OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Citroën Xsara

El Citroën Xsara és un automòbil del segment C produït pel fabricant francès Citroën des de l'any 1997. El Xsara és el substitut del Citroën ZX, i s'ofereix en carrosseries hatchback de tres i cinc portes, i familiar de cinc portes.
Les seves motoritzacions són totes de quatre cilindres. Els gasolina són un 1.4 litres de 75 CV de potència màxima, un 1.6 litres de 95 o 110 CV, un 1.8 litres de 112 CV i un 2.0 litres de 137 o 167 CV. Els dièsel són un 2.0 litres de 90 CV de potència màxima i un 1.6 litres de 110 CV, ambdós amb turbocompressor i tecnologia common-rail.
El Xsara competí en el Campionat Mundial de Ral·lis. Sébastien Loeb el va conduir quan va ser campió de pilots entre els anys 2004 i 2006, i Citroën Sport va ser campió de constructors entre 2003 i 2005 amb el Xsara.

## Referències

* ↑ by commonly cited Euro Car Segment segment letter codes.
* ↑ "Lot 143: Xsara Break 1.5 D Phase I", Vente des réserves de l'Aventure Peugeot Citroën DS, Leclere Maison des Ventes, 10 December 2017, p. 154
* ↑ www.juwra.com. «Xsara WRC» (en inglés). [Consulta: 30 octubre 2012].
# Citrus (Califòrnia)

Citrus és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 10.581 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Citrus tenia 10.581 habitants, 2.614 habitatges, i 2.174 famílies. La densitat de població era de 4.539,3 habitants/km².
Dels 2.614 habitatges en un 47% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,4% hi vivien parelles casades, en un 16,6% dones solteres, i en un 16,8% no eren unitats familiars. En l'11,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 3,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 4,03 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 4,29.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 33% tenia menys de 18 anys, un 12,1% entre 18 i 24, un 31,3% entre 25 i 44, un 17,1% de 45 a 60 i un 6,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 28 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 55.110 $ i la renda mediana per família de 53.668 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.289 $ mentre que les dones 27.459 $. La renda per capita de la població era de 15.848 $. Entorn del 8,5% de les famílies i el 12,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Citrus». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Citrus». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 17 juliol 2010].
# Citrus Springs

Citrus Springs és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2000 tenia 4.157 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Citrus Springs tenia 4.157 habitants, 1.834 habitatges, i 1.333 famílies. La densitat de població era de 75,5 habitants per km².
Dels 1.834 habitatges en un 20,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62,4% hi vivien parelles casades, en un 8,5% dones solteres, i en un 27,3% no eren unitats familiars. En el 23,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,25 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,61.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 18% tenia menys de 18 anys, un 4,2% entre 18 i 24, un 18,6% entre 25 i 44, un 22,9% de 45 a 60 i un 36,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 54 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 85,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 29.758 $ i la renda mediana per família de 35.000 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.143 $ mentre que les dones 18.686 $. La renda per capita de la població era de 16.845 $. Entorn del 5% de les famílies i el 7,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Citrus Springs». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Citrus Springs». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Codi ATC A12

El codi ATC A12, descrit com Suplements minerals, és una subgrup terapèutic de l'Anatomical, Therapeutic, Chemical Classification System (ATC). La classificació ATC és un sistema de codis alfanumèric desenvolupat per l'Organització Mundial de la Salut (OMS) per als fàrmacs i altres productes sanitaris. El subgrup A12 és part del grup anatòmic A Sistema digestiu i metabolisme.
Els codis per a ús veterinari (codis ATCvet) poden han estat creats afegint la lletra Q davant dels codis ATC humans: QA12...
Les adaptacions estatals de la classificació ATC poden incloure codis addicionals no presents en aquesta llista, que segueix la versió de l'OMS.

## A12A Calci

    A12A A Calci
    A12A X Calci, combinacions amb altres drogues

## A12B Potassi

    A12B A Potassi

## A12C Altres suplements minerals

    A12C A Sodi
    A12C B Zinc
    A12C C Magnesi
    A12C D Fluorur
    A12C I Seleni
    A12C X Productes amb altres minerals

## Referències

* ↑ «ATC/DDD Index 2016: code A12». WHO Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology.
* ↑ «ATCvet Index 2016: code QA12». WHO Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology.
# Colibrí cuabronzat

El colibrí cuabronzat (Polyonymus caroli) és una espècie d'ocell de la subfamília dels lesbins (Lesbiinae) dins la família dels troquílids (Trochilidae) i única espècie del gènere Polyonymus (Heine, 1863)

## Hàbitat i distribució

Habita zones boscoses i arbustives del Perú.

## Referències

* ↑ «Colibrí cuabronzat». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 octubre 2024(català)
# Colibrí cuablanc

El colibrí cuablanc (Campylopterus ensipennis) és una espècie d'ocell de la família dels troquílids (Trochilidae) que habita la selva humida de les muntanyes del nord-est de Veneçuela.
# Colibrí cuacurt

El colibrí cuacurt (Myrmia micrura) és una espècie d'ocell de la subfamília dels troquilins (Trochilinae) dins la família dels troquílids (Trochilidae) que habita zones àrides amb matolls i arbusts, a les terres baixes costaneres de l'oest de l'Equador i nord-oest del Perú. És l'única espècie del gènere Myrmia Mulsant, 1876.

## Referències

* ↑ «Colibrí cuacurt». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 octubre 2024(català)
# Citoreducció

La citoreducció és la reducció de la major part del volum d'un càncer sense la intenció d'una erradicació completa. Normalment s'aconsegueix per extracció quirúrgica. La citoreducció s'utilitza amb intenció curativa només en alguns tipus de càncer, ja que, en general, l'eliminació parcial d'un tumor maligne no és una intervenció que valgui la pena de fer amb finalitats curatives (perquè les cèl·lules malignes que queden sense treure aviat es multipliquen i renoven l'amenaça). El càncer d'ovari i alguns tipus de càncer cerebral es citoredueixen abans de començar la radioteràpia o la quimioteràpia, cosa que fa que aquestes teràpies siguin més efectives. També es pot utilitzar en el cas de tumors de creixement lent per canviar les cèl·lules tumorals de la fase del cicle cel·lular a la fase replicativa.
En altres tipus de càncer en què la citoreducció no és curatiu, de vegades es fa amb intenció pal·liativa per alleujar l'efecte de massa. Per exemple, els tumors amb pressions massives sobre els pulmons o l'esòfag poden afectar la respiració o la deglució, en aquest cas el fet de citoreduir-los pot millorar la qualitat de vida i estendre la supervivència independentment de no curar el càncer.
Els procediments de citoreducció solen ser llargs i sovint complicats, trigant diverses hores o més a realitzar-se, en funció del grau d'afectació i de la ubicació.

## Referències

* 1 2 3 National Cancer Institute. NCI Dictionary of Cancer Terms: debulking.
* ↑ Silberman, AW «Surgical debulking of tumors.». Surg Gynecol Obstet, 155, 4, 1982, p. 577–585.
* ↑ American Cancer Society. Surgery for ovarian cancer.
* ↑ American Brain Tumor Association. Brain Tumor Surgery.
# Citostàtic

Citostàtic és la propietat de determinades substàncies o organismes de ser tòxics per a les cèl·lules. Els medicaments citostàtics són substàncies citotòxiques que s'utilitzen específicament per a causar un dany cel·lular que no és selectiu per a les cèl·lules tumorals, sinó que afecta totes les cèl·lules de l'organisme com a conseqüència dels seus efectes tòxics adverses.
Una substància citostàtica com aquella que és capaç d'inhibir o impedir l'evolució de la neoplàsia, restringint la maduració i la proliferació de cèl·lules malignes o actuant sobre fases específiques del cicle cel·lular i, per això, són actives enfront de cèl·lules que es troben en procés de divisió.
Este mecanisme fa que, al seu torn, siguen per si mateixes carcinògenes, mutàgenes i/o teratògenes. Són un grup heterogeni de substàncies de diferent naturalesa química que s'utilitzen de forma preferent, encara que no de manera exclusiva, com a tractament antineoplàstic. Se subministren soles o bé, acompanyades d'un altre tipus de teràpia.
Dins del procés d'utilització d'agents citostàtics, la ciclofosfamida, el 5-fluorouracil i el metotrexat constitueixen el 81% dels agents antineoplàstics preparats.
La capacitat citostàtica pot mesurar-se amb els següents tests:
* Test MTT.
* Test Trypan Blue (TB).
* Test de la Sulforhodamina B (SRB).
* Test WST.
* Test Clonogènic.
Les cèl·lules citostàtiques per dependència d'anticossos, en anglès (ADCC), descriuen l'habilitat cel·lular de matar certs limfòcits que requereixen que la cèl·lula blanc sigui marcada per un anticòs. La citotoxicitat de limfòcit, per l'altre costat, no és mitjançant anticossos, ni per citòstasi complementària (CDC), que és intervinguda pel sistema del complement.
Es distingeixen tres grups de limfòcits citostàtics:
* Limfòcits T citostàtics
* Natural killer
* Natural killer de cèl·lules T.
Viccionari
# Citosina desaminasa

La citosina desaminasa és un enzim que catalitza la següent reacció de desaminació:
citosina + H₂O $\rightleftharpoons$ uracil + NH3
Aquest enzim actua sobre carbonis nitrogenats, específicament en amidines cícliques. La citosina desaminada, el qual només es troba en procariotes i fongs, intervé en la ruta de salvament de nucleotids.

## Referències

* ↑ Kream, Jacob; Chargaff, Erwin «On the Cytosine Deaminase of Yeast1». Journal of the American Chemical Society, 74, 20, 01-10-1952, pàg. 5157–5160. DOI: 10.1021/ja01140a050. ISSN: 0002-7863.
* ↑ Ireton, Gregory C.; Black, Margaret E.; Stoddard, Barry L. «The 1.14 Å Crystal Structure of Yeast Cytosine Deaminase: Evolution of Nucleotide Salvage Enzymes and Implications for Genetic Chemotherapy» (en anglès). Structure, 11, 8, 01-08-2003, pàg. 961–972. DOI: 10.1016/S0969-2126(03)00153-9. ISSN: 0969-2126. PMID: 12906827.
# Club Esportiu Mediterrani

El Club Esportiu Mediterrani és una associació esportiva, especialment destacada en la natació i el waterpolo, de la ciutat de Barcelona.
Es fundà el 3 de juliol de 1931 per un grup d'amants de l'esport que freqüentaven la platja de la Barceloneta i la piscina dels banys La Deliciosa del mateix barri. L'any 1943, una profunda crisi al club provocà una escissió que portà, d'una banda, al trasllat del club a la seva nova seu, inaugurant la piscina del club a Sants (al carrer Galileu) l'abril de 1944 i, d'altra banda, la fundació del Club Natació Montjuïc.
Entre 1976 i 1979 el club construeix noves instal·lacions al carrer Regent Mendieta. El creixement del club porta a d'adquisició de noves instal·lacions, a l'antiga fàbrica modernista del 1903 Serra i Balet, al carrer Begur, inaugurades el 20 de juny de 1987. L'any 1999 s'atorga a aquesta instal·lació el nom de l'expresident Josep Vallès.
Després de 90 anys, el CE Mediterrani s'ha convertit en un referent de l'esport a Barcelona i arreu.
Entre els nombrosos èxits esportius que ha assolit el club al llarg de la seva història cal destacar el tercer lloc de l'equip femení de waterpolo a la Copa LEN l'any 2002.
Entre els esportistes destacats del club, es poden destacar Jordi Sans i Juan, Daniel Ballart, Marc Minguell

## Seccions

* Natació
* Waterpolo
* Natació amb aletes
* Natació màster
* Triatló
* Atletisme
* Esquaix
* Karate

## Palmarès

Waterpolo masculí
* Copa del Rei:
** 1992-93
* Campionat de Catalunya:
** 1995-96, 1997-98, 2000-01
Waterpolo femení
* Lliga espanyola:
** 1991-92, 1992-93, 1993-94, 1994-95, 1995-96, 1997-98, 1998-99, 2002-03, 2009-10
* Copa de la Reina:
** 1996-97, 1997-98, 1998-99, 1999-2000, 2002-03
* Copa Catalunya:
** 2008-09
Esportistes Olímpics:
* Barcelona 1992: Jordi Sans i Juan, Daniel Ballart Sans, Ricardo Sánchez Alarcón, Núria Castelló Marrugat.
* Sidney 2000: Eduardo Lorente Ginesta, Jorge Pérez Salinas, Milan Cipov (SVK), Peter Nizny (SVK), Toni Comas López.
* Londres 2012: Marina Garcia Urzainqui, "Kiko" Hervás Jodar, Edward Scott (GBR), Hocine Haciane (AND), Mònica Ramírez (AND).
* Tòquio 2020: Clara Espar Llaquet, Roser Tarragó Aymerich, Iris Wolwes (NED).

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Club Esportiu Mediterrani | enciclopèdia.cat». [Consulta: 4 setembre 2021].
* ↑ «El Club». Club Esportiu Mediterrani. Arxivat de l'original el 2009-01-27. [Consulta: 1r agost 2011].

## Enllaços externs

* Web oficial del club
# Comunitat de comunes del Coglais

La Comunitat de comunes del Coglais (en bretó Kumuniezh-kumunioù ar Gougleiz) és una estructura intercomunal francesa, situada al departament de l'Ille i Vilaine a la regió Bretanya, al País de Fougères. Té una extensió de 170,07 kilòmetres quadrats i una població d'11.380 habitants (2006).

## Composició

Agrupa 11 comunes :
* Baillé
* Le Châtellier
* Coglès
* Montours
* Saint-Brice-en-Coglès
* Saint-Étienne-en-Coglès
* Saint-Germain-en-Coglès
* Saint-Hilaire-des-Landes
* Saint-Marc-le-Blanc
* La Selle-en-Coglès
* Le Tiercent

## Vegeu també

* Intercomunalitats d'Ille i Vilaine

## Enllaços externs

* (francès) (bretó) Geografia de Bretanya : portal geogràfic, cartogràfic i estadístic
# Comunitat de comunes del Loc'h

La Comunitat de comunes del Loc'h (en bretó Kumuniezh kumunioù al Loc'h) és una estructura intercomunal francesa, situada al departament d'Ar Mor-Bihan a la regió Bretanya, al País de Vannes. Té una extensió de 194,27 kilòmetres quadrats i una població de 12.705 habitants (2009).

## Composició

Agrupa 6 comunes :
* Brandivy ;
* Colpo ;
* Locmaria-Grand-Champ ;
* Locqueltas ;
* Grand-Champ ;
* Plaudren ;

## Vegeu també

* Intercomunalitats de Morbihan

## Enllaços externs

* Comunitat de comunes del Loc'h
* (francès) (bretó) Geografia de Bretanya : portal geogràfic, cartogràfic i estadístic
# Codrat de Corint

* Per a altres significats, vegeu «Codrat d'Atenes».
Codrat (Codratus, Κόδρατος) fou un metge, sant i màrtir grec nascut a Corint al segle iii.
D'una família important, els seus pares foren cristians i van morir essent Codrat encara molt jove. Una llegenda deia que la seva mare va retirar-se al desert, fugint de la persecució de Deci, i que Codrat hi va néixer; quan va morir la seva mare, el nen va criar-se al desert, on el cel li proporcionava menjar i li feia créixer les robes que li havia deixat la seva mare.
A Corint, va estudiar medicina i utilitzà la feina per fer conversions. Molts dels seus deixebles feien vida eremítica. Fou executat el 258 per ordre de Jàson, governador de Grècia, juntament amb els seus deixebles Crescent, Dionís, Cebrià, Anecte i Pau de Corint. Van ésser arrossegats pels carrers de la ciutat i trets fora muralla, on van ser decapitats. Una font va sorgir en aquell lloc, on s'aixecà una església on hi ha les seves relíquies.
Es commemora el 10 de març tant a l'església llatina com a la grega.
# Constança Miquel

Constança Miquel va ser originària del Principat de Catalunya, igual que el seu marit, Guillem Ferrer, notari de Palamós. Va ser mare de Sant Vicent Ferrer el 23 de gener de 1350. Quan va morir, el seu fill, que tenia 40 anys, predicava per les terres del regne d'Aragó. La llegenda explica que sant Vicenç va començar a fer miracles abans de néixer. Una veïna cega va assegurar que havia recuperat la vista després de posar el cap sobre el ventre de la mare.
# Conjunt Maria Llinàs II

El Conjunt Maria Llinàs II és una obra noucentista de Sant Cugat del Vallès (Vallès Occidental) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Cases aparellades projectades inicialment com dues cases de planta baixa amb una torre i a les quals s'afegí posteriorment una altra planta.
La planta baixa manté els elements noucentistes, mentre que el pis afegit conserva les línies verticals de la composició però sense elements ornamentals.
Els elements ornamentals estan constituïts per la llinda que forma l'arcada que apareix a totes les obertures de la façana, aquesta llinda està feta amb arrebossat imitant dovelles de pedra granulada.

## Història

El conjunt urbà Maria Llinàs ubicat en el límit de l'eixample rural del carrer Villà amb el Club de Golf Sant Cugat fou projectat en diferents fases per l'arquitecte Josep Sala i Comas i per encàrrec de la senyora Maria Llinàs i Bigas, esposa de Ròmol Maristany.

## Referències

* 1 2 3 4 «Conjunt Maria Llinàs II». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 17 maig 2021].
# Comtat de Luna

El comtat de Luna fou concedit pel rei Pere el Cerimoniós a Lope de Luna, senyor de Luna i de Sogorb, el 1348.
El comtat quedà lligat a la corona, ja que a la mort de Lope de Luna Passà a la seva filla i hereva Maria, muller del rei Marti I. Posteriorment el comtat passà a mans del rei Martí I de Sicília i a Frederic d'Aragó i de Sicília.
Havent revertit a la corona, la vila de Luna fou concedida com a senyoria al governador d'Aragó Joan López de Gurrea i López de Gurrea, passat per aquesta línia fina a mans de Maria López de Gurrea i Torrelless, coneguda com La Rica Hembra i neta de Joan López de Gurrea, qui es casà amb Joan d'Aragó i Jonqueres, comte de Ribargorça, qui esdevingué, per concessió l'any 1495, primer duc de Luna.
Posteriorment el 18 d'agost de 1598, el rei Felip II de Castella creà de nou el comtat de Luna i l'atorgà a Francesc d'Aragó i de Borja rebé (besnet de Joan d'Aragó i Jonqueres), en compensació per la pèrdua del comtat de Ribagorça, que fou integrat a la corona.
El 1997 el comtat recau en possessió d'Álvaro de Urdáiz y Azlor de Aragón, XVI comte de Luna, XIX duc de Villahermosa, XIII comte del Puerto (entre altres).

## Referències

* ↑ «Comtat de Luna». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* Elenco de Grandezas y Títulos Nobiliarios Españoles. Instituto "Salazar y Castro", C.S.I.C.
# Congochromis dimidiatus

Congochromis dimidiatus és una espècie de peix de la família dels cíclids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 6,2 cm de longitud total.
* Nombre de vèrtebres: 25.

## Hàbitat

Viu en zones de clima tropical entre 22 °C-25 °C de temperatura.

## Distribució geogràfica

Es troba al riu Chari i a la conca del riu Ubangui.

## Referències

* ↑ «Congochromis dimidiatus». Catalogue of Life. (anglès)
* 1 2 «Congochromis dimidiatus» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
* ↑ Daget, J., 1991. Nanochromis. p. 270-273. A J. Daget, J.-P. Gosse, G.G. Teugels i D.F.E. Thys van den Audenaerde (eds.) Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ISNB, Brussel·les, Bèlgica; MRAC, Tervuren, Flandes; i ORSTOM, París, França. Vol. 4.
* ↑ Riehl, R. i H.A. Baensch, 1991. Aquarien Atlas. Band. 1. Melle: Mergus, Verlag für Natur- und Heimtierkunde, Alemanya. 992 p.

## Bibliografia

* Axelrod, H. R. The Most Complete Colored Lexicon of Cichlids: Every Known Cichlid Illustrated in Color (en anglès). 2a edició. TFH Publications, 1993. ISBN 9780793800261.
* Axelrod, Herbert Richard (1996): Exotic Tropical Fishes. T.F.H. Publications. ISBN 0-87666-543-1.
* Baensch, H.A. i R. Riehl, 1997: Aquarien Atlas, Band 5. Mergus Verlag, Melle, Alemanya. 1148 p.
* Blache, J., 1964. Les poissons du bassin du Tchad et du bassin adjacent du Mayo Kebbi. Étude systématique et biologique. Mém. O.R.S.T.O.M. 4(2):483 p.
* Breder, C.M. i D.E. Rosen, 1966. Modes of reproduction in fishes. T.F.H. Publications, Neptune City (Estats Units). 941 p.
* Goldstein, Robert J. Cichlids of the World (en anglès). Neptune City, NJ: TFH Publications, 1988. ISBN 9780866228930.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Lamboj, A. i M.L.J. Stiassny, 2003. Three new Parananochromis species (Teleostei, Cichlidae) from Gabon and Cameroon, Central Africa. Zootaxa 209: 1-19.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Paugy, D., K. Traoré i P.S. Diouf, 1994. Faune ichtyologique des eaux douces d'Afrique de l'Ouest. p.35-66. A G.G. Teugels, J.F. Guégan i J.J. Albaret (eds.) Biological diversity of African fresh- and brackish water fishes. Geographical overviews presented at the PARADI Symposium, Senegal, 15-20 de novembre de 1993. Ann. Mus. R. Afr. Centr., Sci. Zool., 275:177 p.
* Petrovicky, I., 1988. Aquarium fish of the world. Hamlyn Publishing Group Ltd., Londres. 499 p.
* Römer U.: Cichliden Atlas, Bd. 1. Melle. 1311 p. Any 1998.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.