OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Castell de Sant Joan de les Águilas

El castell de Sant Joan de les Águilas és una fortificació militar construïda al segle xviii que està situada sobre l'actual població d'Águilas (Múrcia), Espanya.
En 1579, durant el regnat de Felip II de Castella es va aixecar sobre el promontori de les Águilas una torre de sentinella, denominada de Sant Joan, dins del projecte encomanat a Vespasiano I Gonzaga de defensa del litoral mediterrani espanyol contra els atacs dels pirates barbarescos. L'esmentada torre seria molt similar a la propera torre de Cope i es faria servir per a avisar a les tropes de Llorca d'atacs enemics.
Aquesta torre es va veure afectada per un terratrèmol en 1596 i finalment fou destruïda pels atacs barbarescos l'any 1643. En aquest mateix any es comunica a Felip IV de Castella que la torre ha estat destruïda i ja, en l'any 1652, el rei mana al concejo de Llorca que la torre es reconstruís.
Cap a 1751, regnant Ferran VI d'Espanya, l'enginyer director de les obres de l'arsenal de Cartagena, Sebastián Feringán, informa de la ruïna d'aquesta torre al Marquès de l'Ensenada i presenta un projecte de construcció d'un nou castell. Les obres de construcció del nou castell de Sant Joan de les Águilas s'inicien en 1759, regnant ja Carles III d'Espanya.
En l'actualitat el castell s'ha restaurat i és visitable.

## Vegeu també

* Torre de Cope.
* Torre dels Moscats.
* Torre del Pedró.
* Torre de Sant Baldiri.
* Parc Regional de Cap Cope i Puntes de Calnegre.

## Referències

* ↑ «Castillo de San Juan de las Águilas». murciaturistica.es. [Consulta: 1r octubre 2014].
* ↑ La Verdad (laverdad.es). «El Castillo de San Juan de las Águilas ha recibido más de 4.000 visitas en tres meses», 20-06-2009. [Consulta: 1r octubre 2014].

## Enllaços externs

* El castell d'Águilas en castillosnet.org Arxivat 2013-08-09 a Wayback Machine.
* El castell de Sant Joan de les Águilas en Regió de Múrcia Digital.
# Édouard Mangin

Édouard Mangin (París, 7 de desembre de 1837 - París, 24 de maig de 1907) fou un músic francès.
Estudià al Conservatori de la seva ciutat nadiua, i successivament, fou professor de cant de les escoles municipals parisenques, director de l'orquestra del Théâtre-Lyrique, i del Grand-Théâtre de Lió, el 1872 primer director del nou Conservatori d'aquesta última localitat, que va fundar amb molt èxit ja que sis anys més tard ja tenia 647 estudiants. El 1882 va tornar a París com a professor al Conservatori. L'any després va ser promogut director de cant de l'Opera i director de l'orquestra de la mateixa.
Va escriure diverses composicions per a piano.

## Referències

* ↑ Enciclopedia universal ilustrada europeo-americana (en castellà). volum 32, Mae-Marh. (reedició de 1974). Espasa-Calpe, 1916, p. 820. ISBN 84-239-4532-4.
* ↑ Rassaert, Philippe. «De l'enseignement musical au Conservatoire de Lyon» (en francès). Biblioteca municipal de Lió, s.d. [Consulta: 19 novembre 2020].
* ↑ «Édouard Mangin (1837-1907)». Bibliothèque nationale de France. [Consulta: 18 novembre 2020].
# Dible

Dible, Dibleme o Fasulye diblesi (dible de mongetes) és un plat d'arròs amb mongetes de la cuina turca, especialment de la Regió de la Mar Negra. El Dible és una varietat de pilav, i que es fa amb mongetes verdes, tallades en petites quadrats. Els altres ingredients són arròs, cebes picades, tomàquets tallades, oli d'oliva o altre oli de cuina vegetal, sal i pebre.
Nedim Atilla, periodista i investigador de cultura culinària diu: «Una vegada que la paraula Giresun es pronuncia, el primer plat que ve a la ment és dible, que és un aliment bàsic de la cuina de Giresun». Giresun és una ciutat i província a la part central de la Regió de la Mar Negra. A Giresun s'hi fa dible amb cireres (kiraz diblesi en turc) també.

## Vegeu també

* Kuru-pilav

## Referències

* 1 2 3 http://www.yemeksanatlari.org/en/events/giresun-the-hidden-cuisine-of-black-sea-49.htm Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
* ↑ Feyzi Halıcı. Beşinci Milletlerarası Yemek Kongresi: Türkiye, 1-3 Eylül 1994. Atatürk Kültür Merkezi Başkanlığı, 1999. ISBN 978-975-16-1111-6.
* ↑ http://lezzetler.com/dible-fasulyeli-pilav-vt1661

## Enllaços externs

* Valors alimentaris del dible
# Web de superfície

La Web de superfície (també anomenada Web Visible, Web Indexada, Web Indexable o Lightnet, i en anglès Surface Web) és la part de la World Wide Web que és fàcilment disponible per al públic en general i es pot cercar amb motors de cerca web estàndard. És el contrari de la web profunda, la part de la web no indexada pels cercadors web.
La Web de superfície inclou només un 10 per cent de la informació que hi ha a Internet, i consisteix en una recol·lecció de pàgines web públiques en un servidor accessible per qualsevol motor de cerca.
Malgrat representar un percentatge petit del total a Internet, segons una font, a mitjans de l'any 2015 l'índex de la web de superfície indexada per Google contia uns 14.800 milions de pàgines.

## Referències

* ↑ «Redefining light and dark». Gondwanaland.com, 28-11-2005.
* ↑ Barratt, Monica. «A Discussion About Dark Net Terminology». Drugs, Internet, Society, 15-01-2015. [Consulta: 14 juny 2015].
* ↑ (en anglès) [Consulta: 29 setembre 2018]. Arxivat 2019-10-09 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2019-10-09. [Consulta: 11 març 2023].
* ↑ (en anglès) , 11-05-2012 [Consulta: 29 setembre 2018].
* ↑ de Kunder, Maurice. «The Size of the World Wide Web». WorldWideWebSize.com, 14-06-2015. [Consulta: 14 juny 2015].

## Vegeu també

* Clearnet (xarxa)
# Malaltia de Grover

La malaltia de Grover (també coneguda com a dermatosi papular acantolítica benigna i dermatosi acantolítica transitòria) és una dermatosi polimorfa, pruriginosa, papulovesicular caracteritzada histològicament per una acantòlisi.$^{:529}$ Un cop confirmada, la majoria dels casos de malaltia de Grover duren de sis a dotze mesos, raó per la qual es va anomenar originalment "transitòria". Tanmateix, pot durar molt més. Tot i així, no s'ha de confondre amb una dermatosi acantolítica lineal recidivant.

## Clínica

La malaltia de Grover sovint comença de sobte. Es presenta en forma de taques que piquen molt en la part central de l'esquena, al centre del pit i, de tant en tant, en altres llocs. Sovint, apareix després d'una sudoració o algun estrès inesperat per calor. Els símptomes de la malaltia de Grover es caracteritzen per una erupció pruriginosa que pot durar una mitjana de 10 a 12 mesos. Es caracteritza per pàpules i papulovesícules amb excoriacions al pit, a l'esquena, a la part baixa de l'estèrnum, els braços i les cuixes. Succeeix principalment en homes majors de quaranta anys i les pàpules es troben més habitualment en el centre del pit.

## Etiologia

L'etiologia de la malaltia de Grover és desconeguda. Desencadenants sospitosos d'activitat de la malaltia inclouen la calor i la suor, la llum solar, la radiació ionitzant, l'etapa final de malaltia renal/hemodiàlisi i la irritació mecànica o el repòs prolongat al llit.

## Tractament

La cosa més important sobre el tractament de la malaltia de Grover és la frescor, la sudoració induirà més punts de picor. No obstant això, les lesions agreujades per la suor solen tornar a la "normalitat" amb bastant rapidesa, evitar la sudoració no és una raó per evitar l'exercici. Brots de menor importància es poden controlar amb cremes de glucocorticoides.

## Referències

* ↑ Rapini, Ronald P.; Bolognia, Jean L.; Jorizzo, Joseph L.. Dermatology: 2-Volume Set. St. Louis: Mosby, 2007. ISBN 1-4160-2999-0.
* ↑ Freedberg, et al. (2003). Fitzpatrick's Dermatology in General Medicine. (6th ed.). McGraw-Hill. ISBN 0-07-138076-0
* ↑ Grover's Disease
* ↑ Grover's Disease
# Sanidina

La sanidina és un mineral que pertany a la classe dels silicats (tectosilicats), i dins d'aquesta classe al grup dels feldespats potàssics. Va ser descoberta l'any 1808 a la muntanya Drachenfels prop de Königswinter, a Alemanya, el seu nom deriva de les paraules del grec "sanis" tauleta i "idos" veure, fent menció al seu hàbit tabular. Com a sinònims es troben: gränzerita, rhyacolita o riacolita.

## Característiques

Correspon a una varietat formada a alta temperatura de feldespat potàssic, essent un alumino-tecto-silicat de potassi i sodi, sense anions addicionals. Forma una sèrie de solució sòlida amb l'albita (NaAlSi₃O₈), en la qual la substitució gradual del potassi pel sodi va donant els diferents minerals de la sèrie. Acostuma a dur com impureses: ferro, calci, sodi i aigua.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la sanidina pertany a «09.FA - Tectosilicats sense H₂O zeolítica, sense anions addicionals no tetraèdrics» juntament amb els següents minerals: kaliofil·lita, kalsilita, nefelina, panunzita, trikalsilita, yoshiokaïta, megakalsilita, malinkoïta, virgilita, lisitsynita, adularia, anortoclasa, buddingtonita, celsiana, hialofana, microclina, ortosa, rubiclina, monalbita, albita, andesina, anorthita, bytownita, labradorita, oligoclasa, reedmergnerita, paracelsiana, svyatoslavita, kumdykolita, slawsonita, lisetita, banalsita, stronalsita, danburita, maleevita, pekovita, lingunita i kokchetavita.

## Formació i jaciments

La sanidina és un mineral molt comú que es troba en forma de cristalls incolors o blancs en roca volcànica de tipus àcid. també s'ha trobat en nòduls d'eclogita en kimberlites. Als territoris de parla catalana ha estat descrita a diferents indrets de la regió volcànica gironina, entre el Gironès i la Garrotxa. Pot portar com impureses els minerals: quars, plagioclasa sòdica, moscovita, biotita, hornblenda i magnetita.

## Referències

* 1 2 3 Sanidine Handbook of Mineralogy
* 1 2 http://www.mindat.org/min-3521.html Mindat.org
* ↑ http://www.webmineral.com/data/Sanidine.shtml Webmineral data
* ↑ Klaproth, M.H., 1810. "Chemische Untersuchung des glasigen Feldspaths vom Drachenfels, Beiträge zur chemischen Kenntniss der Mineralkörper, Fünfter Band, Rottmann Berlin, 12-18.
* ↑ sanidine, Encyclopædia Britannica Academic Edition. Revisat el 10 d'octubre de 2011.
* Sanidina Arxivat 2013-02-15 a Wayback Machine., uned.es.
* Sanidina, mindat.org.
# Casevecchie

Casevecchie (en cors Casevechje) és un municipi francès, situat a la regió de Còrsega, al departament d'Alta Còrsega. L'any 2011 tenia 415 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 90 | 91 | 94 | 106 | 87 | 68 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit | Qualitat |
| 1978- | Jean-Touissant Paolacci | PRG | |
# Windham

«Windham» té aquests significats:
* Windham (Connecticut)
* Windham (Maine)
* Windham (Nova Hampshire)
* Windham (Nova York)
* Windham (Ohio)
* Windham (Vermont)
# Dhraa Nite City

Dhraa Nite City o simplement Dhraa és una macrodiscoteca promoguda per Romeo Sala i inaugurada a Mallorca el 1986, actualment en ruïnes. Situada al quilòmetre 4 de la carretera Ma-4023 entre Portocristo i Cala Millor, tenia capacitat per 15 000 persones i era a l'aire lliure. Entre d'altres hi varen actuar Nina Hagen, Miguel Bosé, Immaculate Fools, Kid Creole & The Coconuts, Radio Futura i Nacha Pop. Va tancar el 1993 i el 2016 es va posar a la venda. El grup manacorí Roig! va presentar el 2015 un àlbum titulat Dhraa en referència a aquesta discoteca.
El juliol de 2021 la societat alemanya May Holding Baleares adquireix el complex per 245.000 euros. El responsable de la societat, Markus Wolfgang Breisch, un alemany resident a Porto Cristo, declara que la seva intenció no és reobrir Dhraa com una discoteca, sinó que el seu projecte aniria més encaminat a la restauració i concerts en directe.

## Referències

* 1 2 Sansó, Sebastià. «Dhraa: el somni d'una nit d'estiu». [Consulta: 28 desembre 2019].
* ↑ «Mallorca tendrá, desde esta semana, una nueva sala de fiestas». ABC, 22-07-1986. [Consulta: 28 desembre 2019].
* ↑ Mallorca, Diario de. «Bienvenidos a las ruinas del año 3000» (en castellà). [Consulta: 28 desembre 2019].
* 1 2 Zeitung, Mallorca. «Kultdisko der 80er Jahre auf Mallorca steht zum Verkauf» (en alemany). [Consulta: 28 desembre 2019].
* ↑ Mallorca, Diario de. «La propiedad de la mítica discoteca Dhraa pone a la venta todo el complejo» (en castellà). [Consulta: 28 desembre 2019].
* ↑ «El quinteto Roig! presenta su nuevo álbum 'Dhraa'». Arxivat de l'original el 17 de juliol 2015. [Consulta: 5 gener 2020].
* ↑ «La mítica discoteca Dhraa se vende a un grupo alemán por 245.000 euros» (en castellà), 17-07-2021. [Consulta: 20 juliol 2021].

## Enllaços externs

* https://dhraa.blogspot.com
# Volta al País Basc 1972

La Volta al País Basc 1972 fou la 12a edició de la Volta al País Basc. La cursa es disputà en cinc etapes, una d'elles dividida en dos sectors, entre el 19 i el 23 d'abril de 1972 i un total de 810 km.
El vencedor fou l'espanyol José Antonio González Linares (KAS), que dominà la cursa de cap a fi i guanyà la cursa amb nou minuts sobre el segon classificat, el seu company d'equip Jesús Manzaneque, i amb nou i mig sobre el tercer classificat, Jesús Esperanza (La Casera). González Linares també guanyà dues etapes i la classificació per punts.

## Equips participants

En aquesta edició sols van participar-hi quatre equips, tots ells espanyols: Kas, La Casera, Werner i Karpy, amb un total de 40 participants dels quals finalitzaren 25 d'ells.

## Etapes

| Etapa | Data | Recorregut | Km | Vencedor de l'Etapa | Líder de la general |
| 1ª | 19 d'abril | Eibar - Bilbao | 170 | J.A.González Linares (ESP) | J.A.González Linares (ESP) |
| 2ª | 20 d'abril | Bilbao - Pamplona | 180 | Julián Cuevas (ESP) | J.A.González Linares (ESP) |
| 3ª A | 21 d'abril | Lizarra - Logronyo | 44 | J.A.González Linares (ESP) | J.A.González Linares (ESP) |
| 3ª B | 21 d'abril | Logronyo - Vitòria | 83 | Manuel Blanco (ESP) | J.A.González Linares (ESP) |
| 4ª | 22 d'abril | Vitòria - Sant Sebastià | 181 | Domingo Perurena (ESP) | J.A.González Linares (ESP) |
| 5ª | 23 d'abril | Sant Sebastià - Arrate | 152 | Domingo Perurena (ESP) | J.A.González Linares (ESP) |

## Classificació general

| | Ciclista | Equip | Temps |
| 1 | José Antonio González Linares (ESP) | KAS | 23h 17' 47" |
| 2. | Jesús Manzaneque (ESP) | KAS | + 9' 00" |
| 3. | Jesús Esperanza (ESP) | La Casera | + 9' 31" |
| 4. | Ventura Díaz (ESP) | Werner | + 10' 06" |
| 5. | José Gómez Lucas (ESP) | Werner | + 11' 22" |
| 6. | José Luis Uribezubia (ESP) | Werner | + 11' 37" |
| 7. | Andrés Oliva (ESP) | La Casera | + 12' 08" |
| 8. | Gonzalo Aja (ESP) | Karpy | + 12' 48" |
| 9. | Vicente López Carril (ESP) | KAS | + 13' 00" |
| 10. | Santiago Lazcano (ESP) | KAS | + 13' 13" |

## Referències

* ↑ Plans, Juan «González Linares gunó la carrera, la clasificación por puntos y la montaña». El Mundo Deportivo, 24-04-1972, p. 37 [Consulta: 22 gener 2015].
* ↑ Resultats a sitiodeciclismo.net
* ↑ Resultats a cyclebase.nl

## Enllaços externs

* Web oficial
# Saturnino Álvarez Bugallal

Saturnino Álvarez Bugallal (Areas, Ponteareas, Pontevedra, 11 de febrer de 1834 - † Lisboa, Portugal, 30 de maig de 1885) fou un advocat, periodista i polític espanyol, va ser ministre de Gràcia i Justícia durant el regnat d'Alfons XII.

## Biografia

Fou escollit Diputat en el Congrés per les circumscripcions d'Ourense i Pontevedra en pràcticament tots els processos electorals celebrats entre 1858 i 1884 fou també senador per Ourense en 1884.
Ocuparia la cartera ministerial de Gracia i Justícia dos cops: entre el 6 de gener i el 7 de març de 1879; i entre el 9 de desembre de 1879 i el 8 de febrer de 1881 a sengles governs presidits per Cánovas.
Posteriorment va ser nomenat ministre plenipotenciari d'Espanya a Lisboa, ciutat on moriria en 1884. La seva vídua, Adelaida García Rodríguez, va rebre a la seva mort el títol de comtessa de Bugallal.
Com a periodista va col·laborar a les pàgines de la Época.

## Referències

* ↑ Congrés dels Diputats: Històric de diputats.
* ↑ Senat d'Espanya: Expedient personal del senador D. Saturnino Álvarez Bugallal.

## Bibliografia

* Dicionario biográfico de Galicia, Ir Indo Edicións, 2010-2011, Vigo.
# Clwyd (riu)

El Clwyd és un riu de 55 km del nord-est de Gal·les, que flueix gairebé completament en el comtat de Denbighshire (comtat preservat: Clwyd): neix al bosc de Clocaenog, al nord-oest de Corwen, i desemboca a la badia de Liverpool (Mar d'Irlanda), al llarg del límit amb la zona entre Denbighshire i Conwy, a la rodalia de Rhyl.
Els seus immissaris són el Clywedog i l'Elwy.
El riu ha donat nom a l'homònim comtat tradicional.

## Geografia
### Situació

El Clwyd neix a la zona sud-occidental de Denbighshire. El seu curs després "talla" pràcticament en dos el comtat i acaba en la part nord-occidental del comtat mateix.

## Fauna

El Clwyd és ric en salmons.

## Notes

* ↑ Les Guide Traveler de National Geographic - Gran Bretanya
* ↑ River Clywd
* ↑ «River Clwyd Salmon Season Extension». Arxivat de l'original el 2015-04-18. [Consulta: 13 febrer 2018].

## Vegeu també

* Serralada Clwyd
# West Liberty

«West Liberty» té aquests significats:
* West Liberty (Iowa), població dels Estats Units a l'estat d'Iowa.
* West Liberty (Kentucky), població dels Estats Units a l'estat de Kentucky.
* West Liberty (Ohio), població dels Estats Units a l'estat d'Ohio.
* West Liberty (Pennsilvània), població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània.
* West Liberty (Virgínia de l'Oest), població dels Estats Units a l'estat de Virgínia de l'Oest.
# Marquesat de Montalbán

El marquesat de Montalbán és un títol nobiliari espanyol creat l'any 1603 per Felip III de Castella en favor de Pedro Fernández de Córdoba, I marquès de Priego, que fa referència a la localitat de Montalbán de Córdoba. Anteriorment havia existit la senyoria de Montalbán, que el 1257 va ser donada per Alfons X el Savi a Gonzalo Yáñez Dovinal, però la mort sense fills d'un dels seus descendents va fer que revertís a la Corona. Després, Enric II de Castella el va donar a Gonzalo Fernández de Córdoba, un hereu de Yáñez, el 30 d'abril de 1370 per la seva labor en la reconquesta cristiana. Per motius de compra-venda entre senyors, Montalbán va deixar de pertànyer a la Casa d'Aguilar, fins que el 1503 va ser adquirida per Pedro Fernández de Córdoba, que esperava obtenir grans beneficis agrícoles i Felip III va crear per a ell el títol de marquesat.

## Titulars

El llistat de marquesos és el següent:
| | Titular | Període |
| I | Pedro Fernández de Córdoba y Figueroa | 1603 |
| II | Alonso Fernández de Córdoba y Enríquez de Ribera | 1603-1612 |
| III | Luis Ignacio Fernández de Córdoba y Enríquez de Ribera | 1612-1621 |
| IV | Luis Mauricio Fernández de Córdoba y Figueroa | 1623-1650 |
| V | Manuel Fernández de Córdoba y de la Cerda | 1650-1679 |
| VI | Nicolás Fernández de Córdoba y de la Cerda | 1679-1700 |
| VII | Luis Antonio Fernández de Córdoba y Spínola | 1704-1739 |
| VIII | Pedro de Alcántara Fernández de Córdoba y Moncada | 1739-1768 |
| IX | Luis María Fernández de Córdoba y Gonzaga | 1769-1789 |
| X | Luis Joaquín Fernández de Córdoba y Benavides | 1789-1813 |
| XI | Luis Tomás Fernández de Córdoba y Ponce de León | 1813-1851 |
| XII | Luis María Fernández de Córdoba y Pérez de Barradas | 1851-1879 |
| XIII | Luis Jesús Fernández de Córdoba y Salabert | 1880-1956 |
| XIV | Victoria Eugenia Fernández de Córdoba y Fernández de Henestrosa | 1956-2013 |
| XV | Victoria von Hohenlohe-Langenburg y Schmidt-Polex | 2018-Avui |

## Referències

* ↑ Rodríguez Miranda, María del Amor. «Advocaciones marianas de gloria en el antiguo marquesado de Priego: el caso de Montalbán de Córdoba y su platería». A: Advocaciones Marianas de Gloria: SIMPOSIUM (XXª Edición) (en castellà), 2012, p. 868-869.
* ↑ «Fitxa de la senyoria i marquesat de Montalbán» (en castellà). Fundació Casa Ducal de Medinaceli.
# Saturnz Barz

«Saturnz Barz» és una cançó de la banda virtual de rock alternatiu Gorillaz, junt amb l'artista Popcaan. Fou llançada el 23 de març de 2017 com a primer senzill del cinquè àlbum de la banda, Humanz, però amb altres tres cançons més del disc. Representà el retorn de la banda des de «DoYaThing» de 2012. Fou produïda per Damon Albarn, líder musical de Gorillaz amb la col·laboració de Remi Kabaka i The Twilite Tone. Posteriorment fou remesclada per Banx & Ranx.
L'enregistrament es va realitzar a Jamaica amb Albarn, Kabaka i Anthony Khan (The Twilite Tone). La cançó conté un sample de la veu en off de Interactive Planetarium de Scientific Toys Limited.
El videoclip de la cançó, subtitulat "Spirit House", es va llançar el 27 de març de 2017 a YouTube. Van editar dues versions del videoclip amb la simple diferència que una inclou la característica de 360 graus que permet el portal. Segons el mateix Albarn, el videoclip va costar la producció d'uns 800.000 dòlars. En el videoclip es pot veure a la banda com entra a una casa abandonada que s'entén que és a la casa a la qual es traslladen a viure, i es poden veure diversos successos estranys que els passa als membres mentre inspeccionen el seu interior. La casa està basada en l'edifici 220 del carrer Hendrie Street de Detroit, mentre que el cotxe en el qual es mouen és un Cadillac 1961 descapotable amb la matrícula "Bass Tzar Run" i un anagrama "Saturnz Bars".

## Llista de cançons
### Descàrrega digital

* "Saturnz Barz" − 3:01

## Referències

* ↑ Brown, Lane. «Damon Albarn and Noel Gallagher on the Making of Gorillaz’s ‘We Got the Power’» (en anglès). Vulture.com, 25-04-2017. [Consulta: 9 juliol 2017].
* ↑ Mench, Chris. «The Spirit House from Gorillaz' “Saturn Barz” video actually exists» (en anglès). Genius.com, 27-03-2017. [Consulta: 9 juliol 2017].
# Confraria de Nostre Pare Jesús de l'Agonia i Nostra Senyora del Rosari en sos Misteris Dolorosos o del Silenci

La Confraria Nostre Pare Jesús de l'Agonia i Nostra Senyora del Rosari en sos Misteris Dolorosos o Confraria del Silenci (en aragonès: Cofadría d'o Nuestro Pai Chesús de l'Agonía y Nuestra Sinyora d'o Rosario en os suyos Misterios Dolorosos u Cofadría d'o Silencio; en castellà: Cofradía de Nuestro Padre Jesús de la Agonía y Nuestra Señora del Rosario en sus Misterios Dolorosos o del Silencio) és una confraria penitencial fundada el 1944 i que forma part de les 25 confraries que participen en les processons de Setmana Santa de Saragossa.

## Orígens

La confraria va ser fundada el 1944 per les joventuts d'Acció Catòlica de la Parròquia de Sant Pau de Saragossa.
Els diferents tipus de membres que conformen la confraria són els següents:
* Frares fundadors
* Frares honoraris
* Frares numeraris

## Hàbit

Els frares van vestits de negre, amb una túnica de cua llarga recollida en un cinturó ample d'espart i amb una corda de 3 metres que s'estén en determinades processons i dates. La caperutxa i l'antifaç, els quals també són negres, duen l'anagrama de la confraria brodat en blanc.
L'anagrama consisteix en l'espasa de Sant Pau i el ganxo símbol de la parròquia, entrellaçats per una corona d'espines.

## Estendard

L'estendard també és de vellut negre i també porta brodat l'anagrama de la confraria, però aquest cop en argent i a l'anvers.

## Instruments

Al cotrari d'altres confraries, no toquen tambors a les processons, sinó només cornetes i trompetes heràldiques que fan sonar breument en intervals regulars de temps per a indicar silenci.

## Seus

Seu Canònica: Insigne Església Parroquial de Sant Pau, Plaça de Sant Pau, 50003-Saragossa.
Seu Social: Carrer Sant Blas 47, baixos, 50003-Saragossa

## Referències

* 1 2 webmuncipal@ayto-zaragoza.es, Concejalía de Ciencia y Tecnología. «Semana Santa Zaragoza» (en castellà). [Consulta: 25 març 2023].
* ↑ «Copia archivada» (en castellà). Arxivat de l'original el 2017-03-31. [Consulta: 30 març 2017].
* 1 2 «Copia archivada» (en castellà). Arxivat de l'original el 31 de març de 2017. [Consulta: 30 març 2017].