OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Democràcia islàmica

Es coneix com a democràcia islàmica a una tendència ideològica i política que promulga que els principis democràtics són compatibles i complementaris amb els valors de l'islam, i que l'Islam és una cultura i institució inherentment democràtica.
Per als partidaris de la democràcia islàmica, l'Islam és democràtic des del seu origen, quan després de la mort del profeta Mahoma es va discutir l'elecció de qui seria el líder de la comunitat islàmica (el Califa) i es va dir que aquest havia de ser escollit entre tota la comunitat, permetent votar a tots els musulmans, i que qualsevol podia ser triat, fins i tot un esclau negre. No obstant això després dels quatre primers califes, l'elecció del Califa en general va ser un afer dinàstic i successori.
Diverses nacions islàmiques disposen de governs democràtics segons els criteris occidentals, alguns d'ells són estats seculars com Turquia, Tunísia, o Indonèsia, a on els partits islàmics assumeixen un rol similar al dels partits demòcrata cristians d'occident, en altres casos com el de l'Iran, el govern és pràcticament teocràtic, a Iran la Xaria o llei islàmica, és la font de la legislació, però es realitzen processos electorals per escollir al president i a altres càrrecs públics. El líder suprem de l'Iran, és l'Aiatol·là Ali Khamenei.

## Vegeu també

* República islàmica

## Referències

* ↑ juntaislamica.com. «Democracia e islam son compatibles, y Turquía es ejemplo para el mundo árabe - Webislam» (en castellà). Arxivat de l'original el 2018-03-15. [Consulta: 15 març 2018].
* ↑ http://www.organizacionislam.org.ar/muecin54/islamdemo.htm Arxivat 2015-06-05 a Wayback Machine.
# Patates braves

Les patates braves o creïlles braves són una de les tapes més comunes a Espanya. Normalment no es prenen com a plat fort, sinó que es mengen com aperitiu.
Socialment són motiu de trobada entre amics a cerveseries o llocs de tapes. És per això que es prenen acompanyades d'una cervesa o canya en un ambient informal.
El seu nom es deu a la salsa picant que acompanya les patates fregides. Aquesta salsa està elaborada bàsicament amb un sofregit de tomaca, tabasco i de vegades maionesa, tot i que s'hi poden afegir d'altres ingredients com pebre o d'altres espècies. A Catalunya, les Illes Balears i el País Valencià, de vegades se serveixen amb salsa brava i salsa allioli, encara que normalment es tracta de dues tapes diferents.
L'origen d'aquest plat se situa pels volts de la dècada del 1950, o la del 1960, a Madrid, i diversos bars, ja desapareguts, es disputen l'invent, Casa Pellico, La Casona, o Vinícola Aurora.

## Referències

* ↑ «La patata brava i la patata amb allioli (una confusió que cal aclarir)». Fundació d'Estudis Històrics de Catalunya, 01-11-2011. Arxivat de l'original el 18 d’agost 2022. [Consulta: 6 maig 2020].
* ↑ United Nations, (2008), Potato Around the World in 200 Recipes: An International Cookbook, United Nations Publications, pàg. 222.
* ↑ Barrenechea, Teresa. The Cuisines of Spain: Exploring Regional Home Cooking. 1a. Ten Speed Press, 2005. ISBN 1-58008-515-6.
* ↑ Caruso, James Campbell. El Farol: Tapas and Spanish Cuisine. Gibbs Smith, 2004. ISBN 1-58685-101-2.
* 1 2 Saveur, The Editors of. Saveur: The New Classics Cookbook. Weldon Owen International, 2014-10-28. ISBN 978-1-61628-910-2.
* 1 2 «Patatas bravas». Academia Madrileña de Gastronomía, 01-12-2019. [Consulta: 6 maig 2020].
# Joana Valls

Joana Maria del Pilar Giralt Miró, coneguda com a Joana Valls (Barcelona, 6 de març de 1855 - Barcelona, 30 d'abril de 1935), fou una modista barcelonina que treballà a Barcelona entre els anys 1880 i 1919. És considerada una de les modistes més importants de l'època.
Fou, per tant, coetània de les germanes Montagne, Maria Molist o Ana Renaud, i treballà per la més alta burgesia catalana.

## Biografia

Filla de Juan Giralt Alemany i Juana Miró Sarcena, nasqué en una família barcelonina amb negoci propi al carrer d'Avinyó, 1, dedicada ja a la modisteria. Joana Valls no era, de fet, el seu nom real, sinó que l'emprava en el seu negoci. El seu nom era el de Francisca Juana Maria del Pilar Giralt Miró i fou batejada a la parròquia de Sant Jaume el dia 14 de març de 1855. Filla de Joan Giralt i Alemany i Joana Miró i Sarcena tots dos naturals de Barcelona. Es casà amb Juan Valls Parellada vers el 1869, de qui adoptà el cognom, i tingueren nou fills.
S'establí amb una botiga de "modes" al carrer de Ferran, número 34 i com a «Modista de barrets» al carrer d'Avinyó, 1 (continuant, de fet, amb el negoci familiar). Degué fer-se reconeguda força ràpidament perquè en una obra de teatre de Serafí Pitarra estrenada l'any 1884 ja apareix anomenada com a modista de barrets de renom.
L'any 1915, però, establí la seva casa de modes al número 34 del Passeig de Gràcia, situant-se així en ple centre comercial del luxe de la capital barcelonina. De fet, el negoci de Joana Valls cresqué molt, i van ser habituals els anuncis en què es demanaven treballadors per al seu taller. L'any 1919 es retirà.
Ràpidament el renom de Joana Valls s'estengué per tot Catalunya, essent una de les modistes més reconegudes de la seva època i dotant Catalunya d'un sistema de producció de moda d'alta qualitat.

## Referències

* ↑ «Registre de Naixements.1855.Llibre 1.Registre núm.986». Arxiu Municipal Contemporani de Barcelona, 06-03-1855. [Consulta: 25 juny 2019].
* 1 2 3 Casal-Valls, Laura «Joana Valls: el ressò de la modernitat». Datatèxtil, 33. Circuit de Museus Tèxtils i de Moda a Catalunya, 01-12-2015.
* 1 2 3 4 5 6 Casal-Valls, L. "La figura de la modista i els inicis de l'alta costura a Barcelona. Trajectòria professional i producció d'indumentària femenina 1880-1915", Tesi doctoral, Universitat de Barcelona (2013). http://www.tdx.cat/bitstream/handle/10803/129559/04.LCV_4de6.pdf?sequence=4♙
* ↑ «Joana Valls, la gran dissenyadora d'alta costura», 09-02-2023. [Consulta: 14 març 2023].
* ↑ Soler, F. (Serafí Pitarra), Lo trinch de l'or: comedia en quatre actes. Barcelona: Imp. Salvador Bonavía, 1911, p. 20.
* ↑ Casal-Valls, Laura; Sanchez Sauleda, Sebastià «El taller d'una modista embargatː Joana Valls, el tancament de caixes i l'obra de Ramon Casas». Butlletí de la Societat Catalana d'Estudis Històrics, Núm. XXVI (2015)., 01-11-2015, p. 203-223.
# Coret de Oelhacrestada

El Coret de Oelhacrestada, Coret d'Oelhacrestada, Coll de Crestada o Coret de Uelhicrestada, és una collada que es troba en límit dels termes municipals de la Vall de Boí (Alta Ribagorça) i de Naut Aran (Vall d'Aran), situada en el límit del Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici i la seva zona perifèrica.
El nom prové de la «la forma Güellicrestada. Vol dir alta collada».
El coll està situat a 2.474 metres d'altitud, en la cresta de la Serra de Tumeneia, entre el Tuc de Monges (OSO) i el Montardo Petit (N), comunica l'occidental vall de Valarties amb l'oriental Capçalera de Caldes.

## Rutes

Destaquen tres camins per arribar al coll:
* Des del Refugi de la Restanca via Estanh deth Cap deth Pòrt. Aquest tram coincideix amb el GR 11.18, i també amb la ruta normal de l'etapa de la travessa Carros de Foc que uneix els refugis Joan Ventosa i Calvell i de la Restanca.
* Des del Refugi Joan Ventosa i Calvell hi ha quatre variants, depenent per quines ribes es voregin els diferents estanys del recorregut. La variant més habitual passa entre els estanys de Travessani i Clot, després entre els de Mangades i Monges. Aquesta ruta coincideix amb l'altre tram de l'etapa de la travessa Carros de Foc que uneix els dos refugis.
* Des del Port de Caldes pel sud de l'Estany del Port de Caldes, coincidint amb el GR 11.18.

## Referències

* ↑ «Toponímia de la Vall de Boí». Arxivat de l'original el 2010-03-17. [Consulta: 2 novembre 2013].
* ↑ ICC - Institut Cartogràfic de Catalunya. Coret de Oelhacrestada. [Consulta: 22/09/2013]
* ↑ Editorial Alpina. Vall de Boí [mapa], Primera edició, 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (febrer 2001)

## Bibliografia

* Editorial Alpina. Vall de Boí [mapa], Primera edició, 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (febrer 2001)
* Editorial Alpina. Carros de Foc [mapa], 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (2007)
* Institut Cartogràfic de Catalunya. Parc Nacional d'Aigües Tortes i Estany de Sant Maurici [mapa], Segona edició, 1:25.000. (abril 1998)
# Coreopsis gigantea

Coreopsis gigantea és una planta llenyosa perenne nativa de Califòrnia i Baixa Califòrnia.

## Descripció

La tija és un tronc d'1-2 m d'alçada i 4-10 cm de diàmetre. Posseeix brillants fulles verdes i flors que es troben a la part superior del tronc, mentre que la resta del tronc està nu. Les flors són grogues, semblants a les margarides, de 6-20 cm. És una planta caducifòlia, deixant el seu tronc nu a l'estiu.

## Distribució

Es distribueix pel sud de Califòrnia de la costa central, nord i al centre de Baixa Califòrnia, a les Illes Santa Bàrbara, i més al sud, a l'Illa de Guadalupe, Mèxic. Es limita a les zones lliures de gelades, ja que la seva polpa és suculenta. L'emmagatzematge d'aigua la fa una planta tolerant a la sequera, però especialment susceptible a les gelades.

## Cultiu

La planta és molt resistent a la sequera. Es necessita un bon drenatge, no és tolerant a l'excés d'aigua, i ha de rebre un mínim d'aigua durant l'estiu.

## Referències

* ↑ «Coreopsis gigantea a The Plant List» (en anglès). [Consulta: 8 juliol 2017].

## Bibliografia

* Jepson Manual Treatment
* Calflora Taxon Report
* ITIS 37133 Arxivat 2006-09-29 a Wayback Machine.
* Sullivan, R. & J. Eaton. Coreopsis is supersize on the Channel Islands. San Francisco Chronicle. October 8, 2008.

## Enllaços externs

* UC— Jepson Manual treatment for Coreopsis gigantea — Leptosyne gigantea
* Coreopsis gigantea — U.C. Photo gallery
# Cottonwood

«Cottonwood» té aquests significats:
* Cottonwood (Alabama), població dels Estats Units a l'estat d'Alabama
* Cottonwood (Arizona), població dels Estats Units a l'estat d'Arizona
* Cottonwood (Califòrnia), concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Califòrnia
* Cottonwood (Colorado), concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Colorado
* Cottonwood (Dakota del Sud), població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Sud
* Cottonwood (Idaho), ciutat dels Estats Units a l'estat d'Idaho
* Cottonwood (Illinois), ciutat dels Estats Units a l'estat d'Illinois
* Cottonwood (Minnesota), població dels Estats Units a l'estat de Minnesota
* Cottonwood (Oklahoma), ciutat dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma
* Cottonwood (Texas), ciutat dels Estats Units a l'estat de Texas
* Cottonwood Falls, població dels Estats Units a l'estat de Kansas
* Cottonwood Heights, població dels Estats Units a l'estat de Utah
* Cottonwood-Verde Village, concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat d'Arizona
* Cottonwood West, concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Utah
# Courtelary

Courtelary és un municipi del cantó de Berna (Suïssa), cap de l'antic districte de Courtelary i de l'actual Districte administratiu del Berner Jura.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Crepereu

Crepereu (en llatí Crepereius) era el nom d'una família de cavallers romans distingida per l'estricta disciplina dels seus membres, però a part d'això se'n sap molt poc.
Apareix un Marcus Crepereius com a jutge en el cas de Verres, i Ciceró diu que era tribunus militaris designatus, i per aquest motiu no va poder prendre part al judici després de l'1 de gener del 69 aC.
Es coneixen diverses monedes amb el nom Q. Crepereius M. F. Rocus, i per les representacions de les divinitats que hi apareixen, Venus i Neptú, hom creu que estava relacionat amb Corint, potser després de la restauració de la ciutat per Juli Cèsar, ja que aquests déus estaven relacionats amb Corint.
Un Crepereius Gallus el trobem en temps de Neró. Va morir a la nau que va ser enfonsada quan l'emperador va intentar matar la seva mare Agripina.

## Referències

* ↑ «[http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus:text:1999.04.0104:entry=crepereius-bio-1&highlight=crepereius A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology William Smith, Ed.]».
# Còssifa de coroneta nevada

El còssifa de coroneta nevada (Cossypha niveicapilla) és una espècie de au de la família dels muscicàpids. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.
Es troba a Angola, Benín, Burkina Faso, Burundi, Camerun, República Centreafricana, Txad, República del Congo, República Democràtica del Congo, Costa d’Ivori, Etiòpia, el Gabon, Gàmbia, Ghana, Guinea, Guinea-Bissau, Kenya, Libèria, Mali, Mauritània, Níger, Nigèria, Ruanda, Senegal, Sierra Leone, Sudan, Tanzània, Togo i Uganda. Els seus hàbitats naturals són: bosc sec subtropical o tropical, bosc humit de terra baixa subtropical o tropical i sabana humida.

## Referències

* ↑ Comissió dels Noms dels Ocells en Català. Diccionari dels ocells del món: Ocells no passeriformes. Fundació Barcelona Zoo; Institut Català d'Ornitologia; TERMCAT, Centre de Terminologia
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 701. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International «Snowy-crowned Robin-chat. Cossypha niveicapilla». Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016 [Consulta: 3 octubre 2021].
# Daniel Elmer Salmon

Daniel Elmer Salmon (Mount Olive, Nova Jersey, Estats Units, 23 de juliol de 1850- Butte, Montana, 30 d'agost de 1914), veterinari nord-americà que va tenir una important actuació com a pioner al seu país i també a Uruguai.

## Biografia

Va estudiar a la Universitat de Cornell, on es va doctorar l'any 1872, sent el primer doctor en medicina veterinària dels Estats Units.
El Dr. Salmon va organitzar el Bureau of Animal Industry ("Oficina de la indústria animal") al front del qual va estar entre 1884 i 1906. De 1907 a 1912, es va fer càrrec de la Facultat de Veterinària de la Universitat de la República, Uruguai.
No obstant això, Salmon no treballava sol. Tenia un selecte grup del que destacava el seu millor col·laborador, Theobald Smith (1859-1934), un dels grans noms de la ciència mèdica americana. Avui se li recorda per les seves contribucions a l'estudi del xoc anafilàctic.
Si bé Smith i Salmon eren grans científics, la seva relació resultava sovint bastant tibant. Es diu que Salmon es va atribuir l'elaboració de diversos informes i treballs que havien realitzat junts.
D'aquestes recerques va sorgir un grup de bacteris, coneguda originalment com els bacteris TPC (tífica i paratífica, o bacils paratífics). Comprenia el bacil tífic, Salmonella typhi - prèviament anomenada Eberthella typha pel bacteriòleg alemany Karl Joseph Eberth (1835-1926), i també "C", un bacil causant d'una forma de disenteria, denominat així pel bacteriòleg japonès Kiyoshi Shiga (1871-1957).
No obstant això no va ser el Dr. Elmer Salmon ni Theobald Smith els qui van donar nom a aquest grup de bacteris com se'ls coneix avui. La denominació Salmonella es deu a un bacteriòleg francès anomenat Joseph Léon Marcel Ligniéres (1868-1933), qui va suggerir que el grup de tots aquests bacteris s'anomenessin així.

## Referències

* ↑ Hilbert, Rita. "Mount Olive", via Google Books, Arcadia Publishing, 2001, p. 29. ISBN 0-7385-0513-7. Accessed November 22, 2008.
* ↑ Zimmermann, Margaret Stephens and Franklin Bennett Tucker, "The Salmon Family Genealogy & History", Mount Olive, NJ: Salmon Family Association and Seven Lakes, NC: Harris Printing Co, Inc., 1990, pp. 55-56.
* ↑ History and Archives of the Cornell University College of Veterinary Medicine Arxivat 27-2-2010 a Wayback Machine.
* ↑ «FDA/CFSAN - Food Safety A to Z Reference Guide - Salmonella». FDA - Center for Food Safety and Applied Nutrition, 03-07-2008. Arxivat de l'original el 2009-05-23. [Consulta: 14 febrer 2009].
* vet.cornell.edu

## Enllaços externs

* Obres de o sobre Daniel Elmer Salmon a Internet Archive
* Daniel E. Salmon Papers at Cornell University
# Daniel Estrada Aguirrezabalaga

Daniel Estrada (Zarautz, 3 de gener de 1987) és un futbolista professional basc, que ocupa la posició de migcampista.

## Trajectòria esportiva

Format al planter de la Reial Societat, debuta amb el primer equip la temporada 06/07, tot jugant 8 partits. Eixe any l'equip donostiarra baixa a Segona Divisió. El de Zarautz, ja part del primer equip, va ser un dels suplents més emprats a la categoria d'argent.
El maig de 2014, tot i que no havia pogut jugar pràcticament durant la temporada 2013-14 a causa d'una lesió, va renovar el contracte amb la Reial Societat fins al 2015.

## Referències

* ↑ «Dani Estrada renueva hasta 2015» (en castellà). Realsociedad.com, 30-05-2014. [Consulta: 9 juny 2014].
* ↑ «La Real Sociedad renueva a Dani Estrada hasta 2015» (en castellà). Marca, 30-05-2014. [Consulta: 9 juny 2014].

## Enllaços externs

* Fitxa del jugador a bdfutbol.com
# Darjeeling

Darjeeling (nepali दार्जीलिङ्ग) és una ciutat i municipalitat de l'Índia, capital del districte de Darjeeling, del Consell de la Muntanya Gurkha i de la subdivisió de Darjeeling, a l'estat de Bengala Occidental. Està situada a les muntanyes Siwalik als peus de l'Himàlaia a 2.128 metres d'altitud.
Fou adquirida pels britànics el 1835 (per cessió de Sikkim) com a centre sanitari, i el seu clima temperat la va convertir aviat en el lloc preferit de retir dels oficials britànics per escapar al calor de la plana. És famosa pel te de Darjeeling i pel seu ferrocarril a la muntanya que ha estat declarat Patrimoni de la Humanitat.

## Superfície i població

L'aglomeració urbana de Darjeeling que inclou Pattabong Tea Garden, té una superfície de 12.77 km² i una població de 109.163; el municipi té una població de 107.530 habitants. La municipalitat es va formar el 1850 amb els 357 km² cedits pel rajà de Sikkim el 1835. El 1897 va ser damnada per un terratrèmol.

## Edificis

Entre els edificis colonials cal esmentar:
* Shrubbery, residència del lloctinent governador de Bengala, construïda el 1879
* Oficines del Secretaria, construïdes el 1898
* Sanitari Eden, obert el 1883
* Lowis Jubilee Sanitarium
* Església St. Andrew
* Capella Wesleyana
* Scottish Kirk
* Convent Catòlic
* Escola St. Paul
* Col·legi St. Joseph
* Quarters de Katapahar, Jalapahar i Lebong
* Lloyd's Botanical Gardens
* Jardins Victoria Pleasance

## Vegeu també

* Consell Muntanyès Autònom dels Gurkhes de Darjeeling
* Districte de Darjeeling
* Te darjeeling
* Districte de Darjeeling
* Tongba

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.

## Enllaços externs

* Darjeeling Himalayan Railway Arxivat 2007-02-28 a Wayback Machine.
* Darjeelingnews.net Arxivat 2017-09-12 a Wayback Machine.
* The Himalayan Beacon
* Fotos de Darjeeling Arxivat 2022-08-08 a Wayback Machine.
# Dark Age of Camelot

Dark Age of Camelot és un videojoc del tipus MMORPG publicat per Mythic Entertainment des de 2001 que tracta de la lluita entre tres regnes, inspirats en diverses mitologies i llegendes: Midgard (mitologia escandinava), Hibernia (mitologia celta) i Albion (els personatges i poders provenen de la llegenda del Rei Artur).
Dark Age of Camelot és un joc amb molts efectes especials i amb una gran quantitat d'efectes originals. Es pot classificar com un joc d'acció. Dark Age of Camelot va tenir i té un gran èxit gràcies a l'atractiu dels seus plantejaments i ha tingut diverses expansions. El jugador havia d'escollir un dels tres regnes: Albion, Midgard i Hibernia i viure una aventura èpica per desentranyar els secrets de la seva terra i a més viatjar a les fronteres per a combatre contra els regnes enemics en defensa de la seva pàtria. En un primer moment va ser llançat a Nord Amèrica, però més tard va ser distribuït a Europa. Durant aquests anys Dark Age of Camelot ha seguit creixent amb quatre expansions.

## Referències

* ↑ «Dark Age of Camelot - PC - IGN» (en anglès). Uk.ign.com, 28-05-2008. [Consulta: 22 maig 2014].
* ↑ Jennings, Scott. Massively Multiplayer Games For Dummies (en anglès). John Wiley & Sons, 2005, p. 19. ISBN 0471793116.
# Dariusz Dudka

Dariusz Dudka (Kostrzyn nad Odra, el 9 de desembre de 1983) és un futbolista polonès retirat, que treballa a l'acadèmia del KKS Lech Poznań.

## Referències

* ↑ Mierzyński, Szymon. «Dariusz Dudka będzie pracował w akademii Lecha Poznań» (en polonès). sportowe fakty, 12-06-2019. [Consulta: 10 juliol 2022].
Dariusz Dudka - Plantilles de navegació :
Selecció de futbol de Polònia – Eurocopa 2008
1 Boruc •
2 Jop •
3 Wawrzyniak •
4 Golański •
5 Dudka •
6 Bąk •
7 Smolarek •
8 Krzynówek •
9 Żurawski •
10 Garguła •
11 Saganowski •
12 Kowalewski •
13 Wasilewski •
14 Żewłakow •
15 Pazdan •
16 Piszczek •
17 Łobodziński •
18 Lewandowski •
19 Murawski •
20 Guerreiro •
21 Zahorski •
22 Fabiański •
23 Kokoszka •
Entrenador: Beenhakker
Selecció de futbol de Polònia – Eurocopa 2012
1 Szczęsny •
2 Boenisch •
3 Wojtkowiak •
4 Kamiński •
5 Dudka •
6 Matuszczyk •
7 Polanski •
8 Rybus •
9 Lewandowski •
10 Obraniak •
11 Murawski •
12 Sandomierski •
13 Wasilewski •
14 Wawrzyniak •
15 Perquis •
16 Błaszczykowski •
17 Sobiech •
18 Mierzejewski •
19 Wolski •
20 Piszczek •
21 Grosicki •
22 Tytoń •
23 Brożek •
Entrenador: Smuda :
# De Jouwer

De Jouwer (neerlandès: Joure) és una ciutat del municipi de De Friese Meren a la província de Frísia, al nord dels Països Baixos. L'1 de gener de 2012 tenia 13.045 habitants.
De Jouwer és coneguda, entre altres motius, per les Friese Ballonfeesten (Festivals Frisons de Globus Aerostàtics), que tenen lloc cada any des del 1986 i inclou uns 35 globus aerostàtics.
* Centre de De Jouwer
* Museu de De Jouwer
* Festivals Frisons de Globus Aerostàtics
* Globus aerostàtic de Vincent van Gogh

## Enllaços externs

* Lloc web del municipi De Friese Meren
# Còdex Mendoza

El Còdex Mendoza és un còdex del segle xvi que descriu la vida del poble asteca encarregat per Antonio de Mendoza (d'aquí el nom) com a un regal per al seu monarca, Carles V del Sacre Imperi Romanogermànic. El volum consta de 71 pàgines dividides en tres seccions: la primera resumeix la història del poble asteca, la segona descriu la situació política en temps de l'arribada dels exploradors espanyols i la tercera conté escenes de la vida quotidiana dels asteques, amb explicacions i il·lustracions sobre les diferents classes socials.

## Referències

* ↑ Berdan, Frances F.; Anawalt, Patricia Rieff (1997). The Essential Codex Mendoza. University of California Press. ISBN 978-0-520-20454-6
# Còdex Trivulziano 1080

El còdex Trivulziano 1080 és un manuscrit conservat a la Biblioteca Trivulziana de Milà que conté el text de La Divina Comèdia de Dante Alighieri, a més dels Capítols de Jacopo Alighieri i alguns poemes de Bosone Novello da Gubbio.
Escrit a Florència cap al 1337 (la qual cosa el converteix en un dels còdexs de La Divina Commedia més antics en circulació) per Francesco di Ser Nardo da Barberino, el manuscrit devia arribar a la zona del Vèneto al segle següent. Després d'haver estat en poder del noble milanès Gian Giacomo Trivulzio (1774-1831), el còdex va passar a formar part de la Biblioteca Trivulziana a partir de 1935.
El document té unes dimensions de 38x27 cm. Escrit sobre pergamí amb tipografia gòtica i en una elegant cancelleria, el còdex es va enriquir amb les miniatures del Mestre de les Efígies Dominicanes i pertany al Danti del Cento. Trivulzio va fer enquadernar el còdex amb una elegant coberta de cuir vermell amb un escrit en or que hi posaː Dante m (ano) s (critt) o de 1337. An(ni) 16 dopo la morte del poeta.

## Referències

* 1 2 «Il codice Trivulziano 1080 e i ‘Danti del Cento’» (en italià). Biblioteca Trvulziana. [Consulta: 13 abril 2022].
* 1 2 «Milano, Archivio storico civico e Biblioteca trivulziana, Trivulzio, Triv.1080» (en italià). Manoscritti delle Biblioteche Italiane. [Consulta: 13 abril 2022].
* 1 2 «Trivulziano 1080 (Triv)» (en italià). carlomariani.altervista.org. [Consulta: 13 abril 2022].