192 | 159 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1995-2008 | Jean-Michel Pradinas | |
| 2008- | Jean-Pierre Kuttig | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana a lemosin.net i toponímia de la Corresa
# Hambergita

L'hambergita és un mineral de la classe dels borats. Va rebre el seu nom l'any 1890 per Waldemar Christofer Brøgger en honor d'Axel Hamberg (1863-1933), professor de geografia a la Universitat d'Uppsala, Suècia, qui va cridar l'atenció sobre els primers exemplars.

## Característiques

L'hambergita és un borat de fórmula química Be₂(BO₃)(OH). Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. Es troba típicament ben cristal·litzat, de forma prismàtica al llarg de [001] o bipiramidal, mostrant {110}, {021}, {010}, {100} i {210}, estriat en {100} amb estries paral·leles a [001], de fins a 30 cm. La seva duresa a l'escala de Mohs és 7,5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, l'hambergita pertany a «06.AB: borats amb anions addicionals; 1(D) + OH, etc.» juntament amb els següents minerals: berborita, jeremejevita, warwickita, yuanfuliïta, karlita, azoproïta, bonaccordita, fredrikssonita, ludwigita, vonsenita, pinakiolita, blatterita, chestermanita, ortopinakiolita, takeuchiïta, hulsita, magnesiohulsita, aluminomagnesiohulsita, fluoborita, hidroxilborita, shabynita, wightmanita, gaudefroyita, sakhaïta, harkerita, pertsevita-(F), pertsevita-(OH), jacquesdietrichita i painita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta l'any 1890 a les pegmatites sienites de Salbutangen, Helgeroa (Vestfold, Noruega), on es troba associada a altres minerals com: zircó, sodalita, fluorita, ferrohornblenda, biotita, analcima i altres minerals del grup dels feldespats.

## Referències

* ↑ «Hambergite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 27 juny 2016].
* ↑ «Hambergite» (en anglès). Handbook of Mineralogy. [Consulta: 27 juny 2016].
# Premis Butaca de 1996

Els Premis Butaca de 1996, varen ser la segona edició dels oficialment anomenats Premis Butaca de teatre i cinema de Catalunya, uns guardons teatrals i cinematogràfics catalans, creats l'any 1995 per Glòria Cid i Toni Martín, conductors d'un programa a la ràdio de Premià de Mar, en reconeixement de les obres de teatre i pel·lícules estrenades a Catalunya. Els premis són atorgats per votació popular.
En aquesta segona edició, s'atorgaren els següents premis extraordinaris:
* Premi Butaca especial als tres anys en cartell
* Premi Butaca especial a l'esforç i l'estima pel teatre
* Butaca d'Honor

## Palmarès

* Millor muntatge teatral: Pel davant i pel darrera (3xtres).
* Millor musical: Blues en la nit (Companyia Reguant).
* Millor direcció teatral: Sergi Belbel, L'hostalera.
* Millor actriu de teatre: Mercè Comes, Pel davant i pel darrera.
* Millor actor de teatre: Abel Folk, Pel davant i pel darrera.
* Millor pel·lícula d'autor: Mighty Aphrodite, de Woody Allen.
* Millor actriu catalana de cinema: Ariadna Gil, Malena es un nombre de tango.
* Millor actor català de cinema: Emilio Gutiérrez Caba, Parella de tres.
* Millor mitjà de difusió del teatre: La ràdio a escena (Albert de la Torre).
* Millor mitjà de difusió del cinema: Àlex Gorina, La finestra indiscreta i Tallats de lluna.
* Premi Butaca especial als tres anys en cartell: Paco Morán i Joan Pera, La extraña pareja.
* Premi Butaca especial a l'esforç i l'estima pel teatre: Sala Beckett, Teatre Artenbrut, Teatre Malic, Teatre Tantarantana i Versus Teatre.
* Butaca d'Honor: Pepe Rubianes.

## Referències

* ↑ «Edicions Anteriors – PREMIS BUTACA 2020». Arxivat de l'original el 2021-01-09. [Consulta: 8 gener 2021].
# Josep Sanvenancio Merino

Josep Sanvenancio Merino (Riola, 1942) és un ex-pilotaire valencià, que en la posició de rest va marcar època en la història de la pilota valenciana, i de l'Escala i corda en particular, sota el malnom d'Eusebio.

## Palmarés

* Campió del Campionat Nacional d'Escala i Corda 1968 i 1982
* Subcampió del Campionat Nacional d'Escala i Corda 1969, 1971, 1978 i 1981

## Referències

* ↑ Joc de Pilota, historia de un deporte valenciano - Alberto Soldado. Diputació de València, 1998. ISBN 84-923378-1-8
* ↑ «'Sempre s'ha dit que u és figura quan ha jugat contra els tres millors'». PilotaVeu, 09-10-2015. Arxivat de l'original el 2017-02-02 [Consulta: 25 gener 2017].
# Comtat de Jefferson (Alabama)

El Comtat de Jefferson és el comtat amb la densitat de població més alta en l'estat d'Alabama, on està situada la ciutat de Birmingham. En el cens dels EUA de l'any 2000, la població del Comtat Jefferson era de 662,047. El Comtat de Jefferson és el comtat més poblat i el principal de la Gran Àrea de Birmingham.

## Història

El Comtat de Jefferson se fundà el 13 de desembre de 1819 de la mà de la legislatura d'Alabama. Fou anomenat així en honor de Thomas Jefferson. El comtat es localitza a la porció nord-central de l'estat, en la prolongació cap al sud dels Apalatxes, al centre del ferro, carbó i pedra calcària de la banda del Sud. El Comtat Jefferson County està confrontat pels comtats: Blount, Bibb, St. Clair, Shelby, Tuscaloosa, i Walker. La seu del comtat fou Carrollsville entre 1819 i 1821, Elyton des de 1821 a 1873, i des de 1873 ha estat a Birmingham, que se li anomenà així per la ciutat anglesa del mateix nom en Warwickshire, fou durant molt de temps un centre de producció de ferro i acer i dels oficis afins.

## Geografia

Segons l'Oficina del Cens dels Estats Units el comtat té una àrea total de 2.911 km², dels quals 2.882 km² són de terra i 29 km² d'aigua (1,00%).

### Autopistes principals

* Interestatal 20
* Interestatal 59
* Interestatal 65
* Interestatal 459
* U.S. Highway 11
* U.S. Highway 31
* U.S. Highway 78
* U.S. Highway 280
* U.S. Highway 411
* Ruta Estatal 5
* Ruta Estatal 75
* Ruta Estatal 79
* Ruta Estatal 149
* Ruta Estatal 150
* Ruta Estatal 269

## Referències

* 1 2 3 4 «Jefferson County Extension Office». Alabama Cooperative Extension System (ACES).

## Enllaços externs

* Comtat de Jefferson - Lloc web oficial
# Torre del Rector

La Torre del Rector és una masia de Santa Perpètua de Mogoda (Vallès Occidental) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una masia de planta basilical amb coberta a doble vessant. La façana principal sobresurt del nivell de la teulada amb una estructura de corba i contra corba que l'ornamenta. Està distribuïda en tres pisos i la porta d'entrada, ha perdut la seva forma original.
A la façana posterior, destaquen les tres finestres del pis superior amb arc de mig punt. La masia té altres construccions adossades a l'edifici principal i que formen part del conjunt.

## Història

La torre del Rector, té una disposició tradicional de tres cossos i va ser reformada al segle xvii donant-li un aspecte molt diferent de la casa de pagès. A la part central del pis, hi ha la residència del senyor propietari el qual ja no cultivava la terra directament, sinó que només venia a passar temporades.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Torre del Rector». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 4 desembre 2016].
# Gambas al ajillo

Les gambes amb allada o Gambas al ajillo, com s'anomenen a Espanya, són un plat popular de la cuina espanyola que sol trobar-se majoritàriament al sud i centre del territori. Els ingredients que constitueixen aquest plat són gambes pelades, all i oli d'oliva. Se sol servir com a ració en els bars. Aquest plat forma part dels típics plats de la cultura dels bars d'Espanya i és tan popular que hi ha bars a Madrid que l'ofereixen com a plat principal.

## Preparació i serveis

Les gambes a l'all se solen cuinar en una cassola de fang (denominada de vegades abreujadament fang ) on es col·loca a fregir prèviament all i julivert en oli d'oliva, per a continuació afegir aquestes en l'últim moment. Algunes vegades es posen unes rodanxes de bitxo seca perquè li doni al plat un sabor lleugerament picant. Altres preparacions inclouen un raig de vi de xerès. Solen servir-se directament de la graella en el fang i amb l'oli bullent, empolvorades amb una mica de julivert sec o mullat. Han de menjar ràpidament, sense que arribin a refredar-se. És una tapa que se sol prendre amb vi (blanc o negre).

## Vegeu també

* Gastronomia d'Espanya
* Karides güveç
* Kiremitte karides
* Tapes

## Referències

* ↑ Julio César Cano: Solo Tapas. La Cocina En Miniatura. Barcelona 2011, ISBN 978-84-96599-94-9, p. 67