# Stanislao Mattei

Stanislao Mattei (Bolonya (Emília-Romanya), 10 de febrer, 1750 - idem, 12 de maig, 1825 ) va ser un franciscà, compositor i gregorianista italià.

## Vida i obres

Nascut en una modesta família d'artesans, va conèixer el pare Martini del qual va ser alumne i a qui va seguir en la vida religiosa com a frare menor de convent.
   «Era un sacerdot exemplar i tal era l'estima que tenia el mateix pare Martini que el va escollir com a confessor».
L'any 1776 va ser el mateix Martini qui el va voler -malgrat l'oposició de l'Accademia dei filarmonici- com a seu coadjutor i substitut a la direcció de la Capella Musical de S. Francesco a Bolonya, de la qual llavors serà el propietari després de la mort del mestre. Durant uns mesos, l'any 1809, fou mestre de capella a Santo di Padova i, fins a la seva mort, a la Basílica de Sant Petroni de Bolonya. Arran de la supressió napoleònica de les corporacions religioses l'any 1797, es va allotjar amb la seva mare a la via Nosadella dedicant-se a l'ensenyament particular. Va ensenyar contrapunt a l'Escola Filharmònica de Bolonya (actual Conservatori Giovanni Battista Martini), on va tenir entre els seus alumnes Rossini, Donizetti, Gaetano Corticelli, Giuseppe Vianesi (vegeu Pellegrini-Vianesi a (italià)) i Morlacchi. Principalment va compondre música sacra en gran part inèdita. Unes quatre-centes composicions seves es conserven a la biblioteca del Conservatori i a l'arxiu musical del convent de S. Francesco de la seva ciutat.

## Curiositat

* El grup de campaners establert a Bolonya l'11 de febrer de 1934 porta el nom de Stanislao Mattei.
* Els carrers d'algunes ciutats italianes porten el nom de Mattei: Bolonya; Castiglione dei Pepoli (Bolonya); Catània; Dolianova (Càller).
* A la ciutat de Bolonya hi ha dues plaques que fan referència a l'activitat del P. Mattei: el primer a la via Nosadella, al mur exterior del número 38 (antic 642) on vivia amb la seva mare; la segona a l'interior de la basílica de San Francesco situada l'any 1926 amb motiu del trasllat de les seves despulles mortals del cementiri de la Certosa.

## Referències

* ↑ Varotti, p. 220
* ↑ http://www.gbmartini.com/vita/polemiche-un-erede-la-morte/[enllaç trencat], a gbmartini.it. URL consultat el 2 de gener de 2012.
* ↑ Pollastri,/nn. 238-272, 299, 301; pp. 96-110, 125-126.
* ↑ http://www.gruppocampanaristanislaomattei.it/a%5BEnllaç+no+actiu%5D gruppocampanaristanislaomatei.it. URL consultat el 12 de febrer de 2014.
* ↑ «A l'alba del segle XIX / el pare Stanislao Mattei dels menors conventuals / contrapuntista incomparable / aquí va viure i perfeccionar la seva ciència musical / Rossini, Donizetti, Morlacchi, Pacini» (vegeu)./http://www.luigiverdi.it/inscrizioni_commemorative.htm/a%5BEnllaç+no+actiu%5D luigiverdi.it. URL consultat el 2 de gener de 2012).
* ↑ «L'Ajuntament, l'Acadèmia Filharmònica R., la / fàbrica d'aquest temple i els Menors / conventuals volien la a. 1926 transportà aquí / del cementiri municipal les restes mortals de / Fr. Stanislao Mattei, de Bolonya, que era / religiós al convent proper, músic / deixeble distingit de G.B. Martini i mestre del gran / Rossini i el gran Donizetti. / Va morir als 75 anys el 12 de maig de 1825 i Bolonya / el va adscriure entre els ciutadans il·lustres i benèfics del país» (cf. Inscripcions commemoratives sobre temes musicals a Bolonya, su luigiverdi.it. URL consultada el 2). gener de 2012).

## Bibliografia

* Filippo Canuti, Vita di Stanislao Mattei, Bologna, 1829.
* Juste Adrien La-Fage, Memoria intorno la vita e le opere di Sanislao Mattei, p. minorita bolognese, Bologna, pei tipi di Jacopo Marsigli, 1840.
* Elisabetta Pasquini, Mattei Stanislao (al secolo, Gaetano Stanislao), in Dizionario biografico degli italiani, vol. 72, Roma, Istituto dell'Enciclopedia Italiana, 2008, pp. 182-185.
* Mariarosa Pollastri, Biblioteca del Convento di S. Francesco di Bologna. Catalogo musicale fondo nuovo (FN). Manoscritti-edizioni, Bologna, Arnaldo Forni, 2006.
* Albino Varotti, L'Immacolata nella produzione musicale dei maestri compositori O.F.M.Conv., in Virgo Immaculata. Acta congressus mariologici-marianim, Romae anno MCMLIV celebrati, vol. XV: De Immaculata Conceptione in litteratura et in arte christiana, Roma, Academia Mariana Internationalis, 1957, pp. 220-221.

## Enllaços externs

* https://www.treccani.it/enciclopedia/stanislao-mattei/a Treccani.it – Enciclopèdies en línia, Institut de l'Enciclopèdia Italiana.
* Francesco Vatielli,/https://www.treccani.it/enciclopedia/stanislao-mattei_(Enciclopedia-Italiana)/a Enciclopedia Italiana, Institut de l'Enciclopèdia Italiana, 1934.