OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Atletisme als Jocs Olímpics d'Estiu de 1900 - 1.500 metres masculins

Atletisme at the Jocs Olímpics d'estiu de 1900 :
| Proves de pista |||
| 60 m | homes |
| 100 m | homes |
| 200 m | homes |
| 400 m | homes |
| 800 m | homes |
| 1.500 m | homes |
| 110 m tanques | homes |
| 200 m tanques | homes |
| 400 m tanques | homes |
| 2.500 m obstacles | homes |
| 4.000 m obstacles | homes |
| 5.000 m per equips | homes |
| Marató | homes |
| Salt de llargada | homes |
| Triple salt | homes |
| Salt d'alçada | homes |
| Salt de perxa | homes |
| Salt de llargada aturat | homes |
| Triple salt aturat | homes |
| Salt d'alçada aturat | homes |
| Llançament de pes | homes |
| Llançament de disc | homes |
| Llançament de martell | homes |
La prova dels 1500 metres masculins va ser una de les proves d'atletisme que es va dur a terme als Jocs Olímpics de París de 1900. La prova es va córrer el 15 de juliol de 1900 i hi prengueren part nou atletes representants de sis països. Les curses tenien lloc en una pista de 500 m de circumferència.

## Medallistes

| Or | Plata | Bronze |
| Charles Bennett | Henri Deloge | John Bray |

## Rècords

Aquests eren els rècords del món i olímpic que hi havia abans de la celebració dels Jocs Olímpics de 1900.
| Rècord del Món | 4' 09,0" (*) | John Bray | Baiona (FRA) | 30 de maig de 1900 |
| Rècord Olímpic | 4' 33,2" | Teddy Flack | Atenes (GRE) | 7 d'abril de 1896 (CG) |
(*) No oficial
Charles Bennett fa un nou rècord del món, no oficial, amb 4' 06,2".

## Resultats

| Posició | Atleta | Temps |
| | Charles Bennett | 4' 06,2" |
| | Henri Deloge | 4' 06,6" |
| | John Bray | 4' 07,2" |
| 4 | David Hall | desconegut |
| 5 | Christian Christensen | desconegut |
| 6 | Hermann Wraschtil | desconegut |
| 7-9 | Ondřej Pukl | desconegut |
| 7-9 | John Rimmer | desconegut |
| 7-9 | Louis Segondi | desconegut |
Charles Bennett lidera la cursa amb un petit marge sobre Deloge. La darrera volta, de 500 m, la fa amb un temps d'1' 10,2" per completar un temps total de 4' 06,2", un nou rècord del món, tot i que no oficial. John Bray supera per poc menys de dos metres el quart classificat, David Hall.

## Referències

* Comitè Olímpic Internacional.
* De Wael, Herman. Herman's Full Olympians: "Athletics 1900". Accés 18 de març de 2006. Consultable a Herman's Full Olympians: "Athletics 1900" Arxivat 2006-02-11 a Wayback Machine..
* Mallon, Bill. The 1900 Olympic Games, Results for All Competitors in All Events, with Commentary. Jefferson, North Carolina: McFarland & Company, Inc., Publishers, 1998. ISBN 0-7864-0378-0.
# Cerdà (desambiguació)

«Cerdà» té aquests significats:
** Cerdà, relatiu a la Cerdanya
** Museu Cerdà, museu comarcal situat a Puigcerdà
** Parlar cerdà, dialecte del català a la Cerdanya
** Pla Cerdà, pla d'ordenació urbana de Barcelona, ideat per Ildefons Cerdà
* Toponímia:
** Baga del Cerdà, obaga del terme de Sant Quirze Safaja
** Cal Cerdà, diversos topònims
** Can Cerdà, diversos topònims
** Cases Cerdà, edificis de l'Eixample de Barcelona
** Cerdà, municipi de la Costera
** Cingles del Cerdà, cinglera de la comarca d'Osona
** Coll Cerdà, coll dels Pirineus
** Estació d'Ildefons Cerdà, estació del Metro de Barcelona
** El Cerdà (Sant Quirze Safaja), masia
** El Cerdà de la Garga, edifici de Centelles (Osona)
** Torre de Cerdà o dels Frares, pedania del municipi de Canals (la Costera)
* Biografies:
** Antoni Cerdà, diversos personatges
** Agustí Cerdà i Argent, polític valencià
** Clotilde Cerdà i Bosch (Barcelona, 1862 - Santa Cruz de Tenerife, 1926), concertista d'arpa i compositora
** Francesc Xavier de Cerdà i de Cerdà (Mataró, 1731 - Sestri Levante, 1810), erudit jesuïta, conegut com a Francesc Xavier Llampilles
** Ildefons Cerdà i Sunyer (Centelles, 1815 - Caldas de Basaya, 1876), enginyer, urbanista, jurista i economista
** Immaculada Cerdà Sanchis (Algemesí, 1965), filòloga, acadèmica de l'AVL
** Joan Cerdà Rull (Pollença, 1964), polític i mestre
** Jordi Pere Cerdà, pseudònim de l'escriptor Antoni Cayrol
** José Cerdà Gimeno (València, 1931), notari
** Josep Ramon Cerdà i Mas (Palma, 1971), dramaturg, actor i filòleg
** Jordi Cerdà (Barcelona, 1949), artista
** Julián Cerdá Vicente (Alcoi, 1981), futobolista, conegut com a Juli
** Llorenç Cerdà i Bisbal (Pollença, 1862 - Palma, 1955), pintor
** Manuel Cerdá Ferrer (Castelló de la Plana, 1944), advocat i polític
** Manuel Cerdà Pérez (Muro d'Alcoi, 1954), historiador i escriptor
** Miquel Cerdà Grau (Pollença, 1955), escriptor
** Paco Cerdà i Esteve (Lleida, 1960), advocat i polític
** Pere Cerdà (Cotlliure, 1370 - Graus, Osca, 1422), frare dominic
** Príam Villalonga Cerdà (Palma, 1946), polític mallorquí
** Ramón Cerdà Sanjuán (Ontinyent, 1964), advocat i empresari
** Roger Cerdà i Boluda (Xàtiva, 1979), polític valencià
** Tomàs Cerdà (Tarragona, 1715 - Forlì, 1791), jesuïta, matemàtic, filòsof i enginyer
** Tomàs Cerdà de Tallada (Xàtiva, ~1533 - València, 1614), jurista
** Víctor Cerdà Martín (Palma, 1946), químic
** Ximo Cerdà (Xàtiva, 1975), enginyer i escriptor
* Folklore:
** Ball Cerdà, ball de la Seu d'Urgell, originari de la Cerdanya
** Capgròs d'Ildefons Cerdà
# Phantom

«Phantom» té aquests significats:
* Cinema:
** Phantom of the Rue Morgue, El fantasma del carrer de la Morgue, pel·lícula estatunidenca estrenada el 1954
** The Phantom of the Opera (pel·lícula de 1962), pel·lícula de terror britànica dirigida de 1962
** Phantom of the Paradise, pel·lícula musical estatunidenca estrenada el 1974
** The Phantom (pel·lícula), basada en el còmic homònim, dirigida per Simon Wincer i protagonitzada per Billy Zane
** Star Wars Episode I: The Phantom Menace, pel·lícula de ciència-ficció de l'any 1999
** The Phantom of the Opera (pel·lícula de 2004), pel·lícula estatunidenco-britànica estrenada el 2004
* Aviació:
** McDonnell Douglas F-4 Phantom II, caça bombarder supersònic biplaça produït per a les forces armades dels Estats Units
* Automoció:
** OSSA Phantom, motocicleta fabricada per OSSA entre 1974 i 1977
* Altres:
** The Phantom of the Opera (musical de 1986), musical d'Andrew Lloyd Webber, basat en la novel·la Le Fantôme de l'Opéra de Gaston Leroux
** The Legend of Zelda: Phantom Hourglass, episodi de la saga The Legend of Zelda per Nintendo DS
* Còmic:
** The Phantom, personatge de ficció de còmic
# Sent Michiu de Vaissa

Sent Michiu de Vaissa (en francès Saint-Michel-de-Veisse) és una comuna (municipi) de França, a la regió de la Nova Aquitània, departament de la Cruesa.
La seva població al cens de 1999 era de 177 habitants. Està integrada a la Communauté de communes du Pays Cruesa Thaurion Gartempe.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 268 | 200 | 204 | 177 | 177 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Pascal Gorse | |
| 2008- | Michel Bounaud | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. a lemosin.net.
# Sidney

* No s'ha de confondre amb Sydney.
«Sidney» té aquests significats:

## Canadà

* Biografies:
** Sidney Altman (Mont-real, 1939), físic i professor universitari canadenc.
** Sidney Bechet (Nova Orleans, Louisiana, Estats Units, 1897 – Grigny, França, 1959), músic i compositor estatunidenc.
** Sidney James Webb (Londres, 1859 – Liphook, Hampshire, 1947), polític socialista.
** Sidney Lanier (Macon, Geòrgia, 1842 – Lynn, Carolina del Nord, 1881), escriptor sudista.
** Sidney Larson (Fort Belknap, Montana, 1949), escriptor atsina.
** Sidney Lumet (Filadèlfia, Pennsilvània, 1924), director de cinema estatunidenc.
** Sidney Poitier (Miami, 1927), actor, autor, director de cinema i diplomàtic de Bahamas i Estats Units.
** George Sidney (Long Island City, 1917 - Las Vegas, 2002), director de cinema estatunidenc.
** Philip Sidney (1554 - 1586), poeta anglès del Renaixement.
* Miscel·lània: Vol 714 a Sidney, vint-i-dosè àlbum de Les aventures de Tintín i Milú creat per Hergé el 1968.
# Joan d'Ibèria

Joan d'Ibèria, en georgià იოანე, també anomenat Joan el Georgià, l'Hagiorita o de l'Atos, (Geòrgia, s. X - Monestir dels Ibers, ca. 1002) fou un noble georgià, monjo ortodox i fundador del Monestir dels Ibers al Mont Atos.
Membre de la noblesa georgiana, es va casar i va servir com a comandant militar. Es retirà per fer vida de monjo a Bitínia i va viatjar a Constantinoble on va rescatar el seu fill, Eutimi l'Il·luminador, que havia estat enviat com a ostatge a la capital.
Joan i Eutimi, amb els seus seguidors, van retirar-se a un monestir del Mont Atos, amb Atanasi. Hi fundaren el Monestir dels Ibers, destinat a monjos georgians, amb la col·laboració del cunyat de Joan, Joan Thornikos, general retirat. Joan en fou el primer abat.

## Notes

* ↑ Es refereix a la Ibèria del Caucas, a l'actual Geòrgia.

## Bibliografia

* Saint John the Georgian Arxivat 2007-10-18 a Wayback Machine.
* St. John the Iberian
# Augusta Pretòria

Augusta Pretòria (llatí: Augusta Praetoria grec antic: Αὐγούστα Πραιτωρία) va ser una ciutat de la Gàl·lia Cisalpina al territori dels salasses, al peu dels Alps, avui Aosta.
Va ser una colònia romana fundada per August després que Aulus Terenci Varró Murena hagués sotmès als salassis. S'hi van establir tres mil colons veterans de les legions. Per la seva situació estratègica aviat va ser la capital regional de la vall del Duria (avui Vall d'Aosta), segons diu Estrabó. Segons Plini el Vell era l'extrem nord d'Itàlia.
Havia de tenir una certa importancia per les restes que n'han quedat. Es conserva un arc triomfal, una porta i un pont, així com unes restes d'un teatre i d'un amfiteatre.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Augusta Praetoria». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 9 agost 2022].

## Bibliografia

* Charles Promis, Le antichità di Aosta, Turin, 1862.
* Édouard Bérard, Atti della Società di Archeologia di Torino, iii. 119 seq.; Notizie degli Scavi, passim; Alfredo d'Andrade, Relazione dell'Ufficio Regionale per la conservazione dei Monumenti del Piemonte e della Liguria, Turin, 1899, 46 seq.
* L. T., « Vicus Augustus, une ville d'artisans à fleur de terre », Archéologia, n° 555, p. 48-51.
# Cerea

Cerea és un comune (municipi) de la província de Verona, a la regió italiana del Vèneto.
A 1 de gener de 2020 la seva població era de 16.693 habitants.
Cerea limita amb els següents municipis: Angiari, Bergantino, Bovolone, Casaleone, Concamarise, Legnago, Melara, San Pietro di Morubio, Sanguinetto i Ostiglia.

## Referències

* ↑ «Resident population on 1st january» (en anglès). ISTAT. [Consulta: 14 agost 2020].
# Phanoperla tuberosa

Phanoperla tuberosa és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels pèrlids que es troba a Indonèsia.

## Referències

* ↑ Stark & Sivec, 2007. Illiesia 3(7):60.
* ↑ Records of Neoperlini (Plecoptera: Perlidae) from Brunei Darussalam and Sarawak, with Descriptions of New Phanoperla (Banks) and Neoperla (Needham) Species (anglès)

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
* Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)
* BioLib (anglès)
# Schizothorax kumaonensis

Schizothorax kumaonensis és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 18,5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Uttar Pradesh (Índia).

## Referències

* ↑ Heckel J. J. 1838. Fische aus Caschmir gesammelt und herausgegeben von Carl Freiherrn von Hügel, beschrieben von J. J. Heckel. Wien. Fische Caschmir. 1-112.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Talwar, P.K. i A.G. Jhingran, 1991. Inland fishes of India and adjacent countries. vol 1. A.A. Balkema, Rotterdam. 541 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Page, Lawrence M. & Burr, Brooks M. (1991): Freshwater Fishes, p. 131, Houghton Mifflin, Nova York, Estats Units. ISBN 0-395-91091-9.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Societat Espanyola de Documentació i Informació Científica

La Societat Espanyola de Documentació i Informació Científica, en castellà i oficialment Sociedad Española de Documentación e Información Científica (SEDIC) és una associació professional de documentalistes, bibliotecaris i gestors de la informació, sense ànim de lucre, constituïda el 1975.
Entre els professionals especialitzats en la gestió de la informació i la documentació que s'acullen sota el seu paraigua es troben arxivers, bibliotecaris, documentalistes, gestors d'informació, gestors de contingut, bibliòmetres, content curators, analistes de dades i altres professionals relacionats.
La constitució de la SEDIC es produí el 1975, gràcies a l'impuls d'un grup de documentalistes que no es consideraven prou representats per l'Asociación Nacional d'Archiveros, Bibliotecarios, Museólogos y Arqueólogos (Anaba), posteriorment ANABAD, que en aquell moment decideixen crear la Sociedad Española de Documentación e Información Científica. Al principi, es van formar dues delegacions, una Madrid com a seu central, i l'altra a Catalunya. El 1984 la delegació de Catalunya va donar origen a la Societat Catalana de Documentació i Informació (SOCADI), que posteriorment, el 1999 acabaria fusionat-se amb el Col·legi Oficial de Bibliotecaris-Documentalistes de Catalunya. SEDIC forma part de la Federació Espanyola de Societats d'Arxivística, Biblioteconomia, Documentació i Museística (FESABID).
La SEDIC publica de forma semestral una revista, que és el seu òrgan oficialː "Clip de SedicRevista de la Sociedad Española de Documentación e Información Científica".

## Referències

* 1 2 3 Baiget, Tomàs. «Sociedad Española de Documentación e Información Científica (Sedic)». CroDoc (Cronología de la Documentación Española). [Consulta: 16 maig 2020].
* 1 2 Ibekwe, Fidelia. «Emergence of LIS in Spain and Portugal under Francophone Influence». A: European Origins of Library and Information Science. Emerald Publishing Limited, 2019, p. 119. ISBN 978-1-78756-719-1 [Consulta: 16 maig 2020].
* ↑ «Directorio de asociaciones profesionales españolas de biblioteconomía y documentación». El profesional de la información, Vol. 9, Núm. 7-8, 2000, pàg. 29-32. Arxivat de l'original el 24 de juny 2020 [Consulta: 16 maig 2020].
* ↑ «Clip de Sedic». Dialnet. [Consulta: 16 maig 2020].

## Enllaços externs

* Societat Espanyola de Documentació i Informació Científica (SEDIC)
# Ballens

Ballens és un municipi del cantó suís del Vaud, situat al districte de Morges.

## Geografia

Ballens està travessat pel Veyron i el Boiron on hi pren la seva font. Conté dos localitats: Ballens i Froideville, així com els pasturatges del Pré de Ballens i Druchaux, lloc de la reserva natural del Buit Buit d'Infern.

## Societats locals

El municipi protegeix dues societats de tir a 300 m, la guil Abbaye suisse independent i la societat «A les Armes de Guerra», així com dels clubs de judo d'esquí i de futbol. Compta igualment un cor mixt i una societat de Joventut.

## Transports

* Sobre la línia ferroviària del Camí de ferro Bière-Apples-Morges
* Autoroute HA1, eixida 15 (Morges oest)

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Teodor Monteys

Teodor Monteys (Ripollet, 1895 - valor desconegut) va ser un ciclista català que va córrer entre 1921 i 1929. Durant la seva carrera esportiva aconseguí diferents victòries, entre elles 2 etapes de la Volta a Catalunya i una Volta a Cantàbria.
Els seus conciutadans ja li van retre un homenatge el 1925, i encara l'any 1959 participava en algun acte benèfic.

## Palmarès

* 1920
** 1r a les 6 Hores de Gavà a l'americana (amb Narciso Peña)
** 1r al Campionat de Sant Andreu (del "Sport Ciclista Andresense")
* 1921
** 1r a la Cursa d'Homenatge a Josep Prat (Badalona)
** 1r al Campionat de Sant Andreu
** 3r al Campionat de Catalunya
* 1922
** 1r al Campionat de Gràcia
** 1r al Campionat de Sants
** 1r a la Cursa de Manresa
** 1r a la Cursa de mig fons de Badalona
** 4t al Campionat d'Espanya en ruta
* 1923
** 1r al Campionat de Gràcia
** 1r al Campionat de Sants
** 1r Cursa de la Festa Major de Mollet
** 1r a la Barcelona-Manresa-Barcelona
* 1924
** Vencedor de la segona etapa de la Volta a Catalunya i 2n a la classificació general
** 1r al Campionat de Gràcia
** 2n al Campionat de Catalunya
** 3r al Campionat d'Espanya en ruta
** 7è a la Volta al País Basc i 1r corredor estatal
* 1925
** 1r a la Volta a Cantàbria i vencedor d'una etapa etapa
** Vencedor de la tercera etapa de la Volta a Catalunya i 3r a la classificació general
** 1r a Mollet
** 1r a la Barcelona - Manresa - Barcelona (Campionat de Sants-Trofeu Penya Rhin)

## Referències

* ↑ «Anteayer una brillante fiesta a Teodoro Monteys» (en castellà). Mundo Deportivo, 07-06-1925. [Consulta: 10 maig 2013].
* ↑ «Teodoro Monteys se alieará en la carrera de antiguos campeones del pedal» (en castellà). Mundo Deportivo, 21-02-1959. [Consulta: 10 maig 2013].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a cyclebase.nl
# Jordi Dalmau Cerezuela

Jordi Dalmau Cerezuela (Granollers, ?) és un dissenyador català de moda nupcial, més conegut com «el noi de les ales».
El 2001, va crear l'empresa Jordi Dalmau Núvies, amb seu a Granollers, apostant pels vestits de color. Acostuma a dedicar les seves col·leccions a algun tema, com SOS Galgo, els boscos del món, la música, el teatre o el cinema. El 2009, va debutar a la Passarel·la Gaudí Núvies, i hi va repetir el 2010 i el 2011. En el món de la moda nupcial gosa recórrer al color, amb brodats barrocs i, a més, fins i tot el negre en certs detalls. El 2020, va ser el primer dissenyador espanyol a estrenar una col·lecció en la xarxa, i per la gala dels premis Oscar va dissenyar, segons les premisses de Disney pel que fa al color, el vestit que portava l'artista barcelonina Gisela, que va interpretar Into the Unknown.
L'any 2020, la situació en el món a causa de la pandèmia era complicada per a la celebració de qualsevol mena d'esdeveniments. Jordi Dalmau organitzo la primera desfilada de moda nupcial Arxivat 2020-07-05 a Wayback Machine. retransmès en streaming, a través de Youtube, al nostre país. La desfilada va tenir lloc en el recinte Roca Umbert a Granollers el dia 1 de juliol del 2020.

## Referències

* ↑ Terribas, Mònica. «Jordi Dalmau, dissenyador de vestits de núvia: "Tothom em coneix com el noi de les ales"». Catalunya Ràdio, 26-04-2016. [Consulta: 15 maig 2020].
* ↑ «Jordi Dalmau prepara una gala benèfica per Projecte Pol». El Punt Avui, 04-07-2015.
* 1 2 Guerra, Andrés «Jordi Dalmau estrena su colección a través de Instagram» (en castellà). La Vanguardia, 16-03-2020 [Consulta: 15 maig 2020].
* ↑ «Les núvies de Jordi Dalmau desfilen a Granollers». El 9 Nou, 23-11-2011.
* ↑ «Volumen, bordados y barroquismo en el desfile de Jordi Dalmau» (en castellà). ¡Hola!, 25-04-2018.
* ↑ «Das sind die drei hottesten Bridal-Trends 2017» (en alemany). Stulight Magazine [Múnic], 2017. «[…] die Farbe Schwarz [ist] eigentlich ein absolutes No-Go auf Hochzeiten, sie steht schließlich für Trauer und Tod. Als kleine Highlights in Form von Accessoires brechen die Star-Designer Jordi Dalmau und Isabel Sanchis diese Regel.»
* ↑ «El vestit que portava la cantant Gisela als Oscars, fet a Granollers». NacióGranollers, 10-02-2020 [Consulta: 15 maig 2020].

## Bibliografia

* «Entrevista a Jordi Dalmau» (pdf). Granollers informa, 19, juliol agost 2010, pàg. 20-21.
# Autofradates

Autofradates és el nom dels següents personatges:
# Charles Fox (matemàtic)

Charles Fox (Londres, 17 de març de 1897 - Montreal, 30 d'abril de 1977) va ser un matemàtic nascut a Anglaterra que va treballar al Canadà.
Fox va rebre la seva escolarització a Londres fins al 1915, any en què va ingressar al Sidney Sussex College de la universitat de Cambridge en el qual va estudiar matemàtiques sota la guia de Godfrey Harold Hardy. Després d'interrompre els estudis el període 1917-1918 per la Primera Guerra Mundial, combatent al front de França on va ser ferit, va graduar-se el 1919. El curs següent va ser professor a l'Imperial College London i, a partir de 1920, del Birkbeck College de la universitat de Londres, en la qual es va doctorar el 1928.
El 1949 es va traslladar a Mont-real (Canadà) per ocupar una plaça de professor a la universitat anglòfona McGill que va mantenir fins a la seva jubilació el 1967. Després de jubilar-se encara va ser professor visitant a la universitat George Williams (actual universitat Concordia) fins poc abans de la seva mort.
Fox va publicar una quarantena d'articles científics (des de 1925 fins a 1975) i un llibre de text sobre el càlcul de variacions, An Introduction to the Calculus of Variations (1953), que s'ha reimprès diverses vegades. Els seus treballs versen sobre séries nul·les, funcions hipergeomètriques, equacions i transformacions integrals, matemàtiques de la navegació i teoria de les distribucions estadístiques. Fox és recordat, sobre tot, per haver descobert les anomenades H-funcions, que tenen un ample potencial d'aplicació en els camps de l'enginyeria, de la ciència i de l'estadística.

## Referències

* ↑ Srivastava, 1977, p. 5.
* ↑ Saxena, 2009, p. 337.
* ↑ Srivastava, 1977, p. 6.
* ↑ Saxena, 2009, p. 342-344.
* ↑ Srivastava, 1977, p. 6-7.
* ↑ Namburdiripad, 2014, p. 147.
* ↑ Mathai, Saxena i Haubold, 2010, p. 1.

## Bibliografia

* Mathai, A.M.; Saxena, Ram Kishore; Haubold, Hans J. The H-Function: Theory and Applications (en anglès). Springer, 2010. ISBN 978-1-4419-0915-2.
* Namburdiripad, K.B.M.. Bessel Functions (en anglès). Alpha Science, 2014. ISBN 978-1-78332-032-5.
* Saxena, R.K. «In memoriam of Charles Fox» (en anglès). Fractional Calculus and Applied Analysis, Vol. 12, Num. 3, 2009, pàg. 337-344. ISSN: 1311-0454.
* Srivastava, H.M. «Charles Fox: A mathematician I have known» (en anglès). Jñānābha, Vol. 7, 1977, pàg. 5-12. ISSN: 0304-9892.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Charles Fox (matemàtic)» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
# Phanoperla vietnamensis

Phanoperla vietnamensis és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels pèrlids.

## Descripció

* Les femelles presenten un cos pàl·lid amb les ales anteriors mesurant entre 10 i 11 mm de llargària.

## Reproducció

Els ous fan 435 micròmetres de llargada i 205 d'amplada.

## Distribució geogràfica

Es troba al Vietnam.

## Referències

* ↑ Banks, 1938. Jour.Fed.Malay States Mus. 18(2):221.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Zwick, P., 1986. Mitt. Schweiz. ent. Ges. 59(1-2):151.
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* 1 2 3 Ignac Sivec i Bill P. Stark, 2010. Seven new species of Phanoperla (Banks) from Vietnam and Thailand (Plecoptera: Perlidae). Illiesia 2010 6(10):98-112. (anglès)
* ↑ Perlidae Species Listing Arxivat 2006-09-16 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Phanoperla namcattien, a new stonefly from Vietnam (Plecoptera: Perlidae) (anglès)

## Bibliografia

* Baumann, R.W., 1982. Plecoptera. A: Parker, S.P., Synopsis and Classification of Living Organisms, vol. 2. McGraw-Hill. Nova York: 389-393.
* Grimaldi, D.; Engel, M. S. Evolution of the Insects (en anglès). Cambridge University Press, 2005. ISBN 9780521821490.
* Sivec & Stark, 2010. Illiesia 6(10):109.
* Zwick, P. Insecta: Plecoptera: phylogenetisches System und Katalog (en alemany). Walter de Gruyter, 1973. ISBN 9783110045512.
* Zwick, P., 2000: Phylogenetic System and Zoogeography of the Plecoptera. Annual Review of Entomology. Vol. 45: 709-746. Arxivat 2022-10-17 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)
* BioLib (anglès)