OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Festival d'Edimburg

El festival d'Edimburg, és un festival internacional de les arts, amb un clar èmfasi sobre la música i el teatre.
Instituït el 1947 per Rudolf Bing, se celebra durant tres setmanes cada estiu. Les seves posades escèniques van des de representacions de les principals companyies teatrals del món fins a actuacions debutants al mateix festival, com ho van ser per exemple The Cocktail Party de T. S. Eliot (1949) i The Matchmaker de Thornton Wilder (1954).
Està compost, principalment pel Festival Internacional d'Edimburg (EIF, per les seves sigles en anglès), i l'Edinburgh Fringe, nascut com contrapartida alternativa al festival oficial i que ha esdevingut el festival d'arts escèniques més important del mon.
El Festival Internacional es centra principalment en les arts plàstiques i la música i ofereix concerts, recitals i òperes de companyies internacionals, orquestres i solistes. En aquest festival va debutar l'any 1980, la Violoncel·lista russa Natàlia Gutman.
El Fringe atreu grups teatrals amateurs i ha estrenat obres com Beyond the Fringe (1960) i Rosencrantz & Guildenstern Are Dead de Tom Stoppard (1966).
També s'hi celebren l'Edinburgh International Film Festival, centrat en els films documentals, el Writers' Festival i l'Edinburgh International Book Festival.

## Referències

* ↑ Editorial Planeta S. A. (Auditorium Col·lecció Cinco siglos de Música Inmortal, vol. I, pàg. 254 (ISBN 84-08-46524-4)
# Bagre marinus

Bagre marinus és una espècie de peix de la família dels àrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 69 cm de longitud total i 4.360 g de pes.
* Les aletes dorsal i pectoral són verinoses per estar equipades amb una espina erèctil carregada de verí.

## Alimentació

Menja peixets i invertebrats.

## Depredadors

Als Estats Units és depredat per Carcharhinus leucas.

## Hàbitat

És un peix demersal i de clima subtropical que viu entre 0-50 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Atlàntic occidental: Golf de Mèxic, Cuba, oest del Carib i el nord de Sud-amèrica.

## Ús comercial

La seua carn és bona i es comercialitza fresc.

## Referències

* ↑ «Bagre marinus». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* ↑ IGFA, 2001. Base de dades de registres de pesca IGFA fins al 2001. IGFA, Fort Lauderdale, Florida, Estats Units.
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ Cervigón, F., R. Cipriani, W. Fischer, L. Garibaldi, M. Hendrickx, A.J. Lemus, R. Márquez, J.M. Poutiers, G. Robaina i B. Rodríguez, 1992.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Regressió isotònica

En estadística i anàlisi numèrica, la regressió isotònica o la regressió monòtona és la tècnica d'ajustar una línia de forma lliure a una seqüència d'observacions de manera que la línia ajustada no decreixi (o no augmenta) a tot arreu i es troba el més a prop de les observacions. com sigui possible.

## Aplicacions

La regressió isotònica té aplicacions en la inferència estadística. Per exemple, es podria utilitzar per ajustar una corba isotònica a les mitjanes d'algun conjunt de resultats experimentals quan s'espera un augment d'aquestes mitjanes segons un ordre particular. Un benefici de la regressió isotònica és que no està limitada per cap forma funcional, com ara la linealitat imposada per la regressió lineal, sempre que la funció sigui creixent monòton.
Una altra aplicació és l'escala multidimensional no mètrica, on es busca una incrustació de dimensions baixes per als punts de dades de manera que l'ordre de distàncies entre els punts en la incrustació coincideixi amb l'ordre de dissimilaritat entre els punts. La regressió isotònica s'utilitza iterativament per ajustar distàncies ideals per preservar l'ordre de dissimilaritat relativa.
La regressió isotònica també s'utilitza en la classificació probabilística per calibrar les probabilitats previstes dels models d'aprenentatge automàtic supervisat.
Regressió isotònica per al cas ordenat simplement amb univariant $x,y$ s'ha aplicat per estimar relacions contínues dosi-resposta en camps com l'anestesiologia i la toxicologia. En termes estrets, la regressió isotònica només proporciona estimacions puntuals als valors observats de $x.$ L'estimació de la corba completa dosi-resposta sense cap hipòtesi addicional es fa normalment mitjançant una interpolació lineal entre les estimacions puntuals.
S'ha desenvolupat un programari per calcular la regressió isotònica (monòtònica) per a R, Stata i Python.

## Referències

* ↑ Kruskal, J. B. Psychometrika, 29, 2, 1964, pàg. 115–129. DOI: 10.1007/BF02289694.
* ↑ (en anglès) "Predicting good probabilities with supervised learning | Proceedings of the 22nd international conference on Machine learning". DOI: 10.1145/1102351.1102430 [Consulta: 7 juliol 2020].
* ↑ Stylianou, MP; Flournoy, N Biometrics, 58, 1, 2002, pàg. 171–177. DOI: 10.1111/j.0006-341x.2002.00171.x. PMID: 11890313.
* ↑ Oron, Assaf. «Package 'cir'» (en anglès). CRAN. R Foundation for Statistical Computing. [Consulta: 26 December 2020].
* ↑ Leeuw, Jan de; Hornik, Kurt; Mair, Patrick Journal of Statistical Software, 32, 5, 2009, pàg. 1–24. DOI: 10.18637/jss.v032.i05. ISSN: 1548-7660 [Consulta: free].
* ↑ Xu, Zhipeng. «Package UniIsoRegression». CRAN. R Foundation for Statistical Computing. [Consulta: 29 octubre 2021].
* ↑ Pedregosa, Fabian; etal Journal of Machine Learning Research, 12, 2011, pàg. 2825–2830. arXiv: 1201.0490. Bibcode: 2011JMLR...12.2825P.
# Rehoboth

«Rehoboth» té aquests significats:
* Rehoboth (bantustan), bantustan de l'antiga Namíbia.
* Rehoboth Basters, grup humà de Namíbia.
* Rehoboth (Massachusetts), població dels Estats Units a l'estat de Massachusetts.
# Resolució 679 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 679 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, adoptada per unanimitat el 30 de novembre de 1990 després de considerar un informe del Secretari General de les Nacions Unides sobre la Força de les Nacions Unides d'Observació de la Separació (UNDOF), el Consell va prendre nota dels seus esforços per establir una pau duradora i justa a l'Orient Mitjà.
La resolució va demanar a les parts implicades que implementessin immediatament la resolució 338 (1973), va renovar el mandat de la Força d'Observadors durant un altre període de sis mesos fins al 31 de maig de 1991 i va demanar que el Secretari General enviés un informe sobre la situació al final d'aquest període.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 601 a la 700 (1987 - 1991)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 675 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 675 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, adoptada per unanimitat el 5 de novembre de 1990 després de recordar les resolucions 637 (1989) i 644 (1989), el Consell va aprovar un informe del Secretari General i va decidir prorrogar el mandat del Grup d'Observadors de les Nacions Unides a Centreamèrica durant sis mesos més fins al 7 de maig de 1991.
La resolució va assenyalar la necessitat de mantenir-se vigilant dels costos financers del Grup d'Observadors, atesa la major demanda de Forces de manteniment de la pau de les Nacions Unides. També va demanar al Secretari General que informés abans del final del mandat actual sobre tots els aspectes del Grup d'observadors.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 601 a la 700 (1987 - 1991)
* Contras

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 671 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 671 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, adoptada per unanimitat el 27 de setembre de 1990 després de recordar les resolucions 598 (1987), 619 (1988), 631 (1989), 642 (1989) i 651 (1990) i havent examinat un informe del Secretari General Javier Pérez de Cuéllar sobre el Grup d'Observadors Militars de les Nacions Unides per Iran i Iraq, el Consell va decidir:
   * renovar el mandat del Grup d'Observadors Militars de les Nacions Unides per Iran i Iraq durant dos mesos més fins al 30 de novembre de 1990;
   * demanar al secretari general, després de debats amb ambdues parts, que informi sobre el futur del Grup d'observadors amb les seves recomanacions durant el mes de novembre.

## Referències

* ↑ Office of Public Information. UN Chronicle. 27. United Nations, Office of Public Information, 1990.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 601 a la 700 (1987 - 1991)
* Guerra Iran-Iraq

## Enllaços externs

* «Text de la Resolució» (pdf). Nacions Unides.
# Relació

Relació és l'associació entre els elements d'un o diversos conjunts. Es poden definir mitjançant una regla general o especificant les regles entre els elements una a una.
Un exemple de definició general és: sigui la relació ~ entre els habitants d'una comarca sempre que a~b si l'any de naixement de a és igual al de b.
Un exemple de relació definida especificant els seus elements és el següent: donat el conjunt $A=\{a,b,c,d\}$ definim la relació $R=\{(a,a),(b,b),(c,c),(d,d),(a,b),(a,c),(a,d)\}$, on es pot veure que cada element es relaciona amb ell mateix i l'element "a" es relaciona amb tots, en canvi b no es relaciona amb a, ja que el parell $(b,a)$ no està inclòs dins R.

## Tipus

Alguns tipus de relacions són les d'equivalència i les d'ordre.
Les relacions d'equivalència són les que compleixen les propietats reflexiva, simètrica i transitiva. Com a resultat d'aquestes propietats, les relacions d'equivalència formen diversos subconjunts, anomenats classe d'equivalència, no buits i disjunts.
Una relació d'ordre és aquella que compleix les propietats reflexiva, antisimètrica i transitiva.

## Relació ordenada

Un cas especial de relació és la relació binària ordenada. Aquesta relació dona com a resultat un conjunt de parells ordenats. Aquesta relació sempre és d'un primer conjunt sobre un segon conjunt, tot i que el primer i el segon conjunt poden tenir els mateixos elements.
Per exemple, donats els conjunts $A=\{1,3,6\}$ i $B=\{4,5\}$, la relació binaria "element d'A major que element de B" donaria els següents parells ordenats: $(A,B)=\{(6,4),(6,5)\}$

## Referències

* ↑ «Definición de relación matemática — Definicion.de» (en castellà). [Consulta: 26 gener 2022].
* ↑ «Relaciones Matemáticas» (en espanyol europeu). [Consulta: 29 gener 2022].
* ↑ «relation | logic and mathematics | Britannica» (en anglès). [Consulta: 29 gener 2022].

## Vegeu també

* Model relacional
* Operació matemàtica
* Teoria de l'ordre
Viccionari
# Resolució 1461 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 1461 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 30 de gener de 2003. Després de recordar les resolucions anteriors sobre Israel i el Líban, incloses les resolucions 425 (1978) i 1428 (2002), el Consell va decidir ampliar el mandat de la Força Provisional de les Nacions Unides al Líban (FPNUL) durant sis mesos més fins al 31 de juliol de 2003.
El Consell de Seguretat va recordar la conclusió del secretari general Kofi Annan que Israel havia retirat les seves forces del Líban a partir del 16 de juny de 2000, d'acord amb la Resolució 425. Va subratllar la naturalesa temporal de l'operació de la UNIFIL i va assenyalar que havia completat dues de les tres parts del seu mandat.
Es va demanar al Secretari General que continués implementant la reconfiguració i redistribució de la UNIFIL. Es va cridar al Govern del Líban a crear un entorn tranquil i restaurar la seva autoritat al sud del Líban a través del desplegament de les forces libaneses. Es va instar a les parts a garantir la plena llibertat de circulació de la UNIFIL i garantir la seva seguretat. Tant Israel com el Líban van ser convocats a complir els compromisos de respectar la línia de retirada identificada per les Nacions Unides i totes les violacions aèries, marítimes i terrestres de la línia van ser condemnades a més de cridar l'atenció del Consell.
La resolució recolza els esforços de la UNIFIL per supervisar les violacions de la línia de retirada i pel desminatge. Es va demanar al Secretari General que continués consultes amb el govern libanès i els països que aporten contingents sobre l'aplicació de la resolució actual. A més, el va dirigir a informar sobre les activitats de la UNIFIL, inclosa la seva possible reconfiguració a una missió d'observació, i sobre tasques realitzades per l'Organisme de les Nacions Unides per la Vigilància de la Treva (UNTSO).
Finalment, la resolució va concloure subratllant la importància d'una pau justa i duradora a l'Orient Mitjà basada en les resolucions pertinents del Consell de Seguretat, incloses les 242 (1967) i 338 (1973).

## Referències

* ↑ «Security Council extends Interim Force in Lebanon until 31 July». United Nations, 30-01-2003.
* ↑ Bernan Press. Yearbook of the United Nations 2003. United Nations Publications, 2005, p. 517. ISBN 978-92-1-100905-7.
* ↑ «Security Council extends UN force in southern Lebanon until 31 July». United Nations, 30-01-2003.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1401 a la 1500 (2002 - 2003)
* Conflicte del sud del Líban (1985-2000)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 1465 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 1465 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 13 de febrer de 2003. Després de reafirmar la resolució 1373 (2001), i la necessitat de combatre per tots els mitjans les amenaces a la pau i la seguretat internacionals creades per actes terroristes, va condemnar el atemptat amb bomba comès a Bogotà, Colòmbia, el 7 de febrer de 2003.
El Consell de Seguretat va reafirmar la necessitat de lluitar contra les amenaces a la pau i la seguretat internacionals causades per actes terroristes i va condemnar l'atac bomba a la capital colombiana en què es van perdre moltes vides i moltes persones van resultar ferides. Va expressar el seu profund pesar i condolences al poble i al govern de la Colòmbia i a les víctimes de l'atemptat i les seves famílies.
La Resolució va instar a tots els Estats al fet que, de conformitat amb les obligacions que li competeixen en virtut de la Resolució 1373, cooperessin amb les autoritats colombianes en els seus esforços per identificar i portar davant la justícia als perpetradors, organitzadors i patrocinadors de l'atac terrorista.
Finalment, va expressar la seva determinació de combatre totes les formes de terrorisme.

## Referències

* ↑ «Security Council condemns 7 February bomb attack in Bogotá, says act of terrorism threatens peace, security». United Nations, 13-02-2003.
* ↑ Nesi, Giuseppe. International cooperation in counter-terrorism: the United Nations and regional organizations in the fight against terrorism. Ashgate Publishing, Ltd, 2006, p. 97. ISBN 978-0-7546-4755-3.
* ↑ «Security Council strongly condemns recent terrorist bomb attack in Colombia». United Nations News Centre, 13-02-2003.
* ↑ McCormack, T.; McDonald, Avril Yearbook of International Humanitarian Law – 2003, Volume 6; Volume 2003. Cambridge University Press, 2006, p. 269. ISBN 978-90-6704-203-1.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1401 a la 1500 (2002 - 2003)
* Conflicte armat colombià

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 1469 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 1469 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, adoptada per unanimitat el 25 de març de 2003 després de reafirmar totes les resolucions anteriors del Sàhara Occidental, en particular la Resolució 1429 (2002) el consell va ampliar el mandat de la Missió de Nacions Unides pel Referèndum al Sàhara Occidental (MINURSO) per dos mesos fins al 21 de maig de 2003.
El Consell de Seguretat va ampliar l'operació de la MINURSO per permetre que Marroc i el Front Polisario consideressin les propostes presentades per l'Enviat Personal del Secretari General de les Nacions Unides James Baker III per a una solució política a la disputa i manifestar llurs opinions. La proposta preveia l'autodeterminació del poble del Sàhara Occidental. A més, es va demanar al secretari general Kofi Annan que presentés un informe per 17 de març de 2003 sobre la situació.

## Vegeu també

* Zona Lliure
* Estatut polític del Sàhara Occidental
* República Àrab Sahrauí Democràtica
* Mur marroquí
* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1401 a la 1500 (2002 – 2003)

## Referències

* ↑ «Security Council extends Western Sahara mission until 31 May». United Nations, 25-03-2003.
* ↑ McCormack, T.; McDonald, Avril Yearbook of International Humanitarian Law – 2003, Volume 6; Volume 2003. Cambridge University Press, 2006, p. 281. ISBN 978-90-6704-203-1.

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 1463 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 1463 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, adoptada per unanimitat el 30 de gener de 2003 després de reafirmar totes les resolucions anteriors del Sàhara Occidental, en particular la Resolució 1429 (2002) el consell va ampliar el mandat de la Missió de Nacions Unides pel Referèndum al Sàhara Occidental (MINURSO) per dos mesos fins al 31 de març de 2003.
El Consell de Seguretat va ampliar l'operació de la MINURSO per permetre que Marroc i el Front Polisario consideressin les propostes presentades per l'Enviat Personal del Secretari General de les Nacions Unides James Baker III per a una solució política a la disputa. La proposta preveia l'autodeterminació del poble del Sàhara Occidental. A més, es va demanar al secretari general [Kofi Annan] que presentés un informe per 17 de març de 2003 sobre la situació.

## Vegeu també

* Zona Lliure
* Estatut polític del Sàhara Occidental
* República Àrab Sahrauí Democràtica
* Mur marroquí
* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1401 a la 1500 (2002 – 2003)

## Referències

* ↑ «Security Council extends Western Sahara mission until 31 March». United Nations, 30-01-2003.
* ↑ McCormack, T.; McDonald, Avril Yearbook of International Humanitarian Law – 2003, Volume 6; Volume 2003. Cambridge University Press, 2006, p. 281. ISBN 978-90-6704-203-1.
* ↑ «Western Sahara mission extended 2 months to give parties time to consider UN's solution». United Nations News Centre, 30-01-2003.

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Ricardo Bernal

Ricardo Bernal (Ciutat de Mèxic, 30 de març de 1970) és un tenor líric mexicà. Nascut a Ciutat de Mèxic i actualment establert a Barcelona. Inicia els seus estudis de cant als de 16 anys al Conservatori Nacional de Música (Mèxic) amb la soprano Irma González i després amb el mestre de cant Enrique Jaso. Posteriorment continua al "Programa d'Òpera Merola" de l'Òpera de San Francisco (EUA) i al Opernstudio de Zúric (Suïssa).

## Referències

* ↑ «Alumnes del programa de opera Merola». Arxivat de l'original el 2013-01-21. [Consulta: 18 abril 2013].

## Enllaços externs

* Calendari de representacions a operabase.com
# Ricardo Becerro de Bengoa

Ricardo Becerro de Bengoa (Vitòria, 7 de febrer de 1845 - Madrid, 1 de febrer de 1902) va ser un científic i polític basc, diputat a Corts, senador i acadèmic de la Reial Acadèmia de Ciències Exactes, Físiques i Naturals.

## Biografia

Fill del militar Miguel Becerro Sánchez i de Francisca Cayetana de Bengoa y Ruiz de Azúa. Batxiller amb excel·lent i premi extraordinari (1863). Va estudiar Ciències Exactes, Físiques i Naturals a la Universitat de Valladolid. El 23 de juny de 1869 fou un dels signants del Pacte d'Eibar, que proposava un federalisme espanyol inspirat en els furs del País Basc. De 1867 a 1869 fou professor auxiliar de Física i Química a l'Institut de San Isidro de Vitòria, alhora col·laborà a La Ilustración Española y Americana. El 1870 obté la càtedra de Física i Química a l'Institut de Palència. Durant la seva estada a Palència va compilar la història de la ciutat i el 1871 fou nomenat membre de la Reial Acadèmia de la Història.
Va col·laborar, entre d'altres a les revistes Euskal Erria (1881), Revista de Vizcaya (1886), Antiguo Reino de Navarra (18889¡), Revista de las Provincias Euskaras (1879), Anunciador Vitoriano (1880) i Revista Euskara (1878),
Casat (1874) amb Isabel Antolín Antolín. Fou acadèmic de Belles arts a Valladolid, cronista de la ciutat de Vitòria i director de la revista científica "La Naturaleza". Va ocupar els càrrecs de Conseller d'Instrucció Pública i Agricultura del Regne. Fou elegit diputat per Àlaba pel Partit Republicà Progressista a les eleccions generals espanyoles de 1886, 1891, 1893 i 1898 i el 1901 fou escollit senador per Àlaba. Va ser membre permanent de la Comissió de Pesos i Mesures, Vocal del Consell d'Instrucció Pública (1900), membre de l'Acadèmia de Belles Arts de San Fernando, escriptor i conferenciant de mèrit. El 1890 fou escollit acadèmic de la Reial Acadèmia de Ciències Exactes, Físiques i Naturals, i en va prendre possessió el 1894 amb el discurs "Tendencias de la Química moderna".

## Bibliografia publicada (selecció)

* Antonio de Trueba (1896)
* Recuerdos de Alava (1872)
* La sima de Urizarra (1873)
* Los Viciosos (1876)
* El Libro de Palencia (1874)
* El Libro de Álava (1877)
* Etimologias alavesas (1877)
* Romancero Alavés (1885)
* Descripciones de Alava (escrit el 1880 i publicat el 1918)
* Iparraguirre y el árbol de Guernica (1896).
* El Sacamantecas (1881)

## Referències

* ↑ El publicista e investigador Ricardo Becerro de Bengoa fallecía el 1 de febrero de 1902
* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats (castellà)
* ↑ fitxa del Senat
* ↑ Biografia Arxivat 2016-03-05 a Wayback Machine. al web de la RAC

## Enllaços externs

* Biografia a l'Enciclopèdia Basca Auñamendi
# Riu Sambas

El riu Sambas és un curs fluvial d'Indonèsia a la província de Borneo Occidental (Kalimantan Barat). Creua la regència de Sambas de nord-est a sud-oest i desaigua al mar de la Xina Meridional a Pemangkat. La població de Sambas, amb diversos llogarets, està situada a la seva vora.

## Referències

* ↑ Sungai Sambas a Geonames.org (cc-by); 17 gener 2012; consulta: 27 novembre 2015
* ↑ Yusriadi «Identitas Orang Melayu di Hulu Sungai Sambas» (en anglès). Khatulistiwa. IAIN Pontianak, 5, 2015, pàg. 74-99.
# Resolució 302 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 302 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada el 24 de novembre de 1971 després de reafirmar les resolucions anteriors sobre el tema, el Consell va expressar el seu reconeixement per la tasca realitzada per la Missió Especial establerta en la resolució 294. El Consell va deplorar la falta de cooperació dels portuguesos amb la Missió Especial i va demanar al seu govern a prendre mesures efectives perquè es respectés la integritat territorial del Senegal i per prevenir els actes de violència i destrucció contra el territori i la seva gent.
Més endavant el Consell va cridar Portugal a respectar el dret inalienable a la lliure determinació i la independència del poble de Guinea Bissau, va demanar al president del Consell de Seguretat i al Secretari general un informe sobre l'aplicació de la resolució i va declarar que si Portugal no havia complert amb les disposicions de la resolució, el Consell es reuniria per considerar les iniciatives i mesures que la situació requereix.
La Resolució 302 va ser aprovada per 14 vots contra cap; els Estats Units es van abstenir en la votació.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 301 a la 400 (1971 - 1976)
* Guerra d'independència de Guinea Bissau

## Referències

* PDF Text de la Resolució a UN.org Arxivat 2012-05-12 a Wayback Machine.