OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Holstein

«Holstein» té aquests significats:
* Toponímia:
** Holstein (regió d'Europa), regió al sud de l'istme de la península de Jutlàndia, actualment a Alemanya, del qual el territori correspon a la meitat meridional de l'actual Slesvig-Holstein
** Ducat de Holstein, comtat i després ducat des de 1474 fins a 1864
** Holstein (Großsolt), nucli del municipi de Großsolt a Slesvig-Holstein
** Holštejn, municipi a Txèquia
** Castell d'Holštejn, el castell fortificat del mateix municipi
** Gross Holstein, suburbi de Kaliningrad, conebguit ara amb el nom de Pregolsky
** Holstein (Iowa), municipi a l'estat d'Iowa als Estats Units
** Holstein (Nebraska), municipi a l'estat de Nebraska als Estats Units
** New Holstein població dels Estats Units a l'estat de Wisconsin.
** Slesvig-Holstein, estat federal d'Alemanya.
* Llinatges:
** Schauenburg-Holstein, família noble i les seves branques
** Holstein-Gottorp
** Holstein-Itzehoe
** Holstein-Rendsburg
** Holstein-Kiel
** Holstein-Pinneberg
** Holstein-Plön
** Holstein-Segeberg
** Holštejn, família noble
* Biografies:
** Augusta Maria de Schleswig-Holstein-Gottorp (Gottorp, 1649 - Augustenburg bei Durlach, 1728), noble alemanya, filla de Frederic III de Holstein-Gottorp (1597-1659) i de Maria Elisabet de Saxònia (1610–1684)
** Carles Frederic de Holstein-Gottorp (Estocolm, Suècia, 1700 - Rolfshagen, 1739), duc de Holstein
** Cristià August de Holstein-Gottorp (Gottorp, 1673 - 1726)
** Cristià de Schleswig-Holstein (1831-1917), príncep danès
** Franz von Holstein (1826-1878), compositor alemany
** Frederic de Slesvig-Holstein-Sondenburg-Augustenburg, duc de Slesvig-Holstein de 1963 a 1880
** Frederic Guillem d'Schleswig-Holstein-Sondenburg-Glücksburg
** Frederic IV de Holstein-Gottorp (1671-1702), duc de Slesvig-Holstein
** Friedrich von Holstein (1837-1909), diplomàtic alemany
** Joan Lluís von Holstein (1694-1763), canceller de Dinamarca
** Joana Elisabet de Holstein-Gottorp (palau de Gottorf, Alemanya, 1712 - París, 1760)
** Lluís Holstein-Holsteinborg (1815-1892), ministre danès
** Ludvig Holstein-Ledreborg (1839-1912), ministre danès
** Madame de Staël, nascuda baronessa de Staël-Holstein (1766-1817), escriptora
* Miscel·lània
** Holstein (geologia), estatge del Quaternari corresponent al penúltim i gran interglacial Mindel-Riss
** Holstein Kiel, club esportiu a Kiel
** Holstein (boví), raça bovina
** Holsten, marca de cervesa d'Hamburg
** Escalopa Holstein, escalopa amb ous i conserves de peix, inventada per a Friedrich von Holstein
** Fractura de Holstein-Lewis, fractura espiroide de l'húmer
# Magí Germà i Subirà

Magí Germà i Subirà (Barcelona, 1805 - Lleida, 1842) fou un compositor català.
El 1826 aconseguí per oposició la plaça de mestre de capella de la catedral de Lleida, succeint en Josep Menéndez, la qual deixà el 1831, a causa del seu mal estat de salut.
Deixà inspirades composicions, especialment un salm a dos cors amb acompanyament d'orgue, un Te Deum i unes Lamentacions.

## Referències

* ↑ «Magí Germà i Subirà». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Enciclopedia universal ilustrada europeo-americana (en castellà). volum 25 Fui - Gibz. Madrid: Espasa-Calpe, 1975, p. 1426. ISBN 84-239-4525-1.
# Resolució 1301 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 1301 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, adoptada per unanimitat el 31 de maig de 2000 després de reafirmar totes les resolucions anteriors del Sàhara Occidental, en particular la resolució 1108 (1997) i 1292 el Consell va ampliar el mandat de la Missió de Nacions Unides pel Referèndum al Sàhara Occidental (MINURSO) fins al 31 de juliol de 2000.
La resolució comen acollint amb beneplàcit esforços per sensibilitzar al personal de les Nacions Unides en les operacions de manteniment de la pau en la prevenció i el control del VIH/SIDA i altres malalties. El Consell va donar suport als esforços de la MINURSO per implementar el Pla de Regularització i els acords per celebrar un referèndum lliure i just d'autodeterminació pel poble del Sàhara Occidental. Les diferències fonamentals entre el Marroc i el Front Polisario encara no s'havien resolt.
El mandat de la MINURSO es va ampliar amb la condició que ambdues parts presentessin propostes per resoldre els problemes relacionats amb l'execució del Pla de Regularització i una solució general duradora sobre l'estatus polític de Sàhara Occidental. El Secretari General Kofi Annan va haver de presentar una avaluació de la situació abans del 31 de juliol de 2000.
La resolució 1301, patrocinada per França, Rússia, el Regne Unit i els Estats Units, va ser aprovada per 12 vots a favor i un en contra (Namíbia) i dues abstencions de Jamaica i Mali. Explicant els seus vots, el representant de Namíbia va dir que no podia donar suport a una sortida de les disposicions del Pla de Regularització i el dret inalienable del poble a l'autodeterminació i la independència, tot i que recolzaria l'extensió de la MINURSO; el representant de Jamaica va declarar que la resolució havia de ser simplement tècnica, ja que el referèndum no tindria lloc fins que el Consell no s'hagués adreçat, i les consideracions polítiques i altres propostes alternatives haurien d'haver estat deixades a una resolució posterior; i el representant de Mali va donar suport al Pla de Regularització i va acordar que el referèndum no es produiria aviat, però va preferir l'aprovació d'un Declaració Presidencial encomanant al Enviat Personal del Secretari General.

## Vegeu també

* Zona Lliure
* República Àrab Sahrauí Democràtica
* Mur marroquí
* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1301 a la 1400 (2000 – 2002)

## Referències

* 1 2 «Council extends MINURSO mandate until 31 July». United Nations, 31-05-2000.
* ↑ Fischer, H. Yearbook of International Humanitarian Law: 2000, Volume 3; Volume 2000. Cambridge University Press, 2000, p. 213. ISBN 978-90-6704-140-9.
* ↑ Whitfield, Teresa. Friends indeed?: the United Nations, groups of friends, and the resolution of conflict. US Institute of Peace Press, 2007, p. 350. ISBN 978-1-60127-006-1.

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# República de Guriana

La República Guriana era una comunitat insurgent que va existir entre 1902 i 1906 a la regió de Georgia occidental de Guria (coneguda aleshores com Ozurget Uyezd) a l'Imperi Rus. Va sorgir d’una revolta sobre els drets de pasturatge de terres el 1902. Diverses qüestions de les dècades anteriors que van afectar la població camperola, incloses la fiscalitat, la propietat de la terra i factors econòmics, també van propiciar el començament de la insurrecció. La revolta va guanyar força a través dels esforços dels socialdemòcrates georgians, malgrat algunes reserves del seu partit sobre el suport a un moviment camperol, i va créixer encara més durant la revolució russa de 1905.

## Referències

* ↑ georgià: გურიის რესპუბლიკა rus: Гурийская республика
* ↑ Mchedishvili 2012
* ↑ Shanin 1997, p. 180
# Willem Einthoven

Willem Einthoven (Semarang, (Java), 21 de maig del 1860 - Leiden, 28 de setembre del 1927) fou un metge i professor universitari neerlandès guardonat amb el Premi Nobel de Medicina o Fisiologia l'any 1924.

## Biografia

Va néixer el 21 de maig de 1860 a la ciutat de Semarang, ciutat situada a l'illa de Java i actualment forma part d'Indonèsia però que en aquells temps formava part de la colònia de les Índies Orientals Neerlandeses. Després de la mort del pare la família va retornar al seu país d'origen, i Einthoven va estudiar medicina a la Universitat d'Utrecht, on es graduà el 1885. L'any següent fou nomenat professor de fisiologia i histologia a la Universitat de Leiden.
Einthoven morí el 28 de setembre de 1927 a la ciutat de Leiden, situada a la província d'Holanda Meridional.

## Recerca científica

L'any 1901 va publicar el seu primer article científic comunicant les seves experiències sobre el galvanòmetre de corda i la seva utilitat per al registre de camps electromagnètics. Així mateix descriví amb detall les seves aplicancions mèdiques, especialment en els potencials cardíacs i les cardiopaties, esdevenint una eina útil i imprescindible en l'anàlisi cardiològic. Mitjançant la formulació del Triangle d'Einthoven determinà els mecanismes del funcionament de l'electrocardiograma.
L'any 1924 fou guardonat amb el Premi Nobel de Medicina o Fisiologia pels seus estudis sobre el mecanisme de l'electrocardiograma.
Posteriorment centrà la seva recerca científica al voltant de l'acústica.

## Reconeixements posteriors

En honor seu s'anomenà el cràter Einthoven sobre la superfície de la Lluna.

## Referències

* ↑ «Overlijden Willem Einthoven op 28 september 1927 te Leiden» (en neerlandès). Open Archieven. [Consulta: 17 juliol 2022].
* ↑ W. Einthoven «Het tele-cardiogram». Nederlands Tijdschrift voor Geneeskunde, vol. 22, 1906, pàg. 1517-47.
* ↑ «Willem Einthoven» (en anglès). The Nobel Foundation. [Consulta: 17 juliol 2022].
* ↑ Einthoven, Gazetteer of Planetary Nomenclature, International Astronomical Union (IAU) Working Group for Planetary System Nomenclature (WGPSN)

## Enllaços externs

* «Willem Einthoven» (en anglès). The Nobel Prize. The Nobel Foundation.
* (anglès) Formulació del Triangle d'Einthoven
# Willem Kalf

Willem Kalf (Rotterdam, 1619 - Amsterdam, 1693) va ser un pintor neerlandès que va destacar per pintar bodegons, gènere del qual es considera un gran mestre.
La seva biografia està plena d'interrogants. Inicialment es creia que havia estat deixeble de Hendrik Gerritsz, cosa que actualment es descarta. El 1642 se'n va anar a París, on majoritàriament pintà bodegons de gran format i algunes petites escenes interiors de temes quotidians.
El 1646 va tornar a Rotterdam, però poc després es va mudar a Hoorn, lloc on l'any 1652 es va casar amb Cornelia Pluvier, una gravadora i poetessa amb qui va tenir quatre fills. El 1653 l'artista i la seva família es van establir a Amsterdam, on Kalf va seguir pintant bodegons amb menys elements i una il·luminació més fosca. Allí es va morir, als 74 anys.
La seva producció és relativament escassa i molt preuada. Entre les seves obres més notables hi ha: Interior d'una cuina (Museu del Louvre de París), Bodegó amb gerra de plata (Rijksmuseum de Ámsterdam) i Bodegó amb copa de nautilus (Museu Thyssen-Bornemisza, Madrid).

## Referències

* ↑ "Kalf, Willem" The Oxford Dictionary of Art and Artists. Ed Ian Chilvers. Oxford University Press 2009 Oxford Reference Online. Oxford University Press.

## Enllaços externs

* Obras de Willem Kalf en el Museo Thyssen (con biografía).
* Painted Light: Suermondt-Ludwig-Museum Arxivat 2014-05-12 a Wayback Machine.
# Retziana-(La)

La retziana-(La) és un mineral de la classe dels fosfats, que pertany al grup de la retziana. Rep el nom per la seva relació amb la retziana-(Ce). El sufix -(La) denota el domini del lantani en la composició. L'arrel del nom és en honor d'Anders Jahan Retzius, naturalista suec i professor de botànica, química i història natural de la Universitat de Lund.

## Característiques

La retziana-(La) és un arsenat de fórmula química (Mn$^{2+}$,Mg)₂(La,Ce,Nd)(AsO₄)(OH)₄. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. La seva duresa a l'escala de Mohs es troba entre 3 i 4.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la retziana-(La) pertany a «08.B - Fosfats, etc. amb anions addicionals, sense H₂O, amb cations de mida mitjana i gran, (OH, etc.):RO₄ = 4:1» juntament amb els següents minerals: retziana-(Ce), retziana-(Nd), paulkel·lerita, kolitschita i brendelita.
L'exemplar que va servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troba conservat al Museu Smithsonian, amb el número de referència: 160290

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la mina Sterling, a la localitat d'Ogdensburg, dins el districte Miner de Franklin, al comtat de Sussex (Nova Jersey, Estats Units). També ha estat descrita a la mina Gonzen, a Sargans (Suïssa) i al dipòsit número 3 d'Ushkatyn, a Zhayrem (Kazakhstan). Aquests tres indrets són els únics de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Retzian-(La)» (en anglès). Mindat. [Consulta: 19 desembre 2019].
# Retícula

Una retícula és un conjunt de dos o més fils creuats o paral·lels que es col·loquen superposats en el camp de visió d'una ullera o un altre aparell òptic per precisar la visual o per efectuar mesuraments estadimètrics o de telemetria. És una part essencial d'un teodolit, d'un nivell topogràfic o d'un taquímetre, encara que també en porten altres aparells òptics com són: el visor telescòpic d'un rifle, certs tipus de lupa o de microscopi, etc. L'abat Picard, va ser el primer a utilitzar una ullera equipada amb una retícula.

## Cross hair

El Cross hair és una retícula que permet millorar la precisió d'un dispositiu òptic, inserint en el camp visual, una creu única (o doble) de fils que serveixen de referència per centrar l'alineació o mesurar. Normalment van situats dins d'una ullera o un altre tipus de dispositiu (P.ex.:una lupa, un microscopi, uns prismàtics....). Una llum arran dels fils permet veure'ls il·luminats en el camp de visió. Atès que aquests fils han de ser molt prims (per a millorar la precisió), i l'òptica on es munten tendeix a ampliar-los, durant molt de temps s'ha utilitzat fil d'aranya per fer-los, (avui dia ja són sintètics). La petita ullera que acompanya a un telescopi refractor en el seu moviment per a trobar les estrelles, coneguda com a buscador, inclou una retícula Cross hair per a millorar la precisió en el centrat de l'astre objectiu.

## Vegeu també

* Paral·laxi
* Alidada
* Clinòmetre
* Groma
* Grafòmetre
* Telèmetre estadimètric
* Mira topogràfica
# Retèrra

Retèrra (en francès Reterre) és una comuna (municipi) de França, a la regió de la Nova Aquitània, departament de la Cruesa.
La seva població al cens de 1999 era de 319 habitants. Està integrada a la Communauté de communes Auzancea-Bellegarde-en-Marche.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 476 | 424 | 380 | 365 | 319 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1959-1999 | Pierre Nore | |
| 1999- | Daniel Gatier | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana a lemosin.net.
# ReactOS

ReactOS és un sistema operatiu lliure, amb llicència GNU GPL que té per objectiu esdevenir un clon de Windows NT pel que fa al seu nucli i ser compatible amb els seus binaris i controladors. Alhora vol ser compatible amb MS Server 2003. És desenvolupat en coordinació amb l'equip del projecte WINE.

## Història

L'any 1996 un grup de persones van iniciar el projecte FreeWin95 que tenia com a objectiu crear un sistema operatiu lliure clon de Windows 95.
El grup, però, tenia discussions i no s'aconseguien resultats. Jason Filby (any 1997) va passar a ser coordinador del projecte i va aconseguir, gràcies a diferents missatges a la llista de correu, que el projecte seguís endavant.
L'any 1998, després d'algunes converses entre els integrants del grup, es decideix que s'havia de clonar Windows NT en lloc de Windows 95, així com el canvi de nom a ReactOS.
Des de la versió 0.4.14, del 16 de desembre de 2021, es va decidir prioritzar la qualitat en front la quantitat de llançaments. Comportant que es deixés de publicar una versió cada tres mesos com era de costum. Actualment ReactOS està en fase de desenvolupament però ja es pot fer servir i aconsegueix fer funcionar algunes aplicacions natives per a Microsoft Windows i hi ha una comunitat darrera el projecte que hi col·labora. El major èxit de ReactOS es mostra damunt arquitectures de 32 bits, mentre que es fan progressos a x86_64 (x64).

## Requeriments del sistema

* Processador compatible x86 o x86-64, Pentium or later
* 64 MB de RAM (recomanat 256 MB)
* disc dur IDE/SATA d'almenys 350 MB en la partició primària
* partició primària d'inici del sistema FAT16/FAT32
* 2 MB VGA de l'adaptador gràfic (VESA BIOS versió 2.0 o posterior)
* Lector de CD-ROM
* Teclat estàndard
* Ratolí USB, PS/2 o compatible amb la sèrie de Microsoft

## Vegeu també

* Windows 95
* Windows NT
* Windows XP

## Referències

* ↑ Albert, Jose. «ReactOS: ¿Cuál es el estatus de este proyecto de código abierto?» (en castellà), 11-11-2023. [Consulta: 11 novembre 2023].
* ↑ Medina, Eduardo. «ReactOS no está muerto, sino que ha priorizado la calidad». Muy Linux, 30-06-2023. [Consulta: 4 juliol 2023].
* ↑ «ReactOS "Open-Source Windows" Steadily Improving x64 Port». phoronix, 27-06-2023. [Consulta: 27 juny 2023].
* ↑ «Installing». ReactOS, 20-01-2014. [Consulta: 10 febrer 2014].

## Enllaços externs

* ReactOS - Lloc web oficial
* ReactOS, un reemplaçament del Windows, però en Open Source, un article sobre ReactOS amb diverses informacions de "el racó d'en freejack
# Rhantus alutaceus

Rhantus alutaceus és una espècie de coleòpter adèfag de la família Dytiscidae. És un endemisme de Nova Caledònia.

## Referències

* ↑ IUCN (anglès)

## Bibliografia

* Baillie, J. i Groombridge, B., 1996. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 1996. UICN, Gland, Suïssa.
* Brands, S.J. (comp.), 1989-2006. Systema Naturae 2000. The Taxonomicon. Universal Taxonomic Services, Amsterdam, els Països Baixos.
* Groombridge, B. (ed.), 1994. 1994 IUCN Red List of Threatened Animals. UICN, Gland, Suïssa.

## Enllaços externs

* uBio (anglès)
* Comparative Toxicogenomics Database (anglès)
# Rhamsés Ripollés Puig

Rhamsés Ripollés i Puig (Morella, 1984) és un polític valencià del Partit Socialista del País Valencià designat en 2012 com a alcalde de Morella en substitució de l'anterior alcalde, el també socialista Joaquim Puig Ferrer, president de la Generalitat Valenciana de 2015 a 2023.
Ripollés és regidor de l'Ajuntament de Morella des de l'any 2005 i fou designat successor de l'aleshores alcalde Joaquim Puig Ferrer quan aquest va ser designat secretari general del PSPV-PSOE. Va accedir a l'alcaldia el 2012 en ser el segon a la llista electoral socialista de les eleccions municipals espanyoles de 2011. L'any 2015 es presentà per primera vegada com a cap de llista, va revalidar el càrrec d'alcalde per a la legislatura. El 2019 es tornà a presentar com a candidat a la alcaldia i va millorar els resultats amb un regidor més que en les anteriors eleccions. L'any 2023, el Partit Socialista del País Valencià va perdre la majoria absoluta per primera vegada en trenta-dos anys a Morella. Després de perdre més de 375 vots i quatre regidors, també va perdre el govern de la ciutat i l'alcaldia, que acabà en mans de l'agrupació d'electors Independents per Morella i del nou alcalde Bernabé Sangüesa.

## Referències

* ↑ morella, j t. «Morella prepara la llegada de Rhamsés Ripollés a la alcaldía» (en castellà), 03-04-2012. [Consulta: 25 octubre 2022].
* ↑ S.L, EDICIONES PLAZA. «El alcalde de Morella se sube el sueldo un 30% y cobrará como un portavoz del PP en la Diputación» (en castellà). [Consulta: 25 octubre 2022].
* ↑ Redacció. «Rhamsés Ripollés pren possessió com a Alcalde de Morella», 15-06-2019. [Consulta: 25 octubre 2022].
# Rhinomyias

Rhinomyias és un gènere d'ocells de la família dels muscicàpids (Muscicapidae).

## Taxonomia

Segons la Classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 2.10, 2011) aquest gènere està format per 12 espècies:
* Rhinomyias additus.
* Rhinomyias albigularis.
* Rhinomyias brunneatus.
* Rhinomyias colonus.
* Rhinomyias goodfellowi.
* Rhinomyias gularis.
* Rhinomyias insignis.
* Rhinomyias nicobaricus.
* Rhinomyias olivaceus.
* Rhinomyias oscillans.
* Rhinomyias ruficauda.
* Rhinomyias umbratilis.
# Retrat de Giovanna Tornabuoni

El Retrat de Giovanna Tornabuoni és una pintura del pintor italià renaixentista Domenico Ghirlandaio  que data de l'any 1488. En l'actualitat, roman exposat al Museu Thyssen-Bornemisza de Madrid.

## Descripció

La pintura retrata a Giovanna degli Albizzi, una dona de la noblesa florentina que es va casar amb Lorenzo Tornabuoni. Va morir donant a llum el 1488, any de la pintura. Ha estat identificada gràcies a altres retrats a la Capella Tornabuoni, on ella té la mateixa pinta.
Representa una dona jove d'un costat, portant precioses robes, incloent una gamurra. A la dreta, darrere d'ella, està colgada un collaret de corall (potser un rosari), un llibre parcialment tancat i una inscripció llatina, presa d'un epigrama del poeta del segle I d.C. Marco Valerio Marcial.

## Referències

* Santi, Bruno (2001). «Ghirlandaio». I protagonisti dell'arte italiana. Florència: Scala.

## Enllaços externs

* Portrait of Giovanna Tornabuoni - Domenico Ghirlandaio | Museo Thyssen
* Page on the portrait.
# Xiroke (Simferòpol)

* Per a altres significats, vegeu «Xiroke».
Xiroke (en (ucraïnès): Широке, en rus: Широкое, Xirókoie) és un poble de la República Autònoma de Crimea a Ucraïna, que el 2014 tenia 1.491 habitants. Pertany al districte de Simferòpol.

## Referències

* ↑ «Об установлении границ поселка Айкаван, сел Ана-Юрт, Дружного, Ивановки, Строгановки, Трудового Трудовского сельского совета (Симферопольский район) Автономной Республики Крым». Arxivat de l'original el 2015-12-22. [Consulta: 14 desembre 2015].
* ↑ «Приказ Минкомсвязи России «О внесении изменений в Российскую систему и план нумерации, утвержденные приказом Министерства информационных технологий и связи Российской Федерации от 17.11.2006 № 142»». Минкомсвязь России. Arxivat de l'original el 2017-07-05. [Consulta: 24 juliol 2016].
* ↑ «Новые телефонные коды городов Крыма». Крымтелеком. Arxivat de l'original el 2016-05-06. [Consulta: 24 juliol 2016].
# Xiroki (Rostov)

* Per a altres significats, vegeu «Xiroki».
Xiroki (en rus: Широкий) és un poble (un khútor) de l'óblast de Rostov, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 561 habitants, pertany al municipi de Krasnoarmeiski.

## Referències

* ↑ Указ президиума ВС РСФСР от 22.12.1987 г. "О наименовании некоторых населенных пунктов в Ростовской области", 1987.
* ↑ «Карты Генштаба L-38 (А) 1:100000. Республика Калмыкия и Ростовская область.». Arxivat de l'original el 2015-09-24.