# Estructura d'un article científic

L'estructura d'un article científic és com s'estableix la divisió per seccions dels continguts exposats als articles científics. El format d'IMRaD (Introducció, Metodologia, Resultats i Discussió, de l'anglès "Introduction, Methodology, Results and Discussion") ha estat adoptat per un nombre fermament creixent de revistes acadèmiques des de la primera meitat del segle xx. L'estructura d'IMRaD ha arribat a ser l'estil dominant d'escriptura acadèmica a les ciències, més notablement a la biomedicina empírica.
L'estructura IMRaD s'utilitza principalment a articles d'investigació científica experimental mentre que els que no són d'aquest tipus solen utilitzar altres esquemes d'estructura.
En les ciències mèdiques s'ha establert la guia CONSORT per a informar de proves aleatoritzades.

## Estructura IMRaD

* Introducció:
    En aquesta secció es justifica la necessitat del projecte d'investigació, què falta per resoldre tenint en compte allò que un mateix o altres han investigat amb anterioritat, es fa un resum de les publicacions científiques anteriors que tracten el mateix o similar tema d'investigació i s'emeten una hipòtesi i uns objectius.
* Mètodes:
    En aquesta altra secció s'explica el disseny de la recerca donant una descripció detallada dels procediments seguits en la recerca.
* Resultats:
    En aquesta secció es presenten els resultats lliures d'interpretacions.
    Molts investigadors comencen emplenant els continguts de l'article científic per aquesta secció, després escriuen la introducció i la discussió.
* Discussió:
    En aquest apartat es donen interpretacions als resultats posant-los en relació, si és possible, amb resultats d'altres investigacions similars. Poden afegir-se les consideracions de futures línies d'investigació, futures oportunitats de fer altres recerques, a partir del mateix article científic.
    Per a les ciències mèdiques Docherty i Smith proposaren una estructura per a la discussió:
   * Establir els resultats principals.
   * Establir les deficiències i les capacitats de l'estudi sense donar èmfasi a cap de les dos. Si no s'establiren les deficiències tant l'editor com el potencial lector tindrien fonament per a dubtar de l'estudi.
   * Considerar les deficiències i capacitats de l'estudi en relació amb altres estudis. Es destaquen les diferències amb altres estudis i s'explica el perquè.
   * Considerar les implicacions de l'estudi.
   * Determinar què queda per resoldre, establint possibilitats de noves línies d'investigació.

## Altres estructures

Als articles científics de revisió s'utilitza una estructura similar a IMRaD:
* Introducció: es determinen les preguntes que es pretén contestar.
* Metodologia: s'explica "com, amb quins criteris i quins treballs s'han seleccionat per a la revisió"
* Desenvolupament i discussió: es mostren els detalls més destacables dels articles revisats i un resum argumentat dels resultats dels articles revisats.
* Conclusions: es proposen noves hipòtesis.

## Altres seccions

Sol incloure's la secció "Resum" al principi. Serveis per a ajudar a decidir si llegir-se l'article sencer al potencial lector. En l'àmbit de les ciències mèdiques s'ha anat presentant el resum de manera estructurada.
Hi ha autors que consideren que el títol, l'autoria, els reconeixements i les referències són parts de l'estructura.

## Referències

* 1 2 «Scientific Papers». Scitable. Nature Education. [Consulta: 4 agost 2017].
* 1 2 Hoogenboom i Manske, 2012, p. 514.
* ↑ Luciana B. Sollaci & Mauricio G. Pereira «The introduction, methods, results, and discussion (IMRAD) structure: a fifty-year survey». J Med Libr Assoc. J Med Libr Assoc. 2004 July; 92(3): 364–371, 92, 3, 01-07-2004, pàg. 364–7. PMC: 442179. PMID: 15243643.
* ↑ Day, RA «The Origins of the Scientific Paper: The IMRAD Format». American Medical Writers Association Journal, 4, 2, 1989, pàg. 16–18 [Consulta: 17 juny 2011].
* ↑ Szklo, Moyses «Quality of scientific articles». Revista de Saúde Pública, 40, 2006, pàg. 30–35. DOI: 10.1590/s0034-89102006000400005 [Consulta: 17 juny 2011].
* 1 2 3 Docherty i Smith, 1999, p. 1224.
* 1 2 3 Hoogenboom i Manske, 2012, p. 515.
* 1 2 Hoogenboom i Manske, 2012, p. 516.
* ↑ Hoogenboom i Manske, 2012, p. 517.
* 1 2 Docherty i Smith, 1999, p. 1224-1225.
* ↑ Guirao-Goris, Josep Adolf; Olmedo Salas, A.; Ferrer Ferrandis, Esperanza «El artículo de revisión». Revista Iberoamericana de Enfermería Comunitaria, 1, 1, 2008, pàg. 20.
* ↑ Slafer, 2009, p. 125.
* ↑ Villagrán T. i Harris, febrer 2009, p. 72.
* ↑ Slafer, 2009, p. 126.
* ↑ Slafer, 2009, p. 130.
* ↑ Villagrán T. i Harris, febrer 2009, p. 75.

## Bibliografia

* Hoogenboom, Barbara J.; Manske, Robert C. «How to write a scientific paper». International Journal of Sports Physical Therapy, 7, 5, 2012, pàg. 512-517.
* Docherty, Michael; Smith, Richard «The Case for Structuring the Discussion of Scientific Papers : Much the Same as That for Structuring Abstracts». BMJ : British Medical Journal, 318, 7193, 1999, pàg. 1224–1225.
* Slafer, Gustavo A. «¿Cómo escribir un artículo científico?». Revista de Investigación en Educación, 6, 2009, pàg. 124-132.
* Villagrán T., Andrea; Harris, Paul R. «Algunas claves para escribir correctamente un artículo científico». Revista chilena de pediatría, 80, 1, 01-02-2009. DOI: 10.4067/S0370-41062009000100010.