# Isòtops del protoactini

El protoactini (Pa) no té cap isòtop estable. Això no obstant, té una composició isotòpiques característica tèrria que permet donar una massa atòmica de 231.03588(2) u
S'han caracteritzat 29 radioisòtops, els més estables dels quals són el $^{231}$Pa amb un període de semidesintegració de 32.760 anys, el $^{233}$Pa amb un període de semidesintegració de 26.967 dies i el $^{230}$Pa amb un període de semidesintegració de 17,4 dies. La resta d'isòtops radioactius tenen un període de semidesintegració menor d'1,6 dies i la majoria d'ells menor d'1.8 segons. Aquest element té també dos isòmers nuclears el $^{217m}$Pa (t$_½$ 1,15 mil·lisegons) i el $^{234m}$Pa (t$_½$ 1,17 minuts)
El mode de desintegració primari dels isòtops més lleugers que l'isòtop més estable, el $^{231}$Pa és emissió alfa, excepte del $^{228}$Pa al $^{230}$Pa que ho fan per captura electrònica a isòtops de tori. El mode de desintegració dels més pesants és per emissió beta. El producte de desintegració dels isòtops més lleugers que el $^{227}$Pa i el $^{231}$Pa són isòtops de l'element Ac actini i el dels més pesats són isòtops de l'element U urani
Els isòtops del protoactini de la cadena de desintegració radioactiva de l'urani eren coneguts com:
* urani X₂ o brevi : $^{234m}$Pa (fou el primer isòtop descobert del protoactini anomenat eka-tantalum quan fou predit per Mendeléiev el 1871.
* urani Z : $^{234}$Pa

## Taula

| Símbol del núclid | Z(p) | N(n) | massa isotòpica(u) | període de semidesintegració | Espín nuclear | composició isotòpics representativa (fracció molar) |
| rang de variació natural (fracció molar) |||
| $^{212}$Pa | 91 | 121 | 212.02320(8) | 8(5) ms [5.1(+61-19) ms] | 7+# | |
| $^{213}$Pa | 91 | 122 | 213.02111(8) | 7(3) ms [5.3(+40-16) ms] | 9/2-# | |
| $^{214}$Pa | 91 | 123 | 214.02092(8) | 17(3) ms | | |
| $^{215}$Pa | 91 | 124 | 215.01919(9) | 14(2) ms | 9/2-# | |
| $^{216}$Pa | 91 | 125 | 216.01911(8) | 105(12) ms | | |
| $^{217}$Pa | 91 | 126 | 217.01832(6) | 3.48(9) ms | 9/2-# | |
| $^{217m}$Pa | 1860(7) keV | 1860(7) keV | 1860(7) keV | 1.08(3) ms | 29/2+# | |
| $^{218}$Pa | 91 | 127 | 218.020042(26) | 0.113(1) ms | | |
| $^{219}$Pa | 91 | 128 | 219.01988(6) | 53(10) ns | 9/2- | |
| $^{220}$Pa | 91 | 129 | 220.02188(6) | 780(160) ns | 1-# | |
| $^{221}$Pa | 91 | 130 | 221.02188(6) | 4.9(8) µs | 9/2- | |
| $^{222}$Pa | 91 | 131 | 222.02374(8)# | 3.2(3) ms | | |
| $^{223}$Pa | 91 | 132 | 223.02396(8) | 5.1(6) ms | | |
| $^{224}$Pa | 91 | 133 | 224.025626(17) | 844(19) ms | 5-# | |
| $^{225}$Pa | 91 | 134 | 225.02613(8) | 1.7(2) s | 5/2-# | |
| $^{226}$Pa | 91 | 135 | 226.027948(12) | 1.8(2) min | | |
| $^{227}$Pa | 91 | 136 | 227.028805(8) | 38.3(3) min | (5/2-) | |
| $^{228}$Pa | 91 | 137 | 228.031051(5) | 22(1) h | 3+ | |
| $^{229}$Pa | 91 | 138 | 229.0320968(30) | 1.50(5) d | (5/2+) | |
| $^{229m}$Pa | 11.6(3) keV | 11.6(3) keV | 11.6(3) keV | 420(30) ns | 3/2- | |
| $^{230}$Pa | 91 | 139 | 230.034541(4) | 17.4(5) d | (2-) | |
| $^{231}$Pa | 91 | 140 | 231.0358840(24) | 3.276(11)E+4 a | 3/2- | 1.0000 |
| $^{232}$Pa | 91 | 141 | 232.038592(8) | 1.31(2) d | (2-) | |
| $^{233}$Pa | 91 | 142 | 233.0402473(23) | 26.975(13) d | 3/2- | |
| $^{234}$Pa | 91 | 143 | 234.043308(5) | 6.70(5) h | 4+ | |
| $^{234m}$Pa | 78(3) keV | 78(3) keV | 78(3) keV | 1.17(3) min | (0-) | |
| $^{235}$Pa | 91 | 144 | 235.04544(5) | 24.44(11) min | (3/2-) | |
| $^{236}$Pa | 91 | 145 | 236.04868(21) | 9.1(1) min | 1(-) | |
| $^{237}$Pa | 91 | 146 | 237.05115(11) | 8.7(2) min | (1/2+) | |
| $^{238}$Pa | 91 | 147 | 238.05450(6) | 2.27(9) min | (3-)# | |
| $^{239}$Pa | 91 | 148 | 239.05726(21)# | 1.8(5) h | (3/2)(-#) | |
| $^{240}$Pa | 91 | 149 | 240.06098(32)# | 2# min | | |

### Notes

* Els valors marcats amb # no estan derivats únicament de dades experimentals, sinó que en part es basen en tendències sistemàtiques. Els espins amb arguments d'assignació febles es troben entre parèntesis.
* Les incerteses es troben en forma concisa entre parèntesis després dels últims dígits corresponents. Els valors d'incertesa indiquen una desviació estàndard, tret de la composició isotòpica i la massa atòmica estàndard de la IUPAC, que utilitzen incerteses expandides.

## Referències

* ↑ Mendeleef,"Die periodische gesetzmässigkeit der chemische elementen" (1871)
* Masses isotòpiques de l'Ame2003 Atomic Mass Evaluation Arxivat 2008-09-23 a Wayback Machine. by G. Audi, A.H. Wapstra, C. Thibault, J. Blachot and O. Bersillon in Nuclear Physics A729 (2003).
* Composicions isotòpiques i masses atòmiques estàndard de Atomic weights of the elements. Review 2000 (IUPAC Technical Report). Pure Appl. Chem. Vol. 75, No. 6, pp. 683-800, (2003) and Atomic Weights Revised (2005) Arxivat 2008-03-05 a Wayback Machine..
* Semivida, espín i dades d'isomers triades d'aquestes fonts:
** Audi, Bersillon, Blachot, Wapstra. The Nubase2003 evaluation of nuclear and decay properties, Nuc. Phys. A 729, pp. 3-128 (2003).
** National Nuclear Data Center, Brookhaven National Laboratory. Information extracted from the NuDat 2.1 database (retrieved Sept. 2005).
** David R. Lide (ed.), Norman E. Holden in CRC Handbook of Chemistry and Physics, 85th Edition, online version. CRC Press. Boca Raton, Florida (2005). Section 11, Table of the Isotopes.
Index de pàgines d'isòtops · Taula de núclids :
| Isòtop més lleuger | Isòtop actual | Isòtop més pesant |
| Isòtops del tori | Isòtops del protoactini | Isòtops de l'urani |