# Partit Socialdemòcrata de Finlàndia

Partit Socialdemòcrata de Finlàndia (finès Suomen Sosialidemokraattinen Puolue) SDP és un partit polític finlandès fundat el 1899 com a Partit Laborista Finlandès (Suomen Työväenpuolue), d'ideologia socialdemòcrata. L'any 2024 era el tercer partit més important al Parlament de Finlàndia amb 43 escons.
Fundat el 1899 com el Partit dels Treballadors de Finlàndia (finès: Suomen työväenpuolue; suec: Finlands arbetarparti), l'SDP és el partit polític actiu més antic de Finlàndia i té una estreta relació amb l'Organització Central de Sindicats Finlandesos (SAK). També és membre del Partit dels Socialistes Europeus, Aliança Progressista, Internacional Socialista i el Comitè de Cooperació del Moviment Obrer Nòrdic (SAMAK).
Quan esclatà la Revolució Russa el 1917 va patir l'escissió del Partit Comunista de Finlàndia i participà en el procés d'independència finlandesa, però fou exclòs del govern fins a la presidència de Kyösti Kallio el 1937.
Ha participat moltes vegades en el govern finlandès, les darreres entre 1995 i 2007 i entre 2019 i 2023, amb el govern de la primera ministra Sanna Marin. Fins a les eleccions parlamentàries finlandeses de 1991 va ser la força més votada. Ideològicament, el partit se situa en una posició més moderada que l'altre partit d'esquerra del país, la Unió d'Esquerra.
Algunes figures del partit han estat Eero Heinäluoma, candidat a les eleccions parlamentàries finlandeses de 2007, i Tarja Halonen, presidenta de Finlàndia des de 2000, dos anteriors presidents, Mauno Koivisto (1982-1994) i Martti Ahtisaari (1994-2000) també eren socialdemòcrates. Una altra figura històrica és Paavo Lipponen, que fou primer Ministre socialdemòcrata, com Antti Rinne, que dirigí el partit entre 2014 i 2020.
Després de la dimissió d'Antti Rinne el desembre de 2019, Sanna Marin es va convertir en la 46ena Primera Ministra del país. El SDP va formar un nou govern de coalició sobre la base del seu predecessor, de fet continuant la cooperació amb el Partit del Centre, la Lliga Verda, l'Aliança d'Esquerra i el Partit Popular Suec de Finlàndia. Set dels seus dinou ministres del govern finlandès eren membres del SDP.
El setembre de 2023, Antti Lindtman va ser escollit líder del partit després de la dimissió de Sanna Marin després de les eleccions de 2023, en què fou el tercer partit amb 43 escons i el 19,9% dels vots, per darrere del conservador Partit de la Coalició Nacional (20,8%)i el nacionalista Partit dels Finlandesos (20,1%).

## Líders del partit

* Nils Robert af Ursin - (1899-1900)
* J. A. Salminen - (1900)
* K. F. Hellstén - (1900-1903)
* Taavi Tainio - (1903-1905)
* Emil Perttilä - (1905-1906)
* Edvard Valpas - (1906-1909)
* Matti Paasivuori - (1909-1911)
* Otto Wille Kuusinen - (1911-1913)
* Matti Paasivuori - (1913-1917)
* Kullervo Manner - (1917-1918)
* Väinö Tanner - (1918-1926)
* Matti Paasivuori - (1926-1930)
* Kaarlo Harvala - (1930-1942)
* Väinö Salovaara - (1942-1944)
* Onni Hiltunen - (1944-1946)
* Emil Skog - (1946-1957)
* Väinö Tanner - (1957-1963)
* Rafael Paasio -(1963-1975)
* Kalevi Sorsa - (1975-1987)
* Pertti Paasio - (1987-1991)
* Ulf Sundqvist - (1991-1993)
* Paavo Lipponen - (1993-2005)
* Eero Heinäluoma - (2005-2008)
* Jutta Urpilainen - (2008-2014)
* Antti Rinne - (2014-2020)
* Sanna Marin (2020-2023)
* Antti Lindtman (2023-)

## Resultats electorals

| Elecció | Escons | Vots | Vots |
| 1907 | 80 | 329 946 | 37,03% |
| 1908 | 83 | 310 826 | 38,40% |
| 1909 | 84 | 337 685 | 39,89% |
| 1910 | 86 | 316 951 | 40,04% |
| 1911 | 86 | 321 201 | 40,03% |
| 1913 | 90 | 312 214 | 43,11% |
| 1916 | 103 | 376 030 | 47,29% |
| 1917 | 92 | 444 670 | 44,79% |
| 1919 | 80 | 365 046 | 37,98% |
| 1922 | 53 | 216 861 | 25,06% |
| 1924 | 60 | 255 068 | 29,02% |
| 1927 | 60 | 257 572 | 28,30% |
| 1929 | 59 | 260 254 | 27,36% |
| 1930 | 66 | 386 026 | 34,16% |
| 1933 | 78 | 413 551 | 37,33% |
| 1936 | 83 | 452 751 | 38,59% |
| 1939 | 85 | 515 980 | 39,77% |
| 1945 | 50 | 425 948 | 25,08% |
| Elecció | Escons | Vots | Vots |
| 1948 | 54 | 494 719 | 26,32% |
| 1951 | 53 | 480 754 | 26,52% |
| 1954 | 54 | 527 094 | 26,25% |
| 1958 | 48 | 449 536 | 23,12% |
| 1962 | 38 | 448 930 | 19,50% |
| 1966 | 55 | 645 339 | 27,23% |
| 1970 | 52 | 594 185 | 23,43% |
| 1972 | 55 | 664 724 | 25,78% |
| 1975 | 54 | 683 590 | 24,86% |
| 1979 | 52 | 691 512 | 23,89% |
| 1983 | 57 | 795 953 | 26,71% |
| 1987 | 56 | 695 331 | 24,14% |
| 1991 | 48 | 603 080 | 22,12% |
| 1995 | 63 | 785 637 | 28,25% |
| 1999 | 51 | 612 963 | 22,86% |
| 2003 | 53 | 683 223 | 24,47% |
| 2007 | 45 | 594 194 | 21,44% |
| 2011 | 42 | 561 049 | 19,16% |
| 2015 | 34 | 490,102 | 16,51% |
| 2019 | 40 | 546,471 | 17,73% |
| 2023 | 43 | 616,218 | 19,93% |
| Elecció | Regidors | Vots | Vots |
| 1945 | 2 100 | 265 689 | |
| 1950 | | 377 294 | 25,05% |
| 1953 | | 449 251 | 25,53% |
| 1956 | | 424 977 | 25,42% |
| 1960 | 2 261 | 414 175 | 21,10% |
| 1964 | 2 543 | 530 878 | 24,75% |
| 1968 | 2 351 | 540 450 | 23,86% |
| 1972 | 2 533 | 676 387 | 27,05% |
| 1976 | 2 735 | 665 632 | 24,82% |
| 1980 | 2 820 | 699 280 | 25,50% |
| 1984 | 2 830 | 666 218 | 24,70% |
| 1988 | 2 866 | 663 692 | 25,23% |
| 1992 | 3 130 | 721 310 | 27,08% |
| 1996 | 2 742 | 583 623 | 24,55% |
| 2000 | 2 559 | 511 370 | 22,99% |
| 2004 | 2 585 | 575 822 | 24,11% |
| 2008 | 2 066 | 541 187 | 21,23% |
| Elecció | Escons | Vots | Vots |
| 1996 | 4 | 482 577 | 21,45% |
| 1999 | 3 | 221 836 | 17,86% |
| 2004 | 3 | 350 525 | 21,16% |
| 2009 | 2 | 292 051 | 17,54% |
| 2014 | 2 | 212 211 | 12,30% |
elecció indirecta :
| Elecció | Candidat | Vots electorals | Votes | Votes |
| 1925 | Väinö Tanner | 79 | 165 091 | 26,6% |
| 1931 | Väinö Tanner | 90 | 252 550 | 30,2% |
| 1937 | | 95 | 341 408 | 30,7% |
| 1950 | | 64 | 343 828 | 21,8% |
| 1956 | Karl-August Fagerholm | 72 | 442 408 | 23,3% |
| 1962 | Rafael Paasio | 36 | 289 366 | 13,1% |
| 1968 | Urho Kekkonen | 55 | 315 068 | 15,46% |
| 1978 | Urho Kekkonen | 74 | 569 154 | 23,2% |
| 1982 | Mauno Koivisto | 144 | 1 370 314 | 43,1% |
| 1988 | Mauno Koivisto | 128 | 1 175 209 | 39,36% |
elecció directa :
| Elecció | Candidat | Vots | Vots |
| 1988 | Mauno Koivisto | 1 513 234 | 48,90% |
| 1994 | Martti Ahtisaari | ¹ 828 038 ² 1 723 485 | ¹ 25,9% ² 53,9% |
| 2000 | Tarja Halonen | ¹ 1 224 431 ² 1 644 532 | ¹ 40,0% ² 51,6% |
| 2006 | Tarja Halonen | ¹ 1 397 030 ² 1 630 980 | ¹ 46,3% ² 51,8% |
| 2012 | Paavo Lipponen | ¹ 205 020 | ¹ 6,7% |

## Enllaços externs

* Web oficial en finès Arxivat 2012-03-16 a Wayback Machine. (finès)
* Web oficial en anglès (anglès)