# Ponent (regió)

Les Terres de Ponent és una regió natural al voltant de la ciutat de Lleida, que comprèn les comarques de parla catalana de la depressió central, situades a les conques fluvials del Segre i el Cinca, és a dir, el Segrià, la Noguera, el Pla d'Urgell, l'Urgell, la Segarra i les Garrigues, totes elles a Catalunya, a més de les comarques aragoneses del Baix Cinca i la Llitera, a la Franja.

## Extensió de la regió

Els límits geogràfics vénen definits per les serres que delimiten la depressió. El Montsec fa de límit geogràfic pel nord entre les Terres de Ponent i les terres pirinenques del Pallars i la Ribagorça. L'Altiplà de la Segarra i la divisòria d'aigües entre el Segre i els afluents del Llobregat marquen el límit oriental de la regió. Pel sud la Serra del Tallat, la Serra de Prades, la Serra de la Llena i els contraforts septentrionals del Montsant delimiten la regió i la separen de la Conca de Barberà, el Priorat i la Ribera d'Ebre. El límit occidental d'aquesta regió natural és l'àrida plana dels Monegres.

## Vegueria de Ponent

Sense incloure-hi les comarques aragoneses d'influència lleidatana, el Pla territorial general de Catalunya (PTGC) defineix les Terres de Ponent com un dels vuit àmbits funcionals territorials, i per això es considera una de les futures vegueries. D'altra banda l'Informe Roca va fer una proposta de regionalització on amb el nom de Ponent proposava una vegueria o regió que incloïa tots els territoris de la conca fluvial del Segre, tant de la Depressió Central com de la zona pirinenca, a excepció de la Cerdanya i el Solsonès, a més a més de la Vall d'Aran. Ho justificava per la capitalitat econòmica que Lleida exerceix sobre tots aquests territoris, i pel fet que tradicionalment les valls pirinenques han tingut més contacte amb el sud que no pas entre elles.

## Polèmica pel nom

La regió de les Terres de Ponent també és coneguda genèricament per Ponent, l'Oest de Catalunya, i tradicionalment amb el nom de Terra Ferma. Al mateix temps alguns sectors polítics s'han manifestat a favor o en contra del fet que el nom de la futura vegueria inclogui el topònim de la capital, proposant noms com Terres de Lleida, Comarques de Lleida, o Terres Lleidatanes, si bé aquestes denominacions també s'han fet servir per referir-se al conjunt de territoris de l'actual Província de Lleida, creada l'any 1833, i dels territoris aragonesos situats a llevant del Cinca que en les propostes prèvies de provincialització també hi havien estat incloses. El nom triat finalment va ser Demarcació Veguerial de Lleida.

## Economia i Població

L'economia se centra en l'agricultura, si bé les poblacions importants tenen una gran concentració de serveis i indústria transformadora d'aliments.
Té una població de 360.510 habitants. La ciutat més important és Lleida, seguida de Balaguer, Tàrrega i Mollerussa. Altres poblacions importants són Cervera, les Borges Blanques, Agramunt, Artesa de Segre, Ponts i, encara que administrativament formi part d'Aragó, la ciutat de Fraga.
| Comarca | Habitants |
| Garrigues | 20.350 |
| Noguera | 39.507 |
| Pla d'Urgell | 36.069 |
| Segarra | 22.337 |
| Segrià | 197.391 |
| Urgell | 36.064 |

## Referències

* ↑ «Tots els grups de la Diputació de Lleida demanen al Govern que la vegueria inclogui el terme 'Lleida'». Europa Press, 21-11-2008.
* ↑ «La CUP reclama la utilització de la denominació Vegueria 'de Ponent' enlloc de 'de Lleida' com defensa la Paeria». Directe.cat, 07-05-2008. Arxivat de l'original el 2016-12-02. [Consulta: 1r desembre 2016].
* ↑ «Distribució per àmbits del Pla Territorial. Any 2009.». IDESCAT. [Consulta: 3 febrer 2009].
Àmbits funcionals territorials de Catalunya :
Alt Pirineu · Metropolità de Barcelona · Camp de Tarragona  · Catalunya Central · Comarques Gironines · Penedès · Ponent · Terres de l'Ebre  · Règim Especial de l'Aran :