# Vocal mitjana

Una vocal mitjana és un so de vocal en algunes llengües parlades. La característica definitòria d'una vocal mitjana és que la llengua es posiciona a mig camí entre una vocal oberta i una vocal tancada. L'única vocal mitjana amb un símbol dedicat a l'Alfabet Fonètic Internacional (AFI) és la vocal mitjana central també anomenada vocal neutra sense arrodoniment, [ə].
També hi ha vocals mitjanes que no tenen símbols dedicats a l'AFI:
* vocal mitjana anterior no arrodonida [e̞] o [ɛ̝] (escrita generalment [e], o sigui com si fos semitancada)
* vocal mitjana anterior arrodonida [ø̞] o [œ̝] (escrita generalment [ø], o sigui com si fos semitancada)
* vocal quasianterior no arrodonida [ë̞] o [ɛ̝̈]
* vocal quasianterior arrodonida [ø̞̈] o [œ̝̈]
* vocal central no arrodonida [ɘ̞] o [ɜ̝] (escrita més freqüentment [ə])
* vocal central arrodonida [ɵ̞] o [ɞ̝] (escrita més freqüentment [ɵ], o sigui com si fos tancada mitjana)
* vocal quasiposterior no arrodonida [ɤ̞̈] o [ʌ̝̈]
* vocal quasiposterior arrodonida [ö̞] o [ɔ̝̈]
* vocal mitjana posterior no arrodonida [ɤ̞] o [ʌ̝] (escrita generalment [ɤ], o sigui com si fos semitancada)
* vocal mitjana posterior arrodonida [o̞] o [ɔ̝] (escrita generalment [o], o sigui com si fos semitancada)
L'AFI divideix l'espai de vocals en terços, amb les semitancades com ara [e] o [o] i les vocals semiobertes com ara [ɛ] or [ɔ] equidistants a l'espai formant entre l'[a] oberta i les tancades [i] o [u]. Així doncs, una vocal mitjana anterior autèntica podria transcriure's tant com una [e̞] baixa o una [ɛ̝] alta.
Poques llengües contrasten les tres alçades de la vocal mitjana, perquè és molt estrany que una llengua distingeixi més de quatre alçades de vocals anteriors o posteriors autèntiques. Un que ho fa, el dialecte d'Amstetten de l'autrobavarès, contrasta quatre alçades de vocals anteriors no arrodonides, anteriors arrodonides i posteriors a més de tenir una vocal oberta central. Aquestes vocals han estat transcrites amb el símbols AFI disponibles /i e ɛ æ/, /y ø œ ɶ/, /u o ɔ ɑ/, i /a/.
| | Bavarès d'Amstetten (transcription) | Bavarès d'Amstetten (transcription) | Bavarès d'Amstetten (transcription) |
| Tancada | i | y | u |
| Semitancada | e | ø | o |
| Semioberta | ɛ | œ | ɔ |
| Quasioberta | æ | ɶ̝ | ɑ̝ |
| Oberta | | a | |
Tot i així, les vocals transcrites /æ ɶ ɑ/ estan a un terç de distància entre /a/ oberta i /i y u/ tancada, precisament la definició AFI de vocals obertes mitjanes [ɛ œ ɔ]. En conseqüència el bavarès d'Amstetten pot ser un exemple d'una llengua que contsasta les vocals mitjanes tant amb vocals mitjana-obsertes com mitjanes tancades.
| | Bavarès d'Amstetten (espai formant) | Bavarès d'Amstetten (espai formant) | Bavarès d'Amstetten (espai formant) |
| Tancada | i | y | u |
| Semitancada | e | ø | o |
| Mitjana | e̞ | ø̞ | o̞ |
| Semioberta | ɛ | œ | ɔ |
| Oberta | | a | |
La lengua kensiu, que es parla a Malàsia com a Tailandia és molt especial perquè contrasta vocals mitjanes autèntiques amb mitjanes tancades i mitjanes obertes sense altres diferències als paràmetres com ara si són posteriors o s'arrodoneixen.
Fonemes de vocal (Oral) :
| | Anterior | Central | Posterior |
| Tancada | i | ɯ | u |
| Quasitancada | ɪ | | |
| Semitancada | e̝ | ɚ | o̝ |
| Mitjana | e | ə | o |
| Semioberta | ɛ | ʌ | ɔ |
| Oberta | | a | |
| Diftongs | | | |
Fonemes de vocal (nasal) :
| | Anterior | Central | Posterior |
| Tancada | ĩ | ɯ̃ | ũ |
| Quasitancada | ɪ̃ | | |
| Semitancada | ẽ̝ | | õ̝ |
| Mitjana | ẽ | | õ |
| Semioberta | ɛ̃ | ʌ̃ | ɔ̃ |
| Oberta | | ã | |
| Diftongs | ĩẽ | | |

## Referències

* ↑ Rafel, 1999.

## Bibliografia

* Rafel, Joaquim. Aplicació al català dels principis de transcripció de l'Associació Fonètica Internacional ( PDF). Institut d'Estudis Catalans - Secció de filologia, 1999. ISBN 84-7283-446-8.