# Salvador Bermúdez de Castro y O'Lawlor

Salvador Bermúdez de Castro O'Lawlor (Madrid, 1 de novembre de 1863 - 20 de gener de 1945) va ser un advocat i polític espanyol, va ser ministre d'Estat durant el regnat d'Alfons XIII.

## Trajectòria

Fill de Manuel Bermúdez de Castro y Díez, ministre d'Isabel II, i de María de la Encarnación O'Lawlor y Caballero, filla petita de Joseph O'Lawlor, general espanyol nascut a Irlanda. El seu cosí Richard Lalor fou un polític nacionalista irlandès. A la mort del seu pare fou II Marquès de Lema i Duc de Ripalda. Es casà el 1901 amb María Sánchez de Toca y Ballester. Va ser alcalde de Madrid entre 1903 i 1904, governador del Banc d'Espanya entre 1922 i 1923, i membre de la Reial Acadèmia de la Llengua i de la Reial Acadèmia de la Història.
Membre del Partit Conservador, va ser elegit diputat pel districte de Tinéu (Astúries) i Vall-de-roures (Aragó) en les eleccions celebrades entre 1891 i 1923. Va ser ministre d'Estat entre el 27 d'octubre de 1913 i el 9 de desembre de 1915 en un govern presidit per Eduardo Dato. Entre l'11 de juny i el 30 de novembre de 1917 tornaria a ocupar la cartera d'Estat en un gabinet presidit novament per Dada. Finalment, entre el 20 de juliol de 1919 i el 14 d'agost de 1921 tornaria a ocupar la cartera de ministre d'Estat als successius governs que van presidir Sánchez de Toca, Allendesalazar i Dato.
Fou un dels vint-i-dos juristes addictes a la revolta els qui designats pel Ministeri de Governació el 21 de desembre de 1938 van elaborar el dictamen sobre la il·legitimitat dels poders actuants el 18 de juliol de 1936.

## Obres

* Estudios históricos y críticos (1913)
* Mis recuerdos (1881-1901) (1930)
* De la revolución a la restauración (1927)
* Cánovas o el hombre de estado (1931)
* La política exterior española a principios del siglo XX (1935

## Referències

* ↑ Encarnación O'Lawlor a geneall.net
* ↑ Fitxa a geneall.net
* ↑ Fitxa de la Reial Acadèmia de la Llengua
* ↑ «Medalla 35 de la RAH». Arxivat de l'original el 2014-10-18. [Consulta: 10 maig 2015].
* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats
* ↑ El poder de la influencia: geografía del caciquismo en España (1875-1923). José Varela Ortega, Carlos Dardé, Josep Armengol i Segú. 2001
* ↑ Biografia a xtec.es
* ↑ En l'Apèndix I al Dictamen de la Comissió sobre il·legitimitat de poders actuants el 18 de juliol de 1936 (Editora Nacional; Barcelona, 1939) els revoltats van publicar acusacions de frau i de coaccions durant les eleccions de febrer de 1936 a Càceres, La Corunya, Lugo, Pontevedra i altres províncies amb l'objectiu de legitimar el Cop d'Estat

## Enllaços externs

* Gonzalo Pasamar Alzuria, Ignacio Peiró Martín. Diccionario Akal de Historiadores españoles contemporáneos. Editorial Akal, 2002, p.126.
Càrrecs públics :
| Precedit per: Vicente Cabeza de Vaca | Alcalde de Madrid 1903-1904 | Succeït per: Gonzalo de Figueroa y Torres |
| Precedit per: Juan Navarro Reverter Juan Alvarado y del Saz Manuel González-Hontoria y Fernández Ladreda | Ministre d'Estat 1913-1915 (juny-novembre) 1917 1919-1921 | Succeït per: Miguel Villanueva Gómez Manuel García Prieto Manuel González-Hontoria y Fernández Ladreda |
| Precedit per: Lluís Sedó i Guichard | Governador del Banc d'Espanya 1922-1923 | Succeït per: Tirso Rodrigáñez y Sagasta |
| Premis i fites |||
| Precedit per: Alejandro Pidal y Mon | Acadèmic de la Reial Acadèmia de la Història Medalla n. 35 1913-1945 | Succeït per: Ramón Carande Thovar |
| Precedit per: Julià Ribera Tarragó | Acadèmic de la Reial Acadèmia Espanyola Cadira O 1935-1945 | Succeït per: Félix de Llanos y Torriglia |
| Precedit per: Vicente Santamaría de Paredes | Acadèmic de la Reial Acadèmia de Ciències Morals i Polítiques Medalla 13 1924-1945 | Succeït per: Josep Maria Trias de Bes i Giró |