# Província de Lieja

La província de Lieja (en francès Liège, en való Lidje) és una província valona de l'est de Bèlgica. La ciutat de Lieja n'és la capital.

## Història

La província actual prové d'un departament creat per l'administració francesa a la fi del segle xviii, el departament de l'Ourte. Els revolucionaris que van voler trencar les fronteres feudals de l'antic règim van combinar part del principat de Lieja, del principat de Stavelot-Malmedy, del ducat de Limburg i dels països enllà del Mosa per a formar una nova entitat administrativa contigua sense els enclavats i exclavat típics del règim feudal. També, en aplicar el principi de la igualtat (tothom parla francès), tampoc no van prendre en consideració les fronteres lingüístiques.
El 1815, després de la desfeta napoleònica, la part oriental (Eupen, Malmedy, Sankt-Vith, Schleiden, Kronenburg, Schüller, Steffeln i Dhom) va ser atorgada a l'imperi prussià. Tot i mantenir les fronteres administratives franceses, el rei Guillem I dels Països Baixos va abandonar les denominacions geogràfiques francesos per a tornar als noms més tradicionals de les províncies. Va canviar el nom en província de Lieja, en recordatori de l'antic principat de Lieja, tot i que el territori no corresponia gaire a l'antic principat.
El 1919, després de la desfeta prussiana, els cantons Eupen, Malmedy i Sankt-Vith van tornar a la província de Lieja.
El 1962, les fronteres de la província van canviar per a la darrera vegada: Landen, Neerhespen i Overhespen van passar a la província de Brabant i Voeren va passar a la província de Limburg. Els pobles limburguesos de la vall del Jeker, Bassenge, Wonck, Eben-Emael, Roclenge-sur-Geer van passar a la província de Lieja.
Des d'aleshores, les fronteres ja no van canviar.

## Els 84 municipis de la província de Lieja

1. Amay 2. Amel 3. Ans 4. Anthisnes 5. Aubel 6. Awans 7. Aywaille 8. Baelen 9. Bassenge 10. Berloz 11. Beyne-Heusay 12. Blegny 13. Braives 14. Büllingen 15. Burdinne 16. Burg-Reuland 17. Bütgenbach 18. Chaudfontaine 19. Clavier 20. Comblain-au-Pont 21. Crisnée 22. Dalhem 23. Dison 24. Donceel 25. Engis 26. Esneux 27. Eupen 28. Faimes 29. Ferrières 30. Fexhe-le-Haut-Clocher 31. Flémalle 32. Fléron 33. Geer 34. Grâce-Hollogne 35. Hamoir 36. Hannut 37. Héron 38. Herstal 39. Herve 40. Huy 41. Jalhay 42. Juprelle 43. La Calamine o Kelmis 44. Lieja (Liège)
45. Lierneux 46. Limburg (Limbourg) 47. Lincent 48. Lontzen 49. Malmedy 50. Marchin 51. Modave 52. Nandrin 53. Neupré 54. Olne 55. Oreye 56. Ouffet 57. Oupeye 58. Pepinster 59. Plombières 60. Raeren 61. Remicourt 62. Saint-Georges-sur-Meuse 63. Saint-Nicolas 64. Sankt-Vith 65. Seraing 66. Soumagne 67. Spa 68. Sprimont 69. Stavelot 70. Stoumont 71. Theux 72. Thimister-Clermont 73. Tinlot 74. Trois-Ponts 75. Trooz 76. Verlaine 77. Verviers 78. Villers-le-Bouillet 79. Visé 80. Waimes 81. Wanze 82. Waremme 83. Wasseiges

## Llista de Governadors

* 1830 - 1831: Etienne de Sauvage (Liberal)
* 1831 - 1832: Jean-François Tielemans (Liberal)
* 1832 - 1844: Charles van den Steen de Jehay
* 1844 - 1846: Henri de Brouckère (Liberal)
* 1846 - 1847: Edmond de la Coste (Liberal)
* 1847 - 1863: Ferdinand de Macar (Liberal)
* 1863 - 1882: Charles de Luesemans (Liberal)
* 1882 - 1908: Léon Pety de Thozée
* 1908 - 1919: Henry Delvaux de Fenffe (Partit Social Cristià)
* 1919 - 1927: Gaston Gregoire (Liberal)
* 1927 - 1937: Henri Pirard
* 1937 - 1943: Jules Mathieu
* 1944 - 1953: Joseph Leclercq (PSB)
* 1953 - 1971: Pierre Clerdent (PRL)
* 1992 - 1990: Gilbert Mottard (PSB)
* 1990 - 2004: Paul Bolland (PS)
* 2004 - present: Michel Foret (Mouvement Réformateur (liberal))

## Referències

* ↑ «Província de Lieja». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
             A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Província de Lieja