OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Síbia cuallarga

La síbia cuallarga (Heterophasia picaoides) és un ocell de la família dels leiotríquids (Leiothrichidae).

## Hàbitat i distribució

Habita boscos de roures de les muntanyes al nord-est de l'Índia des del Nepal cap a l'est fins Arunachal Pradesh i cap al sud fins Nagaland, Myanmar (excepte el centre), sud-oest de la Xina, nord-oest de Tailàndia, nord de Laos, nord i centre del Vietnam al nord-oest de Tonquín i nord d'Annam, Malaca i Sumatra.

## Referències

* ↑ «Síbia cuallarga». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/12/2021(català)
# Targeta capturadora de vídeo

Una targeta capturadora de vídeo és una targeta que permet a un ordinador de rebre senyal de vídeo. Pot ser una targeta sintonitzadora de televisió o només tenir entrada de video.
Hi ha dispositius externs amb les mateixes funcions, que se solen connectar mitjançant USB, Firewire o PCMCIA.
Un digitalitzador de vídeo és un dispositiu electrònic que captura quadres individuals d'un senyal de vídeo analògic o d'un fitxer de vídeo digital. S'usa normalment com un component d'un sistema de visió digital, en què els fotogrames de vídeo es capturen de forma digital i posteriorment es visualitzen, emmagatzemen o transmeten directament, o comprimides de forma digital.
Els primers digitalitzadors de vídeo només tenien memòria per capturar i emmagatzemar un únic fotograma de vídeo, d'aquí el seu nom en anglès, 'frame grabber, capturar. Els digitalitzadors moderns normalment són capaços d'emmagatzemar diversos fotogrames i comprimir en temps real utilitzant algoritmes com MJPEG, MPEG1, MPEG2, MPEG4. Les demandes tecnològiques en camps com adquisició de radar, indústria i comandament remot han portat al desenvolupament de digitalitzadors de vídeo amb capacitat de capturar fotogrames a gran velocitat i resolució.

## Vegeu també

* Targeta sintonitzadora de televisió
# Tashkent Open 2015

El Torneig de Taixkent 2015, oficialment conegut com a Tashkent Open 2015, és un esdeveniment de tennis femení sobre pista dura que pertany als International Tournaments de la WTA. La 17a edició del torneig es va celebrar entre el 25 de setembre i el 3 d'octubre de 2015 al Tashkent Tennis Center de Taixkent, Uzbekistan.
La tennista japonesa Nao Hibino va guanyar el primer títol de la seva carrera.

## Quadre individual femení

| 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final |
| 1 | A. Beck | 6 | 6 | |
| | J. Čepelová | 4 | 4 | | 1 | A. Beck | 6 | 5 | 3 |
| | A. Krunić | 4 | 3 | | | B. Jovanovski | 2 | 7 | 6 |
| | B. Jovanovski | 6 | 6 | | | | | | | B. Jovanovski | 3 | 4 |
| | A. Sasnovich | | | | | | | | | N. Hibino | 6 | 6 |
| | N. Hibino | w/o | | | | N. Hibino | 6 | 6 | | | | |
| Q | K. Kozlova | 7 | 6 | | Q | K. Kozlova | 3 | 3 | | | | |
| 5 | K. Siniaková | 6$^4$ | 3 | | | | | | | | | | N. Hibino | 6 | 6 |
| | Y. Shvedova | 4 | 6$^4$ | | | | | | | | | | D. Vekić | 2 | 2 |
| | E. Rodina | 6 | 7 | | | E. Rodina | 6 | 5 | 6 | | | |
| WC | N. Abduraimova | 2 | 2 | | 4 | J. Larsson | 3 | 7 | 0 | | | |
| 4 | J. Larsson | 6 | 6 | | | | | | | E. Rodina | 5 | 1 |
| 6 | M. Gasparyan | 3 | 4 | | | | | | | D. Vekić | 7 | 6 |
| | A-L. Friedsam | 6 | 6 | | | A-L. Friedsam | 6 | 3 | 5 | | | |
| | D. Vekić | 4 | 6 | 6 | | D. Vekić | 3 | 6 | 7 |
| 2 | C. Witthöft | 6 | 2 | 2 | | | | | |

## Quadre dobles femenins

| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final | Final |
| WC | Nigina Abduraimova Akgul Amanmuradova | 6 | 1 | [4] |
| | Vera Duixévina Kateřina Siniaková | 3 | 6 | [10] | | Vera Duixévina Kateřina Siniaková | 7 | 7 | |
| WC | Ekaterina Bychkova Stefanie Vögele | 4 | 6 | [10] | WC | Ekaterina Bychkova Stefanie Vögele | 5 | 6$^4$ | |
| | Vlada Ekshibarova Angelina Gabueva | 6 | 1 | [7] | | | | | | | Vera Duixévina Kateřina Siniaková | 1 | 6 | [3] |
| | Aleksandra Krunić Petra Martić | 4 | 6 | [9] | | | | | | 2 | Margarita Gasparyan Alexandra Panova | 6 | 3 | [10] |
| | Anna-Lena Friedsam Katarzyna Piter | 6 | 4 | [11] | | Anna-Lena Friedsam Katarzyna Piter | 4 | 1 | r |
| | Carolin Daniels Lidziya Marozava | 4 | 3 | | 2 | Margarita Gasparyan Alexandra Panova | 6 | 2 | |
| 2 | Margarita Gasparyan Alexandra Panova | 6 | 6 | | | | | | |

## Enllaços externs

* Web oficial (rus) (anglès)
* Quadre individual femení PDF
* Quadre dobles femenins PDF
Taixkent :
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019 :
WTA Tour 2015
< 2014
2016 > :
WTA Finals, Singapur  · WTA Elite Trophy, Zhuhai :
# Cactus Troop

Cactus Troop, més conegut com a Cactus, és un grup de música en valencià conegut per la seua fusió d'estils, que barreja reggaeton, pop i trap. Els seus membres principals són la cantant Samantha Gilabert i Garrido, Eldemuro i Mik Kelen. Posteriorment s'hi afegirien Danny Reig, Buggy, Santy Mataix i les vocalistes actuals son Anna Campoy i Alba Tarrassó (Tito Pontet).

## Discografia
### Cxctvs (2018)

* Cactustyle
* Jo sé què és volar
* Fusta
* Estem vius
* Cactus
* Cocktail de pinya
* Hardcore - Cactus Mix
* Em sé d'un lloc

### Roma (2019)

* Gossa-te-la
* K pateo
* Ho deixe tot
* Al carrer!
* Porta'm a eixe lloc
* Dis-me que si
* Cabrona de mi
* Frankenstein
* Ens veiem on sempre (ft. La Fúmiga)
* No sabia lo que fer

## Referències

* ↑ «Inici». Pàgina oficial del grup Cactus Troop. [Consulta: 27 juny 2020].
* ↑ Fuset, Joan «Cactus, el nou projecte macarra i comercial». Tresdeu, 21-02-2018 [Consulta: 19 agost 2020].
* ↑ «Cactus (Cactus)». Viasona. [Consulta: 27 juny 2020].
* ↑ «Roma (Cactus)». Viasona. [Consulta: 27 juny 2020].
# Avulapali

Avulapali és una serralada al districte de Kadapa (Cuddapah) a Andhra Pradesh a l'altiplà damunt dels Ghats. La muntanya més alta és l'Avulapali Drug de 1.193 metres.
Eren l'element d'unió entre el districte de North Arcot, el districte de Cuddapah i el principat de Mysore.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Avàntics

Els avàntics (en llatí Avantici) van ser un poble gal o potser lígur que l'emperador Galba va incloure dins la Gàl·lia Narbonense, segons diu Plini el Vell. La seva capital segons Plini, era Dinia, l'actual Dinha.

## Referències

* ↑ Dietler, Michael. C. Knight (ed). Archaeologies of Colonialism: Consumption, Entanglement, and Violence in Ancient Mediterranean France (en anglès). Berkeley: Univ of California Press, 2015, p. 93. ISBN 0520287576.
# Valle del Zalabí

Valle del Zalabí és un municipi de la província de Granada, amb una superfície de 108,36 km², una població de 2326 habitants (2005) i una densitat de població de 21,71 hab/km². Està format pels nuclis d'Alcudia de Guadix, Exfiliana i Charches.
# Nombre 157

El nombre 157 (CLVII) és el nombre natural que segueix el nombre 156 i precedeix el nombre 158. La seva representació binària és 10011101, la representació octal 235 i l'hexadecimal 9D. És un nombre primer; altres factoritzacions són 1×157.

## Referències

* ↑ «Number 157: mathematical and symbolic properties | Crazy Numbers». [Consulta: 26 juliol 2021].
* ↑ «Nombres primers, nombres misteriosos, nombres meravellosos». Agrupació Astronòmica d'Osona. [Consulta: 17 abril 2022].
# Vignes-la-Côte

Vignes-la-Côte és un municipi francès situat al departament de l'Alt Marne i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 53 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Vignes-la-Côte era de 53 persones. Hi havia 16 famílies de les quals 4 eren unipersonals (4 dones vivint soles i 4 dones vivint soles), 4 parelles sense fills, 4 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 29 habitatges, 20 eren l'habitatge principal de la família, 5 eren segones residències i 4 estaven desocupats. 28 eren cases i 1 era un apartament. Dels 20 habitatges principals, 15 estaven ocupats pels seus propietaris, 4 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 3 tenien tres cambres, 6 en tenien quatre i 11 en tenien cinc o més. 14 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 8 habitatges hi havia un automòbil i a 11 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Vignes-la-Côte el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 12 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 12 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 4 | 40 a 44 | 4 |
| 8 | 35 a 39 | 8 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 4 |
| 4 | 20 a 24 | 0 |
| 12 | 15 a 19 | 0 |
| 8 | 10 a 14 | 0 |
| 4 | 5 a 9 | 8 |
| 4 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 32 persones, 20 eren actives i 12 eren inactives. De les 20 persones actives 19 estaven ocupades (11 homes i 8 dones) i 1 aturada (1 dona i 1 dona). De les 12 persones inactives 3 estaven jubilades, 4 estaven estudiant i 5 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Els 2 establiments que hi havia el 2007 eren d'empreses de comerç i reparació d'automòbils.
L'any 2000 a Vignes-la-Côte hi havia 3 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Vignes-la-Côte a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Vignes-la-Côte a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# West Lake Sammamish

West Lake Sammamish és una població dels Estats Units a l'estat de Washington. Segons el cens del 2000 tenia 5.937 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, West Lake Sammamish tenia 5.937 habitants, 2.164 habitatges, i 1.659 famílies. La densitat de població era de 1.625,7 habitants per km².
Dels 2.164 habitatges en un 38,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 67% hi vivien parelles casades, en un 7,1% dones solteres, i en un 23,3% no eren unitats familiars. En el 16,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 3,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,73 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,07.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,4% tenia menys de 18 anys, un 5,4% entre 18 i 24, un 30,9% entre 25 i 44, un 28,8% de 45 a 60 i un 8,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 86.415 $ i la renda mediana per família de 95.421 $. Els homes tenien una renda mediana de 62.045 $ mentre que les dones 37.768 $. La renda per capita de la població era de 38.474 $. Aproximadament l'1,7% de les famílies i el 3,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- West Lake Sammamish». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- West Lake Sammamish». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 13 agost 2010].
# Vilmos Zombori

Vilmos Zombori (11 de gener de 1906 - 17 de gener de 1993) fou un futbolista romanès.

## Selecció de Romania

Va formar part de l'equip romanès a la Copa del Món de 1934.
# Wardha (ciutat)

Wardha és una ciutat i municipi de Maharashtra, capital del districte de Wardha que agafa el nom del riu Wardha que corre pel districte; està situada a 20° 45′ N, 78° 36′ E﻿ / ﻿20.75°N,78.60°E﻿ / 20.75; 78.60 i consta al cens del 2001 amb una població de 111.070 habitants; el 1901 tenia 9.872 habitants.
La ciutat fou fundada el 1866 en un lloc escollit per capital del districte, sent construïda sobre el llogaret de Palakwadi i agafant el nom de Wardha, pel riu. La municipalitat es va fundar el 1874.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Campionat de la Federació de futbol d'Àsia Occidental

El Campionat de la Federació de Futbol d'Àsia Occidental (en anglès: West Asian Football Federation Championship o WAFF) és una competició de futbol que disputen els països d'Àsia Occidental. Està organitzat per la Federació de Futbol d'Àsia Occidental i normalment se celebra cada dos anys.

## Homes

Els països que hi competeixen són: Iran, l'Iraq, Jordània, el Kazakhstan, Kirguizstan, Palestina, Líban i Síria. En 2006 van ser inclosos Catar i els Emirats Àrabs.
| Any | Seu | Final | Final | Final | Partit pel 3r i 4t lloc | Partit pel 3r i 4t lloc | Partit pel 3r i 4t lloc |
| Any | Seu | Campió | Resultat | Segona posició | Tercera posició | Resultat | Quarta posició |
| 2000 | Amman (Jordània) | Iran | 1-0 | Síria | Iraq | 4-1 | Jordània |
| 2002 | Damasc (Síria) | Iraq | 3-2 (p.) | Jordània | Iran | 2-2 (4-2 pen.) | Síria |
| 2004 | Teheran (Iran) | Iran | 4-1 | Síria | Jordània | 3-1 | Iraq |
| 2007 | Amman (Jordània) | Iran | 2-1 | Iraq | Jordània i Síria | Jordània i Síria | Jordània i Síria |
| 2008 | Teheran (Iran) | Iran | 2-1 | Jordània | Síria i Qatar | Síria i Qatar | Síria i Qatar |
| 2010 | Amman (Jordània) | Kuwait | 2-1 | Iran | Iemen i Iraq | Iemen i Iraq | Iemen i Iraq |
| 2012 | Ciutat de Kuwait (Kuwait) | Síria | 1-0 | Iraq | Oman | 3-1 | Bahrain |
| 2014 | Doha (Qatar) | Qatar | 2-0 | Jordània | Bahrain | 0-0 (3-2 pen.) | Kuwait |
| 2017 | Amman (Jordània) | Cancel·lat | Cancel·lat | Cancel·lat | | | |
| 2019 | Bàssora (Iraq) | Bahrain | 1–0 | Iraq | | | |
| 2021 | Emirats Àrabs Units | | | | | | |

### Palmarès

| Victòries | País | Anys |
| 4 | Iran | 2000, 2004, 2007, 2008 |
| 1 | Iraq | 2002 |
| 1 | Kuwait | 2010 |
| 1 | Síria | 2012 |
| 1 | Qatar | 2014 |
| 1 | Bahrain | 2019 |

## Sub-15

| Victòries | País | Anys |
| 2 | Iran | 2005, 2009 |
| 1 | Síria | 2007 |

## Dones

| Victòries | País | Anys |
| 2 | Jordània | 2005, 2007 |
| 1 | Emirats Àrabs Units | 2010 |

## Notes

* 1 2 3 No es va disputar el partit pel tercer lloc.
* ↑ No es va disputar la ronda de semifinals.

## Referències

* ↑ «West Asian Championship». RSSSF. [Consulta: 9 setembre 2020].

## Enllaços externs

* Web Oficial (en anglès i àrab)
# Louise Lawler

Louise Lawler (Bronxville, 1947) és una fotògrafa i artista novaiorquesa. Des dels anys 70 s'ha especialitzat en fotografiar quadres d'altres artistes, prestant especial atenció al l'espai on s'exposen i les tècniques que s'han utilitzat per crear-los. Ha fotografiat quadres en museus, en col·leccions privades o escultures mentre son contemplades pels visitants d'una exposició. Lawler està interessada les estructures de poder, les relacions que s'estableixen entorn de l'obra i el productor, promotor, intèrpret i comprador d'allò que s'ha vingut a anomenar "alta cultura".
Juntament amb artistes com Cindy Sherman, Laurie Simmons o Barbara Kruger, forma part del col·lectiu de The Pictures Generation.

## Vegeu també

* Apropiacionisme
* Art conceptual

## Referències

* ↑ «Louise Lawler». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Síndic de Greuges de les Illes Balears

El Síndic de Greuges és l'alt comissionat del Parlament de les Illes Balears que té per missió la protecció i defensa dels drets fonamentals i de les llibertats públiques dels ciutadans, així com el control ordinari de l'Administració de la comunitat autònoma. Supervisa també l'actuació de les entitats locals de l'arxipèlag tot el que fa referència a les matèries que siguin competència de la comunitat autònoma. Les seves funcions, per tant, es corresponen amb les del Defensor del poble, però en l'àmbit de les Illes Balears.

## Regulació

El Síndic de Greuges ja estava recollit en l'article 27 de l'Estatut d'Autonomia de 1983, si bé no amb aquesta denominació, ja que es parlava en canvi d'una "institució semblant a la prevista per l'article 54 de la Constitució". D'aquí va passar a estar regulat per la Llei 1/1993, de 10 de març, del Síndic de Greuges.
La reforma de l'Estatut de 1999 va modificar l'article 27 convertint-lo en el 29, i va emprar ja la denominació de Sindicatura de Greuges.
La Comissió d'Experts encarregada d'elaborar la proposta de reforma de l' Estatut d'Autonomia de 2007 va suggerir canviar tal denominació per la de Defensor de les Franqueses, en un intent de recuperar la tradició autòctona d'aquesta figura, però això no va prosperar en la tramitació parlamentària. Per això, aquesta institució es recull ara en l'article 51 de l' Estatut d'Autonomia de 2007, amb el mateix nom de Sindicatura de Greuges.

### Estatut personal

El càrrec de Síndic del Territori és incompatible amb
* Qualsevol mandat representatiu.
* L'afiliació a partits polítics, sindicats de treballadors, associacions empresarials o entitats que en depenguin.
* Qualsevol càrrec polític o funció administrativa.
* Qualsevol activitat professional, mercantil o laboral.
* L'exercici de les carreres judicial, fiscal i militar, o pertànyer al Tribunal Constitucional.

### Nomenament

Pot ser elegit Síndic de Greuges tota persona major d'edat que tengui la condició política de ciutadà de les Illes Balears. Obert el procés electoral, la corresponent comissió del Parlament elevarà a la Mesa, en el termini màxim d'un mes, el candidat o candidats al càrrec, i aquesta proposarà al Ple del Parlament el nom d'un únic candidat, que haurà de ser elegit per majoria de tres cinquenes parts. Si aquesta majoria no s'aconseguís, s'hauria d'iniciar el mateix procediment una altra vegada. El mandat del Síndic de Greuges és de cinc anys.

## Situació actual

Tot i que la disposició final primera de la Llei 1/1993 manava que en el termini d'un any des de la seva entrada en vigor el Parlament iniciés els tràmits per nomenar el primer Síndic de Greuges encara no ha estat possible designar ningú per ocupar aquest càrrec. Malgrat els successius intents en diverses legislatures per arribar a un consens que permetés la posada en marxa d'aquesta figura, les circumstàncies polítiques de cada moment ho han impedit.
# Aulus Postumi Albí (governador)

Aulus Postumi Albí (llatí: Aulus Postumius Albinus) va ser un magistrat romà del segle i aC. Formava part de la gens Postúmia, una antiga família romana d'origen patrici.
L'any 48 aC Juli Cèsar el va nomenar governador i li va donar el mandat de Sicília.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 93.
# Vete Katten

Vete Katten (en suec: Vés-Katten) és una clàssica rebosteria i confiteria sueca.
Funda el 20 de gener de 1929 per Ester Nordhammar.Ella tenia 42 anys experiència en pastissos i pastissos típics. En aquesta època no era comú dones en negocis. El lloc és famós per la seva clàssica rebosteria tant sueca com escandinava, on es poden gaudir els pastissos i dolços més tradicionals. El 1979 Vés Katten va ser venuda a Agneta i Osten Brolin i després al mestre pastisser Johan Sandelin. En tot Suècia hi ha altres botigues més petites en Åhléns, l'estació central d'Estocolm, l'Hospital Karolinska, l'Hotel Continental i Galeria a Estocolm.
La pastisseria té el Premi pel Mèrit Gastronòmic.
El 2003 i 2005 la cafeteria va publicar llibres amb els seus principals receptes de melmelades, pans, galetes i coques.

## Referències

* ↑ visitstockholm. «Vete Katten» (en castellà). Arxivat de l'original el 31 de gener de 2021. [Consulta: 31 gener 2021].
* ↑ adlibris. «Konditori Vete-Katten» (en castellà). Arxivat de l'original el 31 de gener de 2021. [Consulta: 31 gener 2021].
* ↑ bokborsen. «Vete-Kattens bästa kakor» (en castellà). [Consulta: 31 gener 2021].
# Vesícules de Poli

Les vesícules de Poli són unes estructures presents en la majoria dels asteroïdeus i holoturioïdeus que dona al canal anular i que té com a funció la regulació de la pressió interna del sistema aqüífer de l'animal, gràcies al fet que aquesta vesícula es troba plena de líquid.

## Referències

* ↑ Brusca, R.C. y G.J. Brusca, 2005. Invertebrados. Segunda edición. McGraw-Hill Intermaericana. Madrid, 1005 pp.
* ↑ Hickman, C.P., Jr., L.S. Roberts, A. Larson, H. Lanson y D.J. Einsenhour, 2006. Principios integrales de Zoología. [Traducción de la decimotercera edición en inglés]. McGraw-Hill/Interamericana de España. Madrid. 1022 pp.
# Vilatge de Panissars

El Vilatge de Panissars és un despoblat antic a cavall del terme municipal alt-empordanès de la Jonquera i del terme comunal del Pertús, de la comarca nord-catalana del Vallespir.
Està situat al costat nord-oest i oest del Coll de Panissars i del priorat de Santa Maria de Panissars, en un lleuger coster que forma unes terrasses on es troben les restes de les parets d'aquell vilatge.

## Història

La documentació existent mostra que l'alou de Panissars pertanyia, l'any 878, a Santa Maria d'Arles, i que en aquell moment era del terme d'Agullana. El 881 fou Carlemany qui confirmava aquesta possessió: in Aguliana, ubi dicitur Pananiares. En una butlla papal del 1011 s'esmenta per primer cop l'església de Santa Maria de Panissars, la qual, segons es llegeix en el document, havia estat fundada sota la protecció del comte de Besalú, Bernat Tallaferro, i de l'abat d'Arles.
El 1097 el lloc i el priorat passaren a ser possessió del monestir de Santa Maria de Ripoll, que hi fundà una institució que tenia funció hospitalera. Des de la formació del Regne de Mallorca, després del 1262, el monestir esdevingué lloc fronterer, paper que no abandonà ja mai més; això provocà que el lloc que ocupava el monestir passés a ser conflictiu en qualsevol contesa bèl·lica, amb pas sovintejat d'exèrcits i establiment d'aquarteraments. A finals del xvii, el monestir, l'església i el vilatge estaven abandonats, fou enderrocat el 1683, i moltes de les seves pedres van servir per aixecar el castell de Bellaguarda.

## Les restes del vilatge

En el basament occidental del monument romà, a ponent del priorat, hi ha un conjunt de petites estances que corresponen a un hàbitat medieval. Es tracta d'unes peces senzilles i molt pobres, amb murs de 60 cm de gruix que marquen unes estances rectangulars fetes amb pedra i fang. Així mateix, s'hi conserven nombrosos fragments de teules procedents de les cobertes d'aquests estances.

## Bibliografia

* Badia i Homs, Joan. «El Pertús: Vilatge de Panissars». A: El Vallespir. El Capcir. El Donasà. La Fenolleda. El Perapertusès. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1996 (Catalunya romànica, XXV). ISBN 84-412-2514-1.
* Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «El Pertús». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.

## Referències

* ↑ Lloc on es troben les restes del Vilatge de Panissars en els ortofotomapes de l'IGN.