OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Zoltán Ambrus

Zoltán Ambrus (Debrecen, 22 de febrer de 1861 - Budapest, 28 de febrer de 1932) va ser un escriptor i traductor hongarès

## Biografia

Nascut en Debrecen, Zoltán Ambrus es va traslladar després a Budapest, on va estudiar primer a l'institut primer, i després en la facultat de dret. A l'edat de 18 anys, Zoltán es va quedar orfe de pare, per la qual cosa va haver d'ocupar-se de la resta de la seva família. Durant aquesta època va exercir de tutor privat, i va escriure articles i crítiques teatrals per a publicacions com a Fővárosi Lapok, Pesti Napló o Budapesti Szemle. També va treballar en un banc fins que el seu amic László Arany el va animar a dedicar-se completament a la literatura.
En 1885, es va traslladar a París, on va estudiar literatura en el Collège de France i a La Sorbona. Al seu retorn a Pest es va convertir en col·laborador de Hét, i va començar a escriure històries breus. En 1900 es va convertir en editor de Új Magyar Szemle, i va publicar diverses obres en la prestigiosa revista Nyugat. La seva novel·la Midás király ("El rei Mides", 1906), va obtenir un gran èxit. A més, Zoltán Ambrus va traduir a l'hongarès les obres de Flaubert, Cherbuliez, Maupassant, Anatole France i Balzac.
# Nawar

Nawar o Nagar fou una ciutat estat de la zona del Khabur (moderna Tell Brak) que va existir des de la segona meitat del tercer mil·lenni. Vers el 2400 aC consta una aliança matrimonial amb el regne d'Ebla, en el qual la princesa eblaïta Tagrish-Damu es va casar amb el rei de Nawar, cosa que va reforçar les relacions comercials entre els dos estats. Progressivament es va poblar d'hurrites i vers el 2000 aC formava un regne hurrita esmentat al costat de Urkesh i Arrapha. Degué ser conquerit almenys temporalment per Urkesh, perquè el rei Atal-Shen d'Urkesh apareix esmentat també com a rei de Nawar.
Reis:

## Vegeu també

* Tell Brak

## Referències

* Textos para un Historia política de Siria-Palestina, per Joan Oliva, a Google Llibres
# Larrosa (Jaca)

Larrosa és una localitat despoblada espanyola pertanyent al municipi de Jaca, a la comarca de la Jacetània, província d'Osca, Aragó.

## Geografia

Larrosa es troba a la capçalera de la vall del riu Ijuez, afluent del riu Aragó, a la vall de La Garcipollera, com Acín, Villanovilla, Bescós de Garcipollera i Yosa de Garcipollera.

## Història

Les cases i camps de cultiu de terme de Larrosa van ser expropiades a la dècada del 1960, amb motiu de la construcció de l'embassament de Yesa, per destinar les seves muntanyes a la plantació de pins per evitar la colmatació ràpida en el nou embassament pels sediments arrossegats per les pluges.
L'església dedicada a Sant Bartomeu conserva bé la seva estructura romànica.

## Demografia
### Localitat

Dades demogràfiques de la localitat de Larrosa des de 1900:
Evolució demogràfica (Font: IAEST) :
| 1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 |
| 137 | 126 | 100 | 77 | 77 | 57 | 9 | -- | -- |

### Antic municipi

Dades demogràfiques del municipi de Larrosa des de 1842:
Evolució demogràfica :
| 1842 | 1857 | 1860 | 1877 | 1887 | 1897 | 1900 | 1910 |
| 74 | -- | -- | -- | -- | -- | -- | -- |

## Referències

* ↑ Laplana Galindo, María José. Catálogo de pueblos y municipios de Aragón : estadística de población y nomenclaturas toponímicas entre 1900 y 2004. 1a. ed. Saragossa: Institut Aragonès d'Estadística, 2005, p. 252-253. ISBN 84-7753-366-0. Arxivat 2020-07-14 a Wayback Machine.
* ↑ «Instituto Nacional de Estadística. (Spanish Statistical Institute)». [Consulta: 9 juliol 2021].
* ↑ «INEbase. Alteraciones de los municipios». [Consulta: 9 juliol 2021].
# Larrosa

Larrosa és una entitat de població de l'Uruguai, ubicada al nord-oest del departament de Lavalleja, sobre el límit amb Florida i Treinta y Tres. Té una població aproximada de 150 habitants, segons les dades del cens del 2004.
Es troba a 276 metres sobre el nivell del mar.

## Referències

* 1 2 (anglès) Mapa, localització, clima i altres dades
# Lassiter

Lassiter és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Roger Young el 1984. Ha estat doblada al català.

## Argument

A Londres, el 1934, un atracador gentleman de malnom Nick Lassiter és detingut de bon matí per Scotland Yard. Ha de ser confrontat a testimonis d'un pretès atracament en una joieria. Ràpidament, comprèn que es tracta d'un muntatge. L'inspector John Becker de Scotland Yard i l'agent Peter Breeze del FBI li proposen en efecte un sorprenent mercat: si accepta de robar deu milions de dòlars en diamants a l'ambaixada d'Alemanya — diamants destinats a la propaganda i a la xarxa de espionatge nazi — serà lliure. En el cas contrari, serà condemnat a vint anys de presó.

## Repartiment

* Tom Selleck: Nick Lassiter
* Jane Seymour: Sara Wells
* Lauren Hutton: Kari von Fursten
* Bob Hoskins: L'inspector John Becker
* Joe Regalbuto: L'agent Peter Breeze
* Ed Lauter: Smoke
* Warren Clarke: Max Hofer
* Christopher Malcolm: Quaid
* Barrie Houghton: Eddie Lee
* Edward Peel: El sergent Allyce
* William Morgan Sheppard: Sweeny
* Harry Towb: Roger Boardman
* Belinda Mayne: Helen Boardman

## Referències

* ↑ esadir.cat. Lassiter. esadir.cat.
* ↑ «Lassiter». The New York Times.
# Lavanda (Crimea)

Lavanda (en (ucraïnès): Лаванда) és un poble (un possiólok) de la República Autònoma de Crimea a Ucraïna, que el 2014 tenia 206 habitants. Pertany al districte rural d'Aluixta.

## Referències

* ↑ «О внесении изменения в Решение Верховной Рады Автономной Республики Крым от 25 декабря 2003 года N 774-3/03 "Об установлении границ поселков Виноградный и Лазурное, сел Запрудное, Кипарисное, Лавровое, Нижнее Запрудное, Пушкино Маломаякского сельского совета (г. Алушта) Автономной Республики Крым"». Arxivat de l'original el 2015-12-22. [Consulta: 9 febrer 2016].
# Stàraia Izmàilovka

Stàraia Izmàilovka (en rus: Старая Измайловка) és un poble de l'óblast d'Uliànovsk, a Rússia, que el 2017 tenia 149 habitants. Pertany al districte de Barix.

## Referències

* ↑ «Численность населения Алнашского района в разрезе населённых пунктов на 1 января 2008 года». Алнашский районный Совет депутатов. Arxivat de l'original el 2012-04-11. [Consulta: 20 febrer 2010].
# Stàraia Ivànovka

Stàraia Ivànovka (en rus: Старая Ивановка) és un poble de l'óblast de Saràtov, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 11 habitants. Pertany al districte municipal d'Atkarsk.

## Referències

* ↑ «Саратовская губерния. Список населенных мест по сведениям 1859 года». Arxivat de l'original el 2018-02-28.
* ↑ «Списки населенных мест Саратовской губернии. Аткарский уезд / Оценочно-стат. отд. Сарат. губ. зем. управы. — Саратов, 1914». Arxivat de l'original el 2017-11-12.
* ↑ «Aleksandrovka». GeoNames. Arxivat de l'original el 2018-03-03.
# Subregió de Hatay

La subregió de Hatay (TR63) és una de les 26 subregions estadístiques de Turquia.

## Regions de tercer grau (províncies)

* Província de Hatay (TR631)
* Província de Kahramanmaraş (TR632)
* Província d'Osmaniye (TR633)

## Referències

* ↑ «Turkey. Administrative Division. NUTS structure». Norsk Senter for Forskningsdata.
* ↑ «Statistical regions level 2 in Turkey as of 18th July 2016». Eurostat, 18-07-2016.
* ↑ «Statistical regions in the European Union and partner countries. NUTS and statistical regions 2021». Eurostat.
* ↑ «METADATA. Statistical Regions for Candidate countries and EFTA countries, by country.». Eurostat.

## Vegeu també

* Regions estadístiques NUTS de Turquia

## Enllaços externs

* Institut d'Estadística de Turquia Arxivat 2008-07-24 a Wayback Machine.
* NUTS - Nomenclatura d'unitats territorials per a estadístiques
# Subregió d'Istanbul

La subregió d'Istanbul (TR10) és una de les 26 subregions estadístiques de Turquia. La regió d'Istanbul, la subregió d'Istanbul i la província d'Istanbul són exactament iguals.

## Regions de tercer grau (províncies)

* Província d'Istanbul (TR100)

## Referències

* ↑ «Turkey. Administrative Division. NUTS structure». Norsk Senter for Forskningsdata.
* ↑ «Statistical regions level 2 in Turkey as of 18th July 2016». Eurostat, 18-07-2016.
* ↑ «Statistical regions in the European Union and partner countries. NUTS and statistical regions 2021». Eurostat.
* ↑ «METADATA. Statistical Regions for Candidate countries and EFTA countries, by country.». Eurostat.

## Vegeu també

* Regions estadístiques NUTS de Turquia

## Enllaços externs

* Institut d'Estadística de Turquia Arxivat 2008-07-24 a Wayback Machine.
* NUTS - Nomenclatura d'unitats territorials per a estadístiques
# Subregió de Kayseri

La subregió de Kayseri (TR72) és una de les 26 subregions estadístiques de Turquia.

## Regions de tercer grau (províncies)

* Província de Kayseri (TR721)
* Província de Sivas (TR722)
* Província de Yozgat (TR723)

## Referències

* ↑ «Turkey. Administrative Division. NUTS structure». Norsk Senter for Forskningsdata.
* ↑ «Statistical regions level 2 in Turkey as of 18th July 2016». Eurostat, 18-07-2016.
* ↑ «Statistical regions in the European Union and partner countries. NUTS and statistical regions 2021». Eurostat.
* ↑ «METADATA. Statistical Regions for Candidate countries and EFTA countries, by country.». Eurostat.

## Vegeu també

* Regions estadístiques NUTS de Turquia

## Enllaços externs

* Institut d'Estadística de Turquia Arxivat 2008-07-24 a Wayback Machine.
* NUTS - Nomenclatura d'unitats territorials per a estadístiques
# Sphaerotheca rolandae

Sphaerotheca rolandae és una espècie de granota que viu a l'Índia i Sri Lanka.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Manamendra-Arachchi, K. & Dutta, S. 2004. Sphaerotheca rolandae. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 22 d'abril del 2008.
# Sultanat de Reer Odweyne

El sultanat de Reer Odweyne fou un estat que va existir als segles xix i xx, format pel clan dels habar yoonis sota la direcció de la branca vella de la família dels Abdalle Ismaciil. La capital era Reer Odweyne i ocupava la moderna regió d'Odweyne al sud de Berbera, a la zona fins a la frontera amb Etiòpia.
Actualment la família Reer Sugule té el títol d'emirs.
El sultanat va sorgir el 1825, quan una part dels habar yonis, dirigits pel qadif Basha (Shermaarke Saalax Basha, nascut el 1790-mort el 1861), van sotmetre Zaylac (Zeila), a l'oest governat fins llavors per un àrab anomenat Sayyid Muhammad al-Barr o Muhammed al-Bari (Maxamed Al Baari), governador per compte del xaris de la Merca (i doncs governador otomà). Aquest va rebre el títol de qadif al-soomaal de part de Cabdixamiid Baasha i es va casar amb dues esclaves àrabs i una turca, establint l'anomenat govern de Zaylac (Zeila i Awdal) sota l'autoritat del sultà de Reer Odweyne posant fi a la sobirania otomana.
# Tajov

Tajov és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Banská Bystrica.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1495.
# Tajudeen Abdul-Raheem

Tajudeen Abdul-Raheem (Funtua, Nigèria, 1961 - 25 de maig del 2009, Nairobi, Kenya) fou secretari general del Pan-African Movement, director de Justice Africa, Diputat Director de la Campanya del Mil·lenni de les Nacions Unides per Àfrica. També va escriure per diaris i revistes sobre Àfrica. Va morir en un accident de trànsit.

## Referències

* ↑ «Dr. Tajudeen Abdul-Raheem, 1961-2009». Millennium Campaign, 25-05-2009 [Consulta: 3 gener 2012]. Arxivat 27 August 2009$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2009-08-27. [Consulta: 3 gener 2012].
* ↑ Tributes to a fallen giant Pambazuka News
* ↑ «Pan-Africanist dies in car crash». BBC News, 25-05-2009.

## Enllaços externs

* Dimas Nkunda, He was to Africa what Che Guevara was to South America Arxivat 2021-07-15 a Wayback Machine. The Observer, 27 de maig de 2009 (anglès)
* Nathan Byamukama, Tajudeen Will Turn the Angels Into Pan Africanists All Africa, 31 de maig de 2009 (anglès)
# Sí al País Català

Sí al País Català, també conegut com a Oui au Pays Catalan (en francès) o OPCAT per les seves sigles, és una formació política catalanista de Catalunya Nord. El partit es defineix com a regionalista i autonomista, que consideren el primer pas per arribar a la sobirania plena. El seu líder és Jordi Vera i Arús. El partit es va integrar en la llista Per Perpinyà!, liderada per Romain Grau, que quedà en tercera posició en la primera volta de les eleccions municipals de 2020 a Perpinyà.
A la primavera del 2017, OPCat va presentar candidats a les eleccions legislatives franceses a les quatre circumscripcions nord-catalanes obtenint a aquest tipus d'elecció el resultat més important assolit per una formació catalanista: 3,3 % a tot el territori, i Jordi Vera candidat a la 4 circumscripció va tenir 3,91 % dels vots.
El 20 de juny del 2021 OPCat es presentà en coalició amb Agissons Pays Catalan a les eleccions a l'assemblea departamental dels Pirineus Orientals (Catalunya del Nord) amb Jordi Vera com a candidat a la presidència de Consell Departamental. La llista " Le Pays Catalan c'est vous (Seu el País Català)" present en les 17 circumscripcions cantonals de la Catalunya del Nord amb 68 candidats (34 binomis home-dona i 34 supleents) va assolir 6.014 vots i el 5,01 % dels vots. Al cantó dels Aspres Jordi Vera va obtenir 579 vots i el 7,07 % dels vots. Aquests resultats són els més alts obtinguts mai pel moviment català d'ençà de les primeres candidatures de Gilbert Grau i Salvat, i Miquel Maillol l'any 1973.
A les eleccions legislatives franceses de 2022, amb la federació Regions i Pobles Solidaris presentà els candidats Rita Peix, Joel Diago, Morgane Le Floch, i Jordi Vera, obtingueren entre tots 4.304 vots, un 2,5%, en unes eleccions on guanyaren els candidats de la ultradreta francesa del Reagrupament Nacional a totes les 4 circumscripcions dels Pirineus Orientals a l'Assemblea Nacional francesa.
Es presenta a les eleccions legislatives de 2024 convocades pel president Emmanuel Macron de forma anticipada, amb la marca Front Catalan amb les candidates Mercedes Garcia, Delphine Danat, Lucile Grau i Celine Davesa.

## Referències

* ↑ «El partit 'Oui au pays catalan' neix a Perpinyà per reivindicar la catalanitat i recuperar el català que els van», 15-10-2016. [Consulta: 27 juny 2020].
* 1 2 «Jordi Vera (Oui au Pays Catalan): "Aquí es veu Puigdemont com el representant dels catalans"». [Consulta: 27 juny 2020].
* ↑ «Front Català a les eleccions legislative». Ràdio Arrels, 17-06-2024. [Consulta: 18 juny 2024].
# Sutra ujutru

Sutra ujutru (en serbi ciríl·lic: Сутра ујутру, Demà al matí) és una pel·lícula dramàtica Sèrbi, escrita i dirigida per Oleg Novković el 2006. El guió de la pel·lícula es deu a Milena Marković, la companya del director.Va ser la presentació de Sèrbia als Premis Oscar de 2006 al Oscar a la millor pel·lícula de parla no anglesa, però no va ser acceptada com a nominada.

## Sinopsi

Després de dotze anys a l'estranger, Nele, el personatge principal, torna a la seva ciutat natal, on es retroba amb el seu antic amor, els seus amics i els seus pares. Passen quatre dies junts. Es tracta de recuperar el temps perdut.

## Repartiment

* Uliks Fehmiu - Nele
* Nada Šargin - Sale
* Nebojša Glogovac - Mare
* Lazar Ristovski - Zdravko
* Ljubomir Bandović - Bure
* Radmila Tomović - Ceca
* Danica Ristovski - Zora
* Ana Marković - Maja
* Miloš Vlalukin - Sima
* Jelena Đokić - Radnica u pekari
* Branko Cvejić - Cika Sava
* Renata Ulmanski - Komsinica
* Nebojša Ilić - Taksista

## Premis

Va guanyar el Premi Fipresci i el Gran Premi del Festival de Cinema de Cottbus, així com la Menció Especial del Festival Internacional de Cinema de Karlovy Vary. i la Palmera de Plata a la millor pel·lícula a la XXVIII edició de la Mostra de València

## Notes i referències

* ↑ «Tomorrow Morning / Sutra ujutru». Karlovy Vary International Film Festival. [Consulta: 1r desembre 2017].
* ↑ «Films From 61 Countries Vying For Oscar Nod». IndieWire. [Consulta: 1r desembre 2017].
* ↑ «Film “Sutra ujutru” – Na putu ka Oskaru». lazarristovski. [Consulta: 31. 1. 2021].
* ↑ «Ovde ima nade - Intervju – Oleg Novković, filmski reditelj - Nedeljnik Vreme» (en serbi). www.vreme.com, 06-09-2006. [Consulta: 19 setembre 2023].
* ↑ La película argelina 'La maison jaune' gana la Palmera de Oro de la XXVIII Mostra de Valencia, Las Provincias, 24 d'octubre de 2007

## Enllaços externs

* Suja ujutru a Dailymotion
# Sutjeska

«Sutjeska» té aquests significats:
* Sutjeska (Voivodina), localitat de Voivodina, a Sèrbia.
* Riu Sutjeska, riu de 35 km a Bòsnia i Hercegovina.
* Parc Nacional Sutjeska; parc nacional travessat pel riu de Bòsnia.
* Batalla del Sutjeska, batalla de la Segona Guerra Mundial desenvolupada pels volts del riu.
* FK Sutjeska Nikšić; equip de futbol de la ciutat de Nikšić, Montenegro.
# Sutlej

El riu Sutlej, també conegut com a Satluj i en cartografies angleses com a Sutlaj, és el més llarg dels cinc rius que flueixen per Panjab al nord-est de l'Índia i nord-oest del Pakistan. La seva font és al Tibet a prop del Kailash i acaba en el Panjab (Pakistan).
És l'afluent més oriental del riu Indus. La presa de Bhakra es construeix al voltant del riu Sutlej per proporcionar reg i altres instal·lacions als estats de Panjab, Rajasthan i Haryana., i rep al riu Beas i segueix al Pakistan unint-se al riu Chenab per formar el riu Panjnad, que més a baix uneix el seu curs al riu Indus a Mithankot.
Les aigües del Sutlej s'assignen a l'Índia en virtut del Tractat de les Aigües de l'Indus entre l'Índia i el Pakistan, i es desvien principalment cap a canals de reg a l'Índia com el Canal Sirhind, la línia principal de Bhakra i el canal de Rajasthan. El cabal mitjà anual és de 14 milions d'acres peus (MAF) aigües amunt de la presa de Ropar, aigües avall de la presa de Bhakra. Té diversos punts hidroelèctrics importants, incloent la presa de Bhakra de 1.325 MW, la central hidroelèctrica de Karcham Wangtoo de 1.000 MW i la presa de Nathpa Jhakri de 1.500 MW. La conca de drenatge a l'Índia inclou els estats i territoris de la unió de Himachal Pradesh, Punjab, Ladakh i Haryana.
Al Pakistan part del cabal d'aquest riu ha estat derivat per irrigar al desert de Cholistan. Claudi Ptolemeu i Flavi Arrià l'esmenten com Zaradros; als vedes figura com Sutudri o Satadru. El seu curs ha canviat diverses vegades amb els segles i els seus diversos cursos han estat traçats amb força probabilitat. Des de 1796 el Sutlej va deixar al Ghaggar i es va unir amb al Beas.

## Referències

* ↑ «Río Sutlej» (en castellà). mapcarta.com. [Consulta: 8 gener 2023].
* ↑ Haines, Daniel. «The Rivers Run Wild – Newsweek Pakistan» (en anglès americà). Newsweek (magazine), 2017. [Consulta: 8 gener 2023].
* ↑ Pangare, Ganesh; Pangare, Vasudha; Das, Binayak. Springs of Life: India's Water Resources (en anglès). Academic Foundation, 2006, p. 173. ISBN 978-81-7188-489-6.
* ↑ Jain, Sharad K.; Agarwal, Pushpendra K.; Singh, Vijay P. Hydrology and Water Resources of India (en anglès). Springer Science & Business Media, 2007-05-16, p. 1052. ISBN 978-1-4020-5180-7.
* ↑ Kumar, Krishna V. Geography of India - Specially for UPSC and Other Competitive Exams of India (en anglès). Krishna Kumar V, 2021-10-17, p. 362.
* ↑ Sering, SH «China builds dam on Indus near Ladakh». J Def Stud,, 2010, pàg. 136-139.
* ↑ Ghose, Sanujit. Legend of Ram: Antiquity to Janmabhumi Debate (en anglès). Bibliophile South Asia, 2004, p. 246. ISBN 978-81-85002-33-0.

## Vegeu també

* Gambhar.
* Khanwah.
* Moralkakunda.
* Canals Superiors del Sutlej.
* Canals d'Inundació del Sutlej Inferior.
# Teatre fòrum

El teatre fòrum és una tècnica de teatre de l'oprimit creada per Augusto Boal al Brasil als anys 60. Es basa en una obra teatral breu o una escena que representi un conflicte social que no se soluciona, i a continuació els espectadors són convidats a substituir actors per a modificar les accions dels seus personatges per mirar de millorar el resultat. Es reinterpreta tantes vegades com calgui, segons les propostes i comentaris del públic. Al final es debat i analitza cada una de les opcions i solucions aportades.

## Bibliografia

* Verónica Martínez Colomé, Aproximació al teatre de l'oprimit a Catalunya, Universitat Autònoma de Barcelona, 2009. (català)
* Allan Owens, Keith Barber, Mapas teatrales: crear, desarrollar y evaluar pretextos dramáticos, PPU, 2011. (castellà)
* Augusto Boal, Teatro del oprimido y otras poéticas políticas, Ediciones de la Florc 1974. (castellà)

## Enllaços externs

* Teatro foro Escuela Popular y Latinoamericana de Cine, Televisión y Teatro (castellà)
# Taula del Sénia

La Mancomunitat de la Taula del Sénia és una mancomunitat formada per 27 municipis de les comarques catalanoparlants del Baix Maestrat, el Matarranya, el Montsià i els Ports. Els comuns membres estan situats en una franja de 15 quilòmetres a la vora del riu Sénia i entre tots superen els cent mil habitants.

## Municipis membres

* 12 del Baix Maestrat:
** Benicarló
** Càlig
** Canet lo Roig
** Castell de Cabres
** Cervera
** La Jana
** Pobla de Benifassà
** Rossell
** Sant Jordi
** Sant Rafel del Riu
** Traiguera
* 3 del Matarranya:
** Beseit
** Pena-roja
** Vall-de-roures
* 9 del Montsià:
** Alcanar
** Freginals
** Godall
** La Galera
** Mas de Barberans
** Sant Carles de la Ràpita
** Santa Bàrbara
** La Sénia
** Ulldecona
* 3 dels Ports:
** Herbers
** Morella
** Vallibona

## Referències

* 1 2 «La Taula del Sénia incorpora definitivament a La Pobla de Benifassà i a Castell de Cabres». ComarquesNord.cat, 27-09-2010. [Consulta: 10 agost 2011].
# Taula dels Quatre Batlles

La Taula dels Quatre Batlles és una taula massissa circular de pedra, amb quatre seients, situada al punt geogràfic on convergeixen els termes de Montblanc (antigament Rojals), Vimbodí i Poblet, (antigament Vimbodí), Mont-ral i Prades. Hi ha gravats els escuts i els noms d'aquests quatre pobles. Es troba a 300 metres al sud de la Mola dels Quatre Termes.
Diu la tradició que, quan calia fer una tallada de pins, els quatre batlles es reunien en aquest indret per a pactar els termes de la tala, ja que alguns boscos eren compartits.

## Referències

* ↑ Planas de Martí, Ignasi. Les Muntanyes de Prades: 20 recorreguts per boscos, cingles i barrancs. Valls: Cossetània, 2001, p. 51. ISBN 8495684160.
# Tedhadleyita

La tedhadleyita és un mineral de la classe dels halurs. Anomenada així en honor de Ted A. Hadley.

## Característiques

La tedhadleyita és un halur de fórmula química (Hg₂$^+$)₅Hg$^{2+}$I₂(Cl,Br)₂O₄. Cristal·litza en el sistema triclínic. Segons la classificació de Nickel-Strunz, la terlinguacreekita pertany a «03.DD: Oxihalurs, hidroxihalurs i halurs amb doble enllaç, amb Hg» juntament amb els següents minerals: eglestonita, kadyrelita, poiarkovita, hanawaltita, terlinguaïta, pinchita, gianel·laïta, mosesita, kleinita, terlinguacreekita, vasilyevita, kelyanita, aurivilliusita i comancheïta.

## Formació i jaciments

S'ha descrit als Estats Units (localitat tipus). Es troba en buits en roques quarso-magnesítiques.

## Referències

* ↑ «Tedhadleyite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 7 novembre 2015].

## Bibliografia

* Canadian Mineralogist (2002): 40: 909-914.
* Mineralogical Magazine 73, 227-234(2009)
# Tamezmoute

Tamezmoute (en àrab تامزموت, Tāmazmūt; en amazic ⵜⴰⵎⵣⵎⵓⵜ) és una comuna rural de la província de Zagora, a la regió de Drâa-Tafilalet, al Marroc. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 11.697 persones.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Tamgalí

Els petròglifs del paisatge arqueològic de Tamgalí, es troba a Semiretxie localitza a la província d'Almati, a 170 km al nord-est d'Almati, al Kazakhstan. Gran part dels petròglifs estan al canó principal, però hi ha també alguns als canons secundaris. En la seva majoria són de l'edat del bronze, però hi ha alguns d'època medieval o fins i tot més recents.
El nom Tamgalí vol dir lloc pintat o marcat. Va ser declarat com a Patrimoni de la Humanitat per la Unesco l'any 2004. Comprèn una zona protegida de 900 ha i una zona de respecte de 2900 ha.

## Bibliografia

* Luc Hermann, Die Petroglyphen von Tamgaly in Kasachstan, Paris, 2011