# Leticia Avilés

Leticia Avilés és una biòloga evolutiva i ecologista que estudia l'evolució de la conducta social i l'evolució dels trets de la història de la vida en metapoblacions. Els seus mètodes inclouen una combinació de teoria i treball empíric, aquest últim fent servir la «aranya social» com a sistema modelo. La seva investigació sobre aquests organismes ha abordat qüestions com per què algunes aranyes viuen en grups, per què exhibeixen una alta proporció de sexes amb prejudicis femenins, i per què han desenvolupat un sistema en què els individus romanen en el niu natal per aparellar-se de generació en generació.

## Carrera

Avilés és potser més coneguda per haver reconegut la importància de les aranyes socials com a sistemes modelo per abordar qüestions bàsiques de l'ecologia i l'evolució. En el procés va descobrir una sèrie d'aranyes socials desconegudes per a la ciència, incloent una aranya social nòmada les colònies de la qual es reprodueixen per fissió -Aebutina binotata, una aranya linx social, Tapinillus sp., i un teridiide social les colònies del qual exhibeixen un patró de creixement en expansió i caiguda, i les femelles adultes succeeixen endues classes de mida distintes -Theridion nigroannulatum. El seu treball teòric ha abordat qüestions com la importància de la selecció multinivell en l'evolució de les proporcions de sexes amb biaix femení, per què els sistemes fortament endogàmics poden evolucionar. Un dels treballs teòrics d'Avilés aborda la qüestió de com es pot mantenir la cooperació entre els no parents malgrat la presència de paràsits. Actualment, Avilés és professora del Departament de Zoologia de la Universitat de Colúmbia Britànica al Canadà, on realitza investigacions en ecologia i evolució.

## Educació

Avilés és nativa de Quito, Equador. * Pregrau: Llicenciat en Ciències Biològiques, Pontifícia Universitat Catòlica de l'Equador, Quito.
* Doctorat: Biologia Orgànica i Evolutiva, Universitat Harvard, 1992.
* Becari postdoctoral: Grup de Formació d'Investigadors en Anàlisi de la Diversificació Biològica, Universitat d'Arizona, 1992-1994.

## Premis

* 2001 Becari del Wissenschaftskolleg zu Berlin per a la investigació.
* 1992 Premi Jove Investigador, Societat Americana de Naturalistes per a la Investigació.

## Referències

* ↑ Avilés, L. and P. Tufiño. 1998. Colony size and individual fitness in the social spider Anelosimus eximius. The American Naturalist 152 pp.403–418
* ↑ Yip, E.C, K.S. Powers, and L. Avilés. 2008. Cooperative capture of large prey solves scaling challenge faced by large spider societies. Proceedings of the National Academy of Sciences of the USA 105 pp.11818-11822
* 1 2 Avilés, L. 1993. Interdemic selection and the sex ratio: a social spider perspective. The American Naturalist 142 pp.320–345
* ↑ Avilés, L. 1997. Causes and consequences of cooperation and permanent sociality in spiders. In book: Evolution of Social Behaviour in Insects and Arachnids, Cambridge University Press, Eds: J. Choe and B. Crespi, pp.476–498
* ↑ Avilés, L. and T. Bukowski. 2006. Group living and inbreeding depression in a subsocial spider. Proceedings of the Royal Society of London B: 270: pp. 157–163
* 1 2 Avilés, L. and J. Purcell. 2012. The evolution of inbred social systems in spiders and other organisms: From short-term gains to long term evolutionary dead-ends? Invited synthesis paper, Advances in the Study of Behavior, 44: pp. 99–133
* ↑ Avilés, L. 1993. Newly-discovered sociality in the neotropical spider Aebutina binotata Simon (Araneae, Dictynidae). Journal of Arachnology 21:184–193
* ↑ Avilés, L. 2000. Nomadic behaviour and colony fission in a cooperative spider: life history evolution at the level of the colony? Biological Journal of the Linnean Society 70: 325–339
* ↑ Avilés, L. 1994. Social behavior in a web building lynx spider, Tapinillus sp. (Araneae: Oxyopidae). Biological Journal of the Linnean Society 51:163–176
* ↑ Avilés, L. W. Maddison, and I. Agnarsson. 2006. A new independently derived social spider with explosive colony proliferation and a female size dimorphism. Biotropica, 36: 743–753
* ↑ Avilés, L. 1999. Cooperation and non-linear dynamics: An ecological perspective on the evolution of sociality. Evolutionary Ecology Research, 1: 459–477
* ↑ Avilés, L., P. Abbot and A. Cutter. 2002. Population ecology, nonlinear dynamics, and social evolution I: Associations among nonrelatives. The American Naturalist 159: 115–127
* ↑ Avilés, L. 2002. Solving the freeloaders paradox: Genetic associations and frequency dependent selection in the evolution of cooperation among nonrelatives. Proceedings of the National Academy of Sciences of the USA 99(22):14268-14273
* ↑ ["Department of Zoology." Leticia Avilés. University of British Columbia, 20 de maig de 2014. Web. 19 d'octubre de 2014. http://www.zoology.ubc.ca/person/laviles]

## Enllaços externs

* "Department of Zoology." Leticia Avilés. University of British Columbia, 20 de maig de 2014. Web. 19 d'octubre de 2014.
* "Avilés Laboratory". UBC Biodiversity Research Center, n.d. Web. 16 de juny de 2014. .
* "USA Science & Engineering Festival – Role Models in Science & Engineering Achievement." Leticia Avilés. USA Science and Engineering Festival, 2012. Web. 18 d'octubre de 2014.