OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Barilius chatricensis

Barilius chatricensis és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids que es troba a l'Índia.

## Referències

* ↑ Hamilton F. [Buchanan] 1822. An account of the fishes found in the river Ganges and its branches. Edimburg i Londres. Fishes Ganges . i-vii + 1-405. Pls. 1-39.
* ↑ BioLib
* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Sostà

Sostà (en rus: Соста) és un poble (un possiólok) de Calmúquia, a Rússia, segons el cens del 2012 tenia 89 habitants. Pertany al districte municipal d'Ikí-Burul.

## Referències

* ↑ «Карты Генштаба L-38 (Г) 1:100000. Дагестан, Калмыкия, Астраханская область.1989». Arxivat de l'original el 2014-10-26.
* ↑ «L-38 карты Генштаба СССР. Элиста, Черкесск, Пятигорск, Волгодонск». Arxivat de l'original el 2014-10-26.
# Erotídies

Les Erotídies (en grec antic: ἐρωτίδια) eren unes festes de l'antiga Grècia celebrades en honor del déu Eros. Era el més solemne de tots els festivals que se celebraven a la ciutat de Tèspies, a la regió grega de Beòcia.
Les Erotídies tenien lloc una vegada cada cinc anys, i estaven dedicades al culte d'Eros, la principal divinitat dels habitants de la ciutat. No es coneixen els detalls de la celebració, encara que segons Plutarc se solemnitzava amb concursos de música i gimnàstica. Durant la festa, les parelles casades resolien les diferències que poguessin tenir.
La festa sembla que tenia un origen molt antic, atès que la primera representació simbòlica del déu era una pedra no treballada que es va mantenir com a imatge principal fins i tot quan l'art de l'escultura tenia ja un alt grau de perfecció. Així, la ciutat de Tèspies posseïa una figura coneguda com a Eros de Tèspies, obra de Praxíteles.

## Referències

* ↑ «Erotidia». A: Realencyclopädie der classischen Altertumswissenschaft.
* ↑ Smith, William (ed.). «Erotia». A Dictionary of Greek and Roman Antiquities (1890). [Consulta: 23-XI-2020].
# Demòfil (patriarca)

Demòfil (en llatí: Demophilus, en grec antic: Δημόφιλος) mort l'any 386, va ser patriarca de Constantinoble elegit pels arrians, ja que tenia aquesta creença. Va exercir el càrrec des de l'any 370 fins que en va ser expulsat l'any 380.
Havia nascut a Tessalònica i va ser nomenat bisbe de Berea. Teodor d'Heraclea el va traslladar al bisbat de Constantinoble encara que allà no era ben vist. Els ortodoxos havien elegit com a patriarca a Evagri com a successor d'Eudoxi, i havia estat consagrat per Eustaci, el bisbe deposat d'Antioquia. Els arrians es van enfurismar i l'emperador Valent va desterrar tant a Eudoxi com a Eustaci i a tots els seus seguidors. Quan va pujar al tron Teodosi el Gran va tornar els càrrecs als ortodoxos i va desterrar tots els arrians. Demòfil va marxar a Berea on, segons Sòcrates Escolàstic, va morir l'any 386.

## Referències

* ↑ «Demophilus». Ecumenic Patriarchate of Constantinople. [Consulta: 26 juny 2023].
# Luci Papiri Mugil·là

Luci Papiri Mugil·là és el nom dels següents personatges:
* Luci Papiri Mugil·là I, cònsol el 444 aC i el 427 aC.
* Luci Papiri Mugil·là II, tribú amb potestat consular el 422 aC.
* Luci Papiri Mugil·là III, cònsol el 326 aC
# Julio César Benítez Amodeo

Julio César Benítez Amodeo (Montevideo, 1 d'octubre de 1940 - Barcelona, 6 d'abril de 1968) fou un futbolista uruguaià dels anys 1950 i 1960.

## Trajectòria

Després d'iniciar-se al Racing Club de Montevideo de la seva ciutat natal passà a la lliga espanyola on defensà els colors del Reial Valladolid i del Reial Saragossa. L'any 1961 ingressà al FC Barcelona on jugà fins al 1968, any de la seva mort, quan només tenia 27 anys.
Era un defensa de gran força física, tècnic amb la pilota i amb un fort xut. Els seus marcatges sobre Francisco Gento el van fer molt popular entre els seguidors blaugranes. Va jugar 259 partits i va marcar 28 gols amb la samarreta blaugrana. Va guanyar la Copa de la temporada 1962-63, la Copa de Fires de 1965-66 i, a títol pòstum, la Copa de 1967-68.
Va morir a Barcelona el 6 d'abril de 1968, un dia abans d'un important partit al Camp Nou enfront del Reial Madrid. La causa de la mort fou la ingesta de marisc en mal estat, que acabà en una gastroenteritis. La commoció entre els seguidors del club va ser molt gran. La capella ardent fou instal·lada a la llotja presidencial del Camp Nou, desfilant-hi unes 150.000 persones. Fou enterrat al cementiri de les Corts, al costat del Camp Nou el dia 8 d'abril, en el nínxol 5.098, des d'on es veia el Camp Nou. El 2012, la família va traslladar-ne les restes a un altre cementiri.
La Reial Federació Espanyola de Futbol decidí no suspendre el partit, tot just endarrerir-lo un parell de dies. El Barcelona no aconseguí sobreposar-se a la mort de Benítez i el partit acabà amb empat a un gol, fet que significà el títol de lliga pel conjunt blanc. Això no obstant, l'11 de juliol del mateix any el Barcelona derrotà el Reial Madrid a la final de copa per 1 a 0, el darrer títol pòstum de Benítez.

## Palmarès
### FC Barcelona

* Copa espanyola: 2
** 1962-63, 1967-68
* Copa de les Ciutats en Fires: 1
** 1965-66

## Referències

* ↑ «Benítez, un jugador superdotado». El Mundo Deportivo, 07-04-1968, pàg. 2.
* 1 2 «Ha muerto Benítez». El Mundo Deportivo, pàg. 1.
* ↑ «Benítez murió a causa d'un proceso tóxico infeccioso». El Mundo Deportivo, 07-04-1968.
* ↑ «¡El Barça campeón!». El Mundo Deportivo, pàg. 3.

## Enllaços externs

* Perfil a BDFutbol
* Biografia a fcbarcelonaonline Arxivat 2011-05-25 a Wayback Machine.
* Biografia a recordsenblaugrana
# Sosícrates Fanagorites

Sosícrates Fanagorites (Sosicrates Phanagorites, Σωσικράγης) fou un escriptor grec. Ateneu de Naucratis esmenta la seva obra Ἠοῖοι. No s'assenyala l'època en què va viure.

## Referències

* ↑ Smith, William (editor). A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (en anglès), 1870.
# Estramp Jaç

Estramp Jaç va ser un grup de música ideat i liderat per Marcel Casellas. Fou una proposta musical innovadora en la mesura que buscava la improvisació sobre els trets característics de la música tradicional, que no tenia cap referent català en aquest aspecte, i sense deixar de tenir “els modes i ritmes del Mediterrani, des del ball pla a la sardana curta, com a materials de base”. En aquest sentit, les cançons del seu únic àlbum, Del Pirineu a l'Atles, “reinterpreten el contrapàs, l'havanera, la rumba o la sardana en clau jazzística”. Per Marcel Casellas, impulsor del grup, Estramp Jaç “ fa jazz, però no sona com a tal, perquè aquest llenguatge està posat sobre un ambient melòdic, harmònic i rítmic diferent".
En aquest sentit, Del Pirineu a l'Atles. va ser enregistrat en directe al monestir de Sant Miquel de Cuixà. Segons Jaume Pi, crític musical de la revista Jaç, “entre els atractius de la gravació hi ha el mosaic de colors que es mou pels viaranys del jazz i dels sons i els ritmes de totes dues ribes de la Mediterrània”
* Introit (1:50)
* Testament (4:48)
* Pintorel-La (3:31)
* Tallaferro i El Trompeta (3:36)
* El camí de l'Arrel (5:13)
* ElNouballpla (3:19)
* Rebatut Torero (3:24)
* Rumba de Sant Celoni (4:52)
* La Cucafera (6:00)
* Doble Brisa (5:11)
* Del Pirineu a l'Atles (5:58)

## Referències

* ↑ BRUGUÉS, NÚRIA. El jazz mediterrani arriba amb el grup Estramp Jaç, que presenta el seu treball Del Pirineu a l'Atles Arxivat 2016-02-16 a Wayback Machine. (12/05/2011)
* ↑ PI, JAUME. "Estramp Jaç, sense complexos de ç" ("Jaç, la revista de jazz, blues i músiques improvisades". Juny-juliol 2008, pàg 20)
# IAC

«IAC» té aquests significats:
* Institut Astrofísic de les Illes Canàries
* International Academy of Ceramics
* Intersindical Alternativa de Catalunya: sindicat català que agrupa USTEC-STEs, CATAC, CATAC-CT, FTC, FAA i CAU.
# Dassault Mirage F1

El Mirage F1 és un caça i avió d'atac francès dissenyat per la companyia Dassault Aviation a mitjan anys 1960 com a successor del Mirage III i construït França. Va entrar en servei actiu amb l'Armée de l'Air a l'inici dels anys 1970 i també s'ha exportat a moltes altres nacions. En total s'han produït més de 700 F1.

## Especificacions (Mirage F1)

Dades de Jane's All The World's Aircraft 1988–89
Característiques generals
* Tripulació: 1
* Longitud: 15,30 m
* Envergadura: 8,40 m
* Alçada: 4,50 m
* Superfície de l'ala 25,00 m²
* Pes buit: 7.400 kg
* Pes carregat: 10.900 kg
* Pes màxim d'enlairament: 16.200 kg
* Motor: 1× turboreactor amb postcombustió SNECMA Atar 9K-50
** Impuls normal: 49,03 kN
** Impuls amb postcremador: 70,6 kN
Rendiment
* Velocitat màxima: Mach 2,2 (2.338 km/h, 1.262 nusos) at 11.000 m
* Radi de combat: 425 km missió de bombardeig a Mach 0,75/0,88 (de tornada) amb 14 bombes de 250 kg
* Abast en trasllat: 3.300 km
* Autonomia: 2 hores i 15 minuts (missió de patraulla aèria amb 2 míssils aire-aire Super 530 i un dipòsit de combustible extern)
* Sostre de servei: 20.000 m
* Ràtio d'ascens: 243 m/s a gran altitud
Armament
* Metralladores: 2 canons automàtics DEFA 553 de calibre 30 mm amb 150 cartutxos cadascun
* Punts d'ancoratge: 1 punt fort central, 4 subalars i 2 als extrems alars. amb una capacitat de 6.300 kg com a màxim (càrrega pràctica de 4.000 kg) i provisions per portar combinacions de:
** Coets: 8 llançacoets Matra amb 18 coets de 68 mm SNEB cadascun
** Bombes: diverses
** Altres: contenidors amb càmeres de reconeixement i dipòsits externs.
* Míssils: 2 AIM-9 Sidewinder o Matra R550 Magic als extrems alars, 2 Super 530 subalars, 1 míssil antivaixell AM-39 Exocet, 2 bombes guiades per làser AS-30L

## Referències

* ↑ «MIRAGE F1». Federation of American Scientists, 11-03-1999. [Consulta: 4 desembre 2007].
* ↑ Taylor 1988, pp. 67–68.
* 1 2 Donald and Lake p131.
* ↑ Jackson Air International March 1988, p. 155.

## Bibliografia

* Donald, David; Jon Lake. Encyclopedia of World Military Aircraft. Londres: Aerospace Publishing, 1996. ISBN 1-874023-95-6.
* Jackson, Paul «Dassault's Mid-life Mirage». Air International, març 1988, pp. 121–129, 154–155. ISSN: 0306-5634.
* Jackson, Paul «Dassault Mirage F1: Gallic Guardian». World Air Power Journal. Aerospace Publishing, Volume 17 Summer 1994, 1994, pp. 46–95. ISSN: 0959-7050.
* Jackson, Paul. Modern Combat Aircraft 23:Mirage. Shepperton, UK: Ian Allen, 1985. ISBN 0-7110-1512-0.
* Kromhout, Gert «Mirage image». Air International, juny 1998, pp. 378–381. ISSN: 0306-5634.
* Lake, Jon «Dassault Mirage F1: Armeé de l'Air versions». International Air Power Review. AIRtime Publishing, Volume 1 - Summer 2001, pp. 20–27.
* Taylor, John W. R.. Jane's All The World's Aircraft 1988–89. Coulsdon, UK: Jane's Defence Data, 1988. ISBN 0-7106-0867-5.

## Vegeu també

* Dassault Mirage III

## Enllaços externs

* Avions de l'Armée de l'Air
# Luci Papiri Cursor

Luci Papiri Cursor és el nom dels següents personatges:
* Luci Papiri Cursor censor el 393 aC
* Luci Papiri Cursor Mugil·là, dictador i cònsol romà.
* Luci Papiri Cursor, censor el 272 aC.
* Luci Papiri Cursor cònsol el 293 aC i 272 aC.
* Luci Papiri Cursor o Luci Papiri Mugil·là, cònsol el 326 aC.
# Krúglikovo

«Krúglikovo» té aquests significats:
* Krúglikovo (poble), població del krai de Khabàrovsk, a Rússia
* Krúglikovo (possiólok), població del krai de Khabàrovsk, a Rússia
# Dibeira

Dibeira fou un llogaret del Sudan al sud de Wadi Halfa avui cobert per les aigües del Llac Nasser.
A la zona oest s'han trobat restes de la darrera fase del neolític (o de vers després del 3500 aC - a l'est, l'establiment més antic és de vers el 2200 aC) i la tumba pintada del príncep nubià Djehuti-hotep. La tumba va ser desmuntada i reconstruïda al Museu Nacional del Sudan.
# Batrachuperus

Batrachuperus és un gènere d'amfibis caudats de la família Hynobiidae.

## Taxonomia

* Batrachuperus daochengensis Xiong, Luo & Zeng, 2020
* Batrachuperus karlschmidti Liu, 1950
* Batrachuperus londongensis Liu i Tian, 1978
* Batrachuperus pinchonii (David, 1872)
* Batrachuperus taibaiensis Song, Zeng, Wu, Liu i Fu, 2001
* Batrachuperus tibetanus Schmidt, 1925
* Batrachuperus yenyuanensis Liu, 1950

## Referències

* ↑ «Batrachuperus Boulenger, 1878» (en castellà). GBIF | Global Biodiversity Information Facility. [Consulta: 26 setembre 2024].
* ↑ «AmphibiaWeb Search». [Consulta: 26 setembre 2024].
* ↑ «ADW: Batrachuperus: CLASSIFICATION». [Consulta: 26 setembre 2024].
* ↑ Xiong, Jian-Li; Luo, Wei; Zeng, Xiao-Mao «A new species of the genus Batrachuperus (Urodela: Hynobiidae) from Southwestern China» (en anglès). Zoological Research, 41, 5, 09-09-2020, pàg. 589. DOI: 10.24272/j.issn.2095-8137.2020.129. ISSN: 2095-8137. PMID: 32816412.
# Síl·lax

Síl·lax (grec antic: Σίλλαξ, llatí: Sillax) fou un pintor grec nascut a Règion.
Va florir sobre l'any 500 aC, atès que l'esmenten Simònides i Epicarm, que vivien en aquesta època. Va adornar amb les seves pintures el pòrtic de Polemarc a la ciutat grega de Fliünt.

## Referències

* ↑ Sillax a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 825
# Estel (desambiguació)

«Estel» té aquests significats:
* Astronomia:
** Estel, cos celeste amb llum pròpia
** Estel del matí, o del vespre, és el nom popular de Venus (planeta) quan és visible abans o després de la sortida del Sol
* Joguines: estel (joguina), aparell lleuger que es pot envolar amb l'ajuda del vent
* Onomàstica: nom propi femení

## Vegeu també

* Estrella (desambiguació)
# Heròdot (historiador romà d'Orient)

Heròdot (en llatí Herodotus, en grec Ἡρόδοτος) fou un historiador grec, germà de Menandre Protector, que va viure en temps de l'emperador Maurici.
Segons l'enciclopèdia Suides, va escriure una Història de Bizanci que començava en el punt on l'havia deixat Agàties, és a dir, l'any 558, en col·laboració amb el seu germà. El seu nom podria ser també Heròdor o Heliodor, com transmeten els manuscrits més antics.

## Referències

* ↑ 7.Herodotus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 436
# Luci Papiri Cursor (censor 272 aC)

Luci Papiri Cursor (en llatí Lucius Papirius Cursor) va ser un magistrat romà, fill de Luci Papiri Cursor Mugil·là. Formava part de la gens Papíria, una família romana d'origen plebeu.
Va ser censor l'any 272 aC, segons diu Frontí.

## Referències

* ↑ Frontí. De Aquaeductibus Urbis Romae I,6
* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 905.
# Krúglikovo (poble)

* Per a altres significats, vegeu «Krúglikovo».
Krúglikovo (en rus: Кругликово) és un poble del krai de Khabàrovsk, a l'Extrem Orient de Rússia. El 2012 tenia 301 habitants. Pertany al districte rural de Lazó.

## Referències

* ↑ Закон Хабаровского края от 14.03.2005 № 264 «Об административных центрах сельских поселений и муниципальных районов Хабаровского края»
# Barsentes

Barsentes (en llatí Barsaentes o Barzaentos, en grec antic Βαρσαέντης o Βαρζάεντος) va ser sàtrapa persa d'Aracòsia i Drangiana.
Va ser present a la batalla de Gaugamela l'any 331 aC i després va participar en la conspiració de Bessos de Bactriana contra Darios III de Pèrsia. Va ser un dels que va ferir mortalment al rei persa quan Alexandre el Gran el perseguia, i després va fugir a l'Índia, però allà el van fer presoner i el van entregar a Alexandre el Gran, que el va fer matar, segons diuen Flavi Arrià, Diodor de Sicília i Quint Curci Ruf.

## Referències

* ↑ Flavi Arrià. Anàbasi d'Alexandre el Gran, III, 8
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XVII, 74
* ↑ Quint Curci Ruf. Història d'Alexandre el Gran, VI, 6, 8, 13
* ↑ Smith, William (ed.). «Barsaentes». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 7 febrer 2022].
# Símbol de Jacobi

El símbol de Jacobi es fa servir en matemàtiques en l'àmbit de la teoria de nombres. S'anomena així en honor del matemàtic Carl Gustav Jacob Jacobi.

## Definició

El símbol de Jacobi és una generalització del símbol de Legendre utilitzant la descomposició en producte de factors primers del nombre base. La seva definició és la següent:
    Sia n un enter senar superior a 2 i n = $p_{1}^{\alpha _{1}}p_{2}^{\alpha _{2}}\cdots p_{k}^{\alpha _{k}}$ la descomposició de n en factors primers. Llavors, per a tot enter a, el símbol de Jacobi $\left({\frac {a}{n}}\right)$ val:
    $\left({\frac {a}{p_{1}}}\right)^{\alpha _{1}}\left({\frac {a}{p_{2}}}\right)^{\alpha _{2}}\cdots \left({\frac {a}{p_{k}}}\right)^{\alpha _{k}}$
on $\left({\frac {a}{p_{i}}}\right)$ és el símbol de Legendre, és a dir:
    $\left({\frac {a}{p_{i}}}\right)={\begin{cases}0&{\text{si }}a\ \mathrm {\acute {e}} {\text{s m}}\mathrm {\acute {u}} {\text{ltiple de }}p_{i}\\1&{\text{si }}a\ {\acute {e}}{\text{s residu quadr}}\mathrm {\grave {a}} {\text{tic m}}\mathrm {\grave {o}} {\text{dul }}p_{i}\\-1&{\text{altrament}}\\\end{cases}}$

## Propietats del símbol de Jacobi

El símbol de Jacobi posseeix nombroses propietats:
* Si n és primer, el símbol de Jacobi i el símbol de Legendre són equivalents,
* $\left({\frac {a}{n}}\right)\in \{0,1,-1\}$
* $\left({\frac {a}{n}}\right)=0$ si i només si a i n no són pas primers entre ells,
* $\left({\frac {ab}{n}}\right)=\left({\frac {a}{n}}\right)\left({\frac {b}{n}}\right)$ si n és senar.
* si a ≡ b (mod n) llavors $\left({\frac {a}{n}}\right)=\left({\frac {b}{n}}\right)$ si n és senar.
* $\left({\frac {1}{n}}\right)=1$
* $\left({\frac {-1}{n}}\right)=(-1)^{\left({\frac {n-1}{2}}\right)}$ las 1 si n ≡ 1 (mod 4) i −1 si n ≡ 3 (mod 4)
* $\left({\frac {2}{n}}\right)=(-1)^{\left({\frac {n^{2}-1}{8}}\right)}$ val 1 si n ≡ 1 (mod 8) o n ≡ 7 (mod 8) i −1 si n ≡ 3 (mod 8) o n ≡ 5 (mod 8)
* $\left({\frac {m}{n}}\right)=\left({\frac {n}{m}}\right)(-1)^{\left({\frac {m-1}{2}}\right)\left({\frac {n-1}{2}}\right)}$ si m i n són senars, dit d'alta forma $\left({\frac {m}{n}}\right)=\left({\frac {n}{m}}\right)$ excepte si m i n són tots dos congruents a -1 (mod 4) en aquest cas $\left({\frac {m}{n}}\right)=-\left({\frac {n}{m}}\right)$
La darrera propietat és una generalització de la llei de reciprocitat quadràtica utilitzant el símbol de Legendre.

## Residus

Els enunciats generals sobre els residus quadràtics que fan intervenir el símbol de Legendre no s'estenen al símbol de Jacobi. Tanmateix, si $\left({\frac {a}{n}}\right)=-1$ llavors a no és un residu quadràtic de n ja que a no és el residu quadràtic d'un dels p$_k$ que divideixen n.
En el cas on $\left({\frac {a}{n}}\right)=1$, és impossible dir si a és un residu quadràtic de n. Ja que el símbol de Jacobi és un producte de símbols de Legendre, hi ha casos on dos símbols de Legendre són iguals a −1 i el símbol de Jacobi és igual a 1.

## Enllaços externs

* Càlcul del símbol de Jacobi Arxivat 2008-07-20 a Wayback Machine. (anglès)
# FC Oţelul Galaţi

El Fotbal Club Oțelul Galați és un equip de futbol romanès de la ciutat de Galaţi. Durant les darreres dècades ha participat en la Liga I, divisió de nivell més alt a Romania, i ha guanyat la copa.
Van guanyar la primera lliga la temporada 2010-11, cosa que el qualificà per primera vegada per la Lliga de Campions de la UEFA.

## Història

El club es va fundar el 1964. Després d'un breu període en què el seu rival ciutadà (el Dunărea) va ser el club de més èxit, l'Oţelul es va destacar com el millor club de la regió.
El club va ascendir a la primera divisió de la lliga romanesa el 1986 (aleshores s'anomenava Divizia A). Al cap de dos anys, va debutar en la Copa de la UEFA amb una victòria contra la Juventus FC. La temporada 2003-04 va arribar a la final de la Cupa României, que va perdre contra el Dinamo Bucureşti.
Van guanyar la primera lliga la temporada 2010-11, cosa que el qualificà per primera vegada per la Lliga de Campions de la UEFA.

## Palmarès
### Competicions estatals

Liga I:
   * Campions (1): 2010–11
Liga II:
   * Campions (2): 1985–86, 1990–91
Liga III:
   * Campions (2): 1967–68, 1980–81
Cupa României:
   * Finalistes (1): 2003–04
Supercupa României:
   * Campions (1): 2011

### Competicions no oficials

Copa Balcànica:
   * Finalistes (1): 1991–92

## Enllaços externs

* Pàgina web oficial
# Heròdot de Tars

Heròdot (en llatí Herodotus, en grec antic Ἡρόδοτος) era un metge grec, fill d'Arieu, nascut a Tars (o a Filadèlfia). Va pertànyer segurament a l'escola empírica, una famosa escola de medicina. Va ser deixeble de Menòdot de Nicomèdia i mestre de Sext Empíric, i va viure a la primera meitat del segle ii. L'anomena Diògenes Laerci i també apareix al Suides.

## Referències

* ↑ 2. Herodotus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 436
# Luci Valeri Ànties

Luci Valeri Ànties (en llatí Lucius Valerius Antias) va ser un magistrat romà que va viure al segle iii aC. Formava part de la gens Àntia.
L'any 215 aC va ser enviat amb una flota de 5 vaixells per escortar fins a Roma als ambaixadors cartaginesos que havien estat capturats pels romans quan anaven a la cort de Filip V de Macedònia.

## Referències

* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita XXIII,31
# Kràssavka (Mokroús)

* Per a altres significats, vegeu «Kràssavka».
Kràssavka (en rus: Красавка) és un poble de l'óblast de Saràtov, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 152 habitants. Pertany al districte municipal de Mokroús.

## Referències

* ↑ «БОЛЬШАЯ САРАТОВСКАЯ ЭНЦИКЛОПЕДИЯ : Фёдоровский район : Ивановка». Arxivat de l'original el 2017-08-18. [Consulta: 18 agost 2017].
* ↑ «Карта Новоузенского уезда Самарской губернии 1890 года». Arxivat de l'original el 2017-08-18. [Consulta: 26 juliol 2017].
# David di Donatello 1962

La 7a edició dels premis David di Donatello, concedits per l'Acadèmia del Cinema Italià va tenir lloc el 29 de juliol de 1962 al Teatre grecoromà de Taormina. El premi consistia en una estatueta dissenyada per Bulgari.

## Guanyadors
### Millor director

* Ermanno Olmi - Il posto

### Millor productor

* Angelo Rizzoli - Mondo Cane (ex aequo)
* Dino De Laurentiis - Una vita difficile (ex aequo)

### Millor actor

* Raf Vallone - Uno sguardo dal ponte

### Millor actriu estrangera

* Audrey Hepburn - Esmorzar amb diamants (Breakfast at Tiffany)

### Millor actor estranger

* Anthony Perkins - No em diguis adéu (Goodbye Again) (ex aequo)
* Spencer Tracy - Els judicis de Nuremberg (Judgment at Nuremberg) (ex aequo)

### Millor pel·lícula estrangera

* Els judicis de Nuremberg (Judgment at Nuremberg), de Stanley Kramer

### David especial

* Lea Massari, per la seva interpretació a Una vida difícil i I sogni muoiono all'alba
* Marlene Dietrich, per la seva interpretació a Els judicis de Nuremberg

## Referències

* ↑ premis David di Donatello 1962 a mymovies.it
* ↑ David di Donatello Milestones: From De Sica and Fellini to Sorrentino and Garrone a la revista Variety
* ↑ Gold and malachite 'David di Donatello' trophy, Bulgari, 1956 Arxivat 2021-01-15 a Wayback Machine. al web de Sothebys

## Vegeu també

* Nastri d'argento 1962

## Enllaços externs

* David di Donatello 1962 a Filmaffinity
* Cronologia al web dels David di Donatello
* Scollature spaziali - David di Donatello 1962 a YouTube
* 1962, Audrey Hepburn will receive the David di Donatello Awards a YouTube
# Barsi

La porta de Barsi és una impressionant porta d'accés a una fortalesa, situada a la ciutat d'Hansi a 26 km a l'est d'Hissar al districte d'Hisar a Haryana, Índia. Està protegida pel govern central de l'Índia. Actualment dona entrada al basar de la ciutat, i fou l'antiga i principal entrada de la fortalesa de la ciutat. Una inscripció a l'entrada recorda que fou construïda el 1304-1305.

## Referències

* ↑ Barsi Gate (anglès)