OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Rubikon 2056

Rubikon 2056 (títol original, Rubikon) és una pel·lícula de ciència-ficció espacial de Magdalena Lauritsch, que es va estrenar als cinemes d'Àustria el 16 de setembre de 2022. S'ha doblat i subtitulat al català.

## Sinopsi

Any 2056. Les nacions del món s'han dissolt, amb tot el poder en mans de grans corporacions i els seus exèrcits. En l'estació espacial Rubikon, Hannah, Gavin i Dimitri tenen a les seves mans un innovador projecte de filtració d'aire. De sobte, són testimoni de com un núvol tòxic de contaminació cobreix la superfície terrestre i sembla extingir tota vida al seu pas. Sense cap contacte amb el planeta, els membres de la tripulació es pregunten si són els últims supervivents de la humanitat. Haurien d'arriscar les seves vides en una missió de rescat a la Terra, o ignorar el vell món i viure del sofisticat sistema que tenen en l'estació?

## Referències

* ↑ «Rubikon 2056». FilminCAT.
* ↑ Susanne Gottlieb. «"Rubikon": Im Weltall hört dich keiner grübeln».
* ↑ Matthias Greuling. «Ein Weltall für einen Script Doctor!».
* ↑ «Rubikon». Goita què fan, ara!. [Consulta: 26 maig 2024].
* ↑ Astronauts watch a global catastrophe from space in first trailer for Cannes sci-fi showcase 'Rubikon'. In: syfy.com, 13. Juli 2021.
# Wenona

Wenona és una població dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del 2000 tenia 1.065 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Wenona tenia 1.065 habitants, 453 habitatges, i 278 famílies. La densitat de població era de 613,7 habitants/km².
Dels 453 habitatges en un 26,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,1% hi vivien parelles casades, en un 6,8% dones solteres, i en un 38,6% no eren unitats familiars. En el 34,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,35 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,1.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,9% tenia menys de 18 anys, un 6,9% entre 18 i 24, un 25,4% entre 25 i 44, un 22% de 45 a 60 i un 19,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.711 $ i la renda mediana per família de 45.714 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.237 $ mentre que les dones 20.647 $. La renda per capita de la població era de 17.951 $. Aproximadament el 4,2% de les famílies i el 7,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Wenona». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 5 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Wenona». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Westerlo

Westerlo és un municipi belga de la província d'Anvers a la regió de Flandes. Està compost per les seccions de Westerlo, Oevel, Tongerlo i Zoerle-Parwijs.

## Seccions

| # | Població (31/12/2006) |
| Westerlo - Centrum - Heultje - Voortkapel | 10.426 3.915 4.078 2.433 |
| Oevel | 3.440 |
| Tongerlo - Tongerlo - Oosterwijk | 7.112 4.757 2.355 |
| Zoerle-Parwijs | 2.253 |
    Font: Ajuntament de Westerlo

## Evolució de la població
### Segle xix

| Any | 1806 | 1816 | 1830 | 1846 | 1856 | 1866 | 1876 | 1880 | 1890 |
| Població | 1.847 | 1.991 | 2.279 | 2.535 | 2.667 | 2.675 | 2.657 | 2.718 | 3.105 |

### Segle XX (fins a 1976)

| Any | 1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1947 | 1961 | 1970 | 1976 |
| Població | 3.383 | 3.962 | 4.218 | 4.831 | 6.184 | 7.297 | 7.933 | 15.037 |

### 1977 ençà

| Any | 1977 | 1980 | 1985 | 1990 | 1995 | 2000 | 2005 |
| Població | 18.321 | 19.213 | 19.937 | 20.562 | 21.221 | 21.960 | 22.685 |
| Font: NIS ||||||||

## Política
### Consistori municipal

| Partit | octubre 1976 25 regidors | 10 d'octubre 1982 25 regidors | 9 d'octubre 1988 25 regidors | 9 d'octubre 1994 27 regidors | 8 d'octubre 2000 27 regidors | 8 d'octubre 2006 27 regidors |
| CVP | 13 | 12 | 15 | 15 | 15 | |
| CD&V | | | | | | 18 |
| GE | 10 | 11 | 8 | | | |
| W2000 | | | | 10 | 6 | |
| VLD | | | | | 4 | |
| VLD - W2000 | | | | | | 5 |
| Vlaams Blok | | | | | 1 | |
| Vlaams Belang | | | | | | 3 |
| Agalev | | | 1 | 2 | 1 | |
| Groen! | | | | | | 1 |
| SP | 1 | 1 | 1 | | | |
| VU | 1 | 1 | | | | |

### Llista de burgmestres de Westerlo

* 1830-1844 : Pierre-Egide Peeters
* 1844-1848 : Maarten Norbert Van Schaubroek
* 1848-1877 : Willem Egide Peeters
* 1877 - 1879 :
* 1879-1892 : Comte Karel de Mérode-Westerloo
* 1892-1908 : Comte Henri de Mérode-Westerloo
* 1908 - 1910 :
* 1910-1913 : Jan Moortgat
* 1913-1946 : Príncep Karel de Merode
* 1947-1964 : Octaaf Verboven
* 1965-1976 : Jozef Draulans
* 1977-1982 : Jos Dupré
* 1983-1988 : Jef Thys
* 1989-1996 : Jos Dupré
* 1996-heden : Guy Van Hirtum

## Agermanaments

* Oirschot
* Ottersweier
* Westerlo

## Galeria d'imatges

* Castell de Merode
* Sint-Lambertuskerk
* Torre d'aigua
# Romantsevski

Romantsevski (en rus: Романцевский) és un poble (un possiólok) de l'óblast de Tula, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 450.

## Referències

* ↑ «Закон Тульской области от 14 марта 2005 года № 555-ЗТО «О переименовании муниципального образования „город Богородицк и Богородицкий район“ Тульской области, установлении границ, наделении статусом и определении административных центров муниципальных образований на территории Богородицкого района Тульской области»». Arxivat de l'original el 2021-11-23.
* ↑ «Закон Тульской области от 27 декабря 2007 года N 954-ЗТО «Об административно-территориальном устройстве Тульской области»». Arxivat de l'original el 2017-04-27.
* ↑ ОКАТО Plantilla:ОКАТО
* ↑ «Церковь Параскевы Пятницы (1834г.) в Балахне». Arxivat de l'original el 2015-04-02.
# Zona nerítica

La zona nerítica o zona sublitoral és un bioma aquàtic, és la part de l'oceà que s'estén des de la marca baixa de l'aigua en la marea a la plataforma continental, té una fondària relativament baixa de 200 metres. La zona nerítica està normalment ben oxigenada, amb pressió baixa i amb temperatures i nivells de salinitat relativament estables. Això combinat amb la presència de la llum i la fotosíntesi dona molt fitoplàncton i algues flotants, amb la qual cosa hostatja la majoria de la vida del mar.
El zooplàncton, el formen des de criatures microscòpiques com els foraminífers a petits peixos i crustacis i junt amb el fitoplàncton forme la base de la piràmide tròfica de la zona.
A la vora de la zona nerítica s'acaba la plataforma continental i ràpidament davalla cap a l'oceà profund i la zona pelàgica.

## Referències

* ↑ Advanced Learner's Dictionary of Botany
* ↑ «Office of Naval Research». Arxivat de l'original el 2007-12-13. [Consulta: 8 setembre 2010].
# Zona maritimoterrestre

Una zona maritimoterrestre (ZMT) és un dels espais que integren domini públic maritimoterrestre. Això vol dir que no tot el domini públic maritimoterrestre és zona maritimoterrestre, però la zona maritimoterrestre és sempre domini públic maritimoterrestre.

## Espais que en formen part

* La franja de terreny que poden aconseguir les ones del mar en els forts temporals coneguts. És a dir, no només on arriben habitualment les ones, sinó fins on poden arribar en situacions extraordinàries, molt poc freqüents. Per aquesta raó, en molts llocs el domini públic maritimoterrestre i, concretament la ZMT, pot arribar a zones situades a una cota bastant superior al màxim nivell de la marea.
* Tots els aiguamolls costaners, com estuaris, aiguamolls, albuferes, marjals, llacunes interiors, saladars, terrenys baixos situats per sota del nivell del mar susceptibles de ser inundats per l'aigua del mar, o en els que emanin les seves aigües per filtració.
* La ZMT s'estén també al llarg de les marges dels rius fins on es faci sensible l'efecte de la marea.

## Domini públic maritimoterrestres

La Constitució espanyola assenyala que la zona maritimoterrestre, les platges, les aigües interiors, el mar territorial i els recursos naturals de la zona econòmica i la plataforma continental són béns del Domini públic maritimoterrestre (DPMT), i la Llei de costes precisa aquests conceptes.
Per tant, és la Constitució i, a la seva empara, la Llei de costes, la que determina l'existència dels béns de DPMT. Aquest és un domini públic natural, de manera que els béns que l'integren ho fan per les seves característiques naturals, no per l'afectació a cap fi concret. No depèn, per tant, de la discrecionalitat administrativa que un bé sigui o no de DPMT, sinó que hi han de concórrer les característiques previstes en els articles 3, 4 i 5 de la Llei de costes.
A part del mar territorial i altres béns situats en el mar i en el llit marí, a la franja maritimoterrestre cal incloure els penya-segats sensiblement verticals fins a la seva coronació, els illots que no siguin propietat privada, els terrenys guanyats al mar per causes naturals o artificials, o els terrenys que van ser delimitats en algun moment i que han perdut les seves primitives característiques naturals per qualsevol causa.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 Conceptes bàsics, Generalitat de Catalunya, consultat 29 juliol 2023. (CC0 de Creative Commons)
# Xoriço

El xoriço és un embotit curat cru i dessecat de color vermell característic, la versió picant del xoriç de la península Ibèrica i de Llatinoamèrica preparada principalment amb carn de porc amb pebre vermell (que és l'element més distintiu del xoriço davant d'altres salsitxes).
El xoriço és especialment conegut en la seua variant basca: El xoriço de Pamplona, preparat amb carn molt finament picada. Altres varietats són el xoriço de Cantimpalos, poble de la província de Segòvia així com el de Salamanca, el de La Rioja i el de Potes (Cantàbria), Requena (País Valencià). A diversos pobles, com ara La Bañeza (Lleó) i Cantimpalos, se celebra una Feria del Chorizo. Tot i que hi ha moltíssimes receptes i combinacions culinàries amb xoriço, és segur que no cap en la paella valenciana com va palesar després d'un polèmic recepte publicat pel cuiner anglès Jamie Oliver. Tampoc es pot vendre sobrassada com «paté de xoriço».

## Recepta

En un anònim castellà del segle xvi titulat Manual de mugeres en el qual se contienen muchas y diversas reçeutas muy buenas (Manual de dones el qual conté moltes i diverses receptes molt bones) es detalla la «Receta para hacer chorizos» (Recepta per a fer xoriços):
| « | castellà: Carne de puerco magra y gorda picada, harina muy cernida, ajos mondados, clavos molidos, vino blanco, sal la que fuere menester. Amasarlo todo con el vino y después de masado, dejarlo en un vaso cubierto un día natural. Y después henchir las tripas de vaca o puerco, cual quisiéredes, de esta masa y ponerlas a secar al humo. | català: Carn de porc magra i gruixuda capolada, farina molt cernuda, alls pelats, claus molts, vi blanc, de sal la que s'hagi de menester. Amasseu-ho tot amb el vi i després deixeu-ho en un got cobert un dia natural. I després embotiu les tripes de vaca o porc d'aquesta massa i poseu-les a assecar al fum. | » |
| — Anònim, Manual de mugeres en el qual se contienen muchas y diversas reçeutas muy buenas ||||

## En les arts

* Xoriço de Xoriços (2014), curtmetratge de Ferriol Tugues

## Referències

* ↑ «Xoriço». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Gimeno, Olga; Ansorena, Diana; Astiasarán, Iciar; Bello, José «Characterization of chorizo de Pamplona». Food Chemistry, 69, 2, 01-05-2000, pàg. 195–200. DOI: 10.1016/S0308-8146(99)00239-3.
* ↑ Palmer, Jordi «Ximo Puig, els xoriços de Requena i la Generalitat de Catalunya (i una copa de cava)». El Nacional, 25-08-2016.
* ↑ «Feria del Chorizo» (en castellà). Ajuntament de La Bañeza, 2017. [Consulta: 11 juliol 2017].
* ↑ «Feria del Chorizo» (en castellà). Ajuntamen de Cantimpalos. Arxivat de l'original el 2017-08-14. [Consulta: 11 juliol 2017].
* ↑ Herrero, Nacho «Ras i curt, la paella amb xoriço no és paella». El Periódico, 08-10-2016.
* ↑ Pons, Josep «04/05/2017 Es ven sobrassada mallorquina a Londres com a ‘paté de xoriço’». IB3-TV.
* ↑ «Xoriço de xoriços». Catalan Films & TV - Base de dades de produccions, professionals i empreses audiovisuals catalanes, 2014.
# Zəfər Quliyev

Zəfər Quliyev (Lenkoran, 17 de juny de 1972) és un lluitador àzeri, ja retirat, especialista en lluita grecoromana, que va competir sota bandera russa durant la dècada de 1990.
El 1996 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu d'Atlanta, on guanyà la medalla de bronze en la categoria del pes minimosca del programa de lluita grecoromana.
En el seu palmarès també destaquen dues medalles al Campionat del món de lluita, de plata el el 1993 i de bronze el 1995; i cinc medalles al Campionat d'Europa de lluita, tres d'or, una de plata i una de bronze entre el 1992 i el 1996. També guanyà el campionat soviètic de 1991, el de la Comunitat d'Estats Independents de 1992 i tres de Rússia, el 1992, 1993 i 1998.

## Referències

* ↑ ««Все борцы добрые». Олимпиец Зафар Гулиев о любви к животным, фирменном приеме и рыбалке с Винником / Новостной портал Ульяновска / 73online.ru». [Consulta: 31 març 2023].
* 1 2 «Olympedia – Zafar Guliyev». [Consulta: 31 març 2023].
* ↑ «International Wrestling Database». [Consulta: 31 març 2023].
* ↑ «Борьба греко-римская: Гулиев Зафар Сафар оглы // ИА Спортком». [Consulta: 31 març 2023].
# Àguila (desambiguació)

«Àguila o àliga» té aquests significats:
* Zoologia: àguila, nom de diversos ocells rapinyaires, majoritàriament de la família dels accipítrids.
* Astronomia: L'Àguila (Aquila), una de les constel·lacions.
* Bestiari: L'àguila (o, més habitualment, àliga), figura del bestiari popular català
* Heràldica: àguila, figura heràldica que representa aquest ocell.
** L'àguila bicèfala, d'origen romà d'Orient, símbol de l'Imperi Rus i de l'Imperi Austrohongarès, entre d'altres.
** L'àguila romana, emblema de les legions romanes, que va donar lloc a l'àguila imperial.
* Iconografia:
** L'àguila de Sant Joan Evangelista, emblema d'aquest apòstol.
* Ordes militars:
** Orde de l'Àguila Alemanya, orde del Tercer Reich instituït per Hitler el 1937.
** Orde de l'Àguila Blanca, orde polonès fundat el 1705 per August II.
Viccionari
# Rossiïski

«Rossiïski» té aquests significats:
* Rossiïski (Krasnodar), localitat del krai de Krasnodar, a Rússia
* Rossiïski (Rostov), localitat de l'óblast de Rostov, a Rússia
# Ángela Caamaño de Vivero

Ángela Caamaño Gómez-Cornejo (Guayaquil, 1830-1879), anomenada Ángela Caamaño de Vivero, va ser una poetessa equatoriana.

## Biografia

Va néixer a Guayaquil el 1830. Era filla de José María Caamaño Arteta i Dolores Gómez Cornejo, i germana del president de l'Equador, José María Plácido Caamaño. Va ser una dona culta i formada i va viatjar per diversos països americans i europeus.
Va conrear la poesia, de forma notable en opinió de Soledad Acosta, i va ser bona coneixedora de la llengua, tot i que molts escrits van restar inèdits en vida. Entre les seves poesies hi ha A la señora doña Marcedes Marín del Solar, A ti o Soneto, que va escriure en homenatge al seu espòs el 1878, mort recentment. També va traduir de l'anglès al castellà algunes poesies de Lord Byron.
Va morir el 15 de febrer de 1879.

## Homenatges

Té un carrer dedicat a Quito.

## Referències

* 1 2 Antología ecuatoriana (en castellà). Quito: Universidad Central del Ecuador, 1892, p. 643.
* 1 2 Mujica Paredes, Pedro José. ¿De qué Guayaquil? (en castellà). Quito: Luna Nueva Ediciones, 2020.
* ↑ Albornoz Peralta, Osvaldo. Páginas de la historia ecuatoriana (en castellà). vol. 1. Quito: Casa de la Cultura Ecuatoriana Benjamín Carrión, 2007, p. 242-243.
* ↑ Robles Chambers, Pedro. Contribución para el estudio de la sociedad colonial de Guayaquil (en castellà). Guayaquil: Biblioteca de la Ilustre Municipalidad de Guayaquil, 2008, p. 735.
* 1 2 3 Abel Echevarría, Juan. Nueva litera ecuatoriana (en castellà). Latacunga: Imprenta de S. B. Vazcónez, 1879.
* ↑ Acosta de Samper, Soledad. La mujer en la sociedad moderna (en castellà). París: Garnier Hermanos, 1895, p. 402.
* ↑ Lagomaggiore, Francisco. América Literaria (en castellà). Buenos Aires: Imprenta de "La Nación", 1883, p. 521.
* ↑ Real Academia Española. Antología de los poetas hispano-americanos (en castellà). Madrid: Sucesores de Rivadeneyra, 1894, p. 147.
* ↑ Dávalos, Ángel Alberto. Quito, significado y ubicación de sus calles (a comienzos del siglo XXI) (en castellà). Quito: Ediciones Abya-Yala, 2000, p. 200.
# Ádám Lang

Ádám Lang (Veszprém, 17 de gener de 1993) és un futbolista professional hongarès que juga actualment pel Videoton FC. El 31 de maig de 2016 es va anunciar que el seleccionador Bernd Storck l'havia inclòs en l'equip definitiu d'Hongria per disputar l'Eurocopa 2016.

## Estadístiques de club

| Club | Temporada | LLiga | LLiga | Copa | Copa | Copa de la Lliga | Copa de la Lliga | Europa | Europa | Total | Total |
| Club | Temporada | Partits | Gols | Partits | Gols | Partits | Gols | Partits | Gols | Partits | Gols |
| Veszprém FC |
| Veszprém FC | 2008–09 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 |
| Veszprém FC | 2009–10 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 |
| Veszprém FC | 2010–11 | 17 | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 19 | 1 |
| Veszprém FC | 2011–12 | 25 | 2 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 28 | 2 |
| Veszprém FC | Total | 44 | 3 | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 51 | 3 |
| Győr |
| Győr | 2012–13 | 4 | 0 | 3 | 0 | 5 | 0 | 0 | 0 | 12 | 0 |
| Győr | 2013–14 | 24 | 1 | 3 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 28 | 1 |
| Győr | 2014–15 | 29 | 0 | 4 | 0 | 2 | 0 | 1 | 0 | 36 | 0 |
| Győr | Total | 57 | 1 | 10 | 0 | 8 | 0 | 1 | 0 | 76 | 1 |
| Total Carrera | | 101 | 4 | 17 | 0 | 8 | 0 | 1 | 0 | 127 | 4 |
Actualitzat a data 9 desembre 2014.

### Internacional

| Equip nacional | Temporada | Partits | Gols |
| Hongria | 2014 | 4 | 0 |
| Hongria | 2015 | 4 | 0 |
| Hongria | 2016 | 3 | 0 |
| Total | Total | 11 | 0 |

## Referències

* ↑ «Bernd Storck szövetségi kapitány kijelölte a magyar válogatott 23 fős Eb-keretét.» (en hongarès). Magyar Labdarugó Szövetség. [Consulta: 31 maig 2016].
* ↑ «Gera, Dzsudzsak and Kiraly lead Hungary at Euro 2016». Daily Mail, 31-05-2016. [Consulta: 31 maig 2016].

## Enllaços externs

* MLSZ (hongarès)
* HLSZ (hongarès)
# Robert Scott (filòleg)

Robert Scott (26 de gener de 1811 - Rochester, 2 de desembre de 1877) va ser un acadèmic i filòleg britànic del segle xix i professor del Balliol College de la Universitat d'Oxford. Va ser degà de la Catedral de Rochester des de 1870 fins a la seva mort el 1887. És conegut com un dels dos creadors (al costat del seu col·lega Henry Liddell) del diccionari més usat per al grec clàssic: A Greek-English Lexicon. Segons l'edició de 1925 del diccionari, l'editor londinenc David Alphonso Talboys va proposar a Scott aquest projecte. L'Oxford University Presss es va encarregar de la publicació.

## Referències

* ↑ Lexicon text at Perseus project - Inclou informació biogràfica bàsica sobre Scott a partir de l'edició del Lexicon de 1925.
* ↑ Biographical index to Benjamin Jowett papers - Breu biografia de Scott
* ↑ Balliol College Portraits Collection - Inclou un retrat de Scott
# Yvonne Hijgenaar

Yvonne Hijgenaar (Alkmaar, Holanda Septentrional, 15 de maig de 1980) és una ciclista neerlandesa que competeix en pista.

## Palmarès en pista

* 2001
** Campiona dels Països Baixos en 500 metres
* 2002
** Campiona dels Països Baixos en 500 metres
** Campiona dels Països Baixos en Velocitat
* 2003
** Campiona dels Països Baixos en 500 metres
** Campiona dels Països Baixos en Velocitat
** Campiona dels Països Baixos en Keirin
* 2004
** Campiona dels Països Baixos en 500 metres
** Campiona dels Països Baixos en Velocitat
** Campiona dels Països Baixos en Keirin
* 2005
** Campiona dels Països Baixos en 500 metres
** Campiona dels Països Baixos en Velocitat
** Campiona dels Països Baixos en Keirin
* 2007
** Campiona dels Països Baixos en 500 metres
* 2008
** Campiona d'Europa d'Òmnium Sprint
* 2011
** Campiona dels Països Baixos en Velocitat
* 2012
** Campiona dels Països Baixos en 500 metres
** Campiona dels Països Baixos en Velocitat

### Resultats a la Copa del Món

* 2004
** 1a a la Classificació general i a la proves de Manchester i Sydney, en 500 m.
* 2004-2005
** 1a a Sydney en 500 m.
* 2005-2006
** 1a a Sydney en 500 m.
* 2006-2007
** 1a a Moscou, Los Angeles i Manchester en Velocitat per equips
* 2007-2008
** 1a a Sydney, Pequín i Los Angeles en Velocitat per equips
* 2008-2009
** 1a a Melbourne i Pequín en Velocitat per equips
* 2009-2010
** 1a a Cali en Velocitat per equips

## Enllaços externs

* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a museociclismo.it
# Zango

Zango és una comuna del municipi de Viana, a la província de Luanda.

## Referències

* ↑ Zango está a ficar ‘sanzala’ Arxivat 2017-03-28 a Wayback Machine., O Pais, 22 de juny de 2015
* ↑ «Municipis de la província de Luanda». Arxivat de l'original el 2017-03-24. [Consulta: 24 març 2017].
# Ruïnes de Caparra

Caparra és un jaciment arqueològic ubicat al municipi de Guaynabo, Puerto Rico. Va ser declarat lloc històric nacional dels EUA el 1994. Conté les restes de la primera capital espanyola de l'illa, fundada el 1508 i abandonada el 1521. Representa un dels poblaments europeus coneguts més vells dins del territori dels Estats Units.
El 1508, Juan Ponce de León va fundar l'original poblament espanyol de Puerto Rico a Caparra (anomenat així per la província de Cáceres, Espanya, el lloc de naixement del llavors governador d'Espanya dels territoris del Caribe, Nicolás de Ovando), el qual avui és conegut com a sector Pueblo Viejo de Guaynabo, just a l'oest de l'actual àrea metropolitana de San Juan. Però l'aire no era saludable i els frares mendicant van insistir en moure el poblament cap a la badia i al mar. La seva àrea preferida fou la del Islet de Puerto Rico, a causa del les similars característiques geogràfiques a l'illa de Gran CanariaIlles Canàries. No va ser fins al final de la tinença de Ponce de León com a governador que van cumplir el seu desig. El 1521, el trasllat fou completat i fou conegut com a "Vil·la de Puerto Rico." Amb temps el nom de l'illa, Sant Joan Bautista de Puerto Rico, va comerciar llocs amb quin és ara la capital de Puerto Rico: San Juan.
Segons Floyd, "Ponce va construir la unica casa de pedra en el poble, la qual durant anys funcionaba a més com a la Casa de Contratacion, arxiu i arsenal." Fou la seva casa permanent, on va ser acompanyat per la seva família el 1509.

## Referències

* ↑ «Guaynabo: Ruinas de Caparra» (en castellà). Enciclopedia de Puerto Rico. Fundacion Puertorriqueña de las Humanidades. [Consulta: 3 juny 2019].
* ↑ "Guaynabo -- Encyclopædia Britannica" (with history of Puerto Rico),Encyclopædia Britannica, 2006, Britannica.com webpage:EB-Guaynabo-Puerto-Rico:names: Caparra, the first Spanish settlement in Puerto Rico (1508).
* ↑ de Quiro s., M.B.. «(oleccio n de documentos inéditos relativos al descubrimiento, conquista y organización de las antiguas posesiones españolas de Ame rica y Ocean a ... Madrid: M.B. de Quiro s.», 1864–1884. [Consulta: 12 desembre 2015].
* ↑ Floyd, Troy. The Columbus Dynasty in the Caribbean, 1492-1526. Albuquerque: University of New Mexico Press, 1973, p. 139.

## Enllaços externs

* Museo y Parque Histórico Ruinas de Caparra - Institut de Puerto Rican Cultura
* Caparra Ruïnes Arxivat 2008-12-10 a Wayback Machine. - informació
* Informació del Servei de Parc Nacional
# Rjàvets (Prókhorovka)

* Per a altres significats, vegeu «Rjàvets».
Rjàvets - Ржавец (rus) - és un poble de l'óblast de Bélgorod, a Rússia. El 2010 tenia 481 habitants. Pertany al districte (raion) de Prókhorovka.

## Referències

* ↑ «Схема территориального планирования Белгородской области». Федеральная государственная информационная система территориального планирования (ФГИС ТП).
* ↑ «Avdeyevka» (en anglès). GeoNames. Arxivat de l'original el 2022-02-04. [Consulta: 4 febrer 2022].
* ↑ Бобов А. Начало заселения района / А. Бобов //Истоки. – 2001. – 10 янв.
* ↑ Koriakov, I. B. «База данных «Этно-языковой состав населённых пунктов России»». Arxivat de l'original el 2021-10-05. [Consulta: 4 febrer 2022].