# Sami septentrional

El sami septentrional o sami del nord (davvisámegiella) és la llengua amb més parlants del grup sami. Pot ser dividit en tres principals grups dialectals: sami de Torne, sami de Finnmark i sami del mar. Es parla a les zones septentrionals de Noruega, Suècia i Finlàndia. Segons la procedència de les fonts la xifra oscil·la entre els 15.000 i 25.000 parlants.
El sami septentrional usa l'alfabet llatí, i conté els següents caràcters: A/a, Á/á, B/b, C/c, Č/č, D/d, Ð/đ, E/e, F/f, G/g, H/h, I/i, J/j, K/k, L/l, M/m, N/n, Ŋ/ŋ, O/o, P/p, R/r, S/s, Š/š, T/t, Ŧ/ŧ, U/u, V/v, Z/z, Ž/ž. És similar a l'ortografia finesa, però la C és la fricativa alveolar sorda [ts], el caron en Č [tʃ], Š [ʃ], and Ž [ʒ] indica una articulació postalveolar, i la ratlla en Ð and Ŧ indica una articulació fricativa dental. La lletra Á denota [a] (vocal frontal) mentre que A denota la vocal posterior. Ŋ és la lletra per a la nasal velar que de vegades pot ser al·lòfon de la /n/.
També es poden trobar variants per a Č/č, Š/š i Ž/ž escrits respectivament Ć/ć, Ś/ś, Ź,ź. A vegades Á/á és escrit com a À/à.

## Gramàtica

El sami septentrional és una llengua aglutinant, amb un sistema flexional molt alt que comparteix molts aspectes amb altres llengües uralianes, com la gradació consonàntica (amb tres graus), o l'absència de gènere gramatical i d'article determinant, i la precència de postposicions. En canvi, no hi ha harmonia vocàlica. El sami septentrional és una llengua SVO.

### Pronoms

Els pronoms personals i possessius tenen tres nombres -singular, plural i dual-. El dual es fa servir només quan es tracta de dues persones conegudes o que han estat mencionades abans en un text. La següent taula conté els pronoms personal en nominatiu i genitiu.
| | català | nominatiu | català | genitiu |
| 1a persona (singular) | jo | mun/mon | mon/ma | mu |
| 2a persona (singular) | tu | don | ton/ta | du |
| 3a persona (singular) | ell/ella | son | son/sa | su |
| 1a persona (dual) | nosaltres (dos) | moai | el nostre/la nostra | munno |
| 2a persona (dual) | vosaltres (dos) | doai | el vostre/la vostra | dudno |
| 3a persona (dual) | ells/elles (dos) | soai | el seu/la seua | sudno |
| 1a persona (plural) | nosaltres | mii | el nostre/la nostra | min |
| 2a persona (plural) | vosaltres | dii | el vostre/la vostra | din |
| 3a persona (plural) | ells/elles | sii | llur | sin |
La taula següent mostra la declinació d'un pronom personal ell, ella en diversos casos:
| | singular | dual | plural |
| nominatiu | son | soai | sii |
| genetiu | su | sudno | sin |
| acusatiu | su | sudno | sin |
| inessiu-elatiu | sus | sudnos | sis |
| il·latiu | sudnje | sudnuide | sidjiide |
| comitatiu | suinna | sudnuin | singuin |
| essiu | sunin | - | - |

### Verbs

Els verbs també tenen tres nombres -singular, plural i dual. La següent taula conté els verbs muitalit (contar) i bargat (treballar) en present indicatiu.
| | muitalit | bargat |
| 1a persona (singular) | muitalan | barggan |
| 2a persona (singular) | muitalat | barggat |
| 3a persona (singular) | muital(a) | bargá |
| 1a persona (dual) | muitalentne | barge |
| 2a persona (dual) | muitaleahppi | bargabeahtti |
| 3a persona (dual) | muitaleaba | bargaba |
| 1a persona (plural) | muitalit | bargat |
| 2a persona (plural) | muitalehpet | bargabehtet |
| 3a persona (plural) | muitalit | barget |

### Declinació

Hi ha 7 o 8 casos: nominatiu, genitiu, acusatiu, inessiu-elatiu també anomenat locatiu, il·latiu, comitatiu i essiu.
La següent taula mostra la declinació del substantiu muorra (arbre).
| | català | |
| nominatiu | arbre (subjecte) | muorra |
| genitiu | d'un arbre | muora |
| acusatiu | arbre (objecte) | muora |
| il·latiu | cap a un arbre | murrii |
| locatiu (inessiu) | a/en un arbre | muoras |
| locatiu (elatiu) | des d'un arbre | muoras |
| comitatiu | amb un arbre | muorain |
| essiu | com a arbre | muorran |

## Referències

* ↑ Hedlund, Cecilia. Larsson, Lars-Gunnar (2015) Ii dušše duoddaris! Lärobok i nordsamiska 978-91-506-2232-4; Uppsala Universitet
* ↑ Hedlund, Cecilia. Larsson, Lars-Gunnar (2015) Ii dušše duoddaris! Lärobok i nordsamiska 978-91-506-2232-4; Uppsala Universitet; pag. 73