OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Grimègia

Grimègia: periòdic de broma amb ninots va ser una publicació satírica que sortí a Reus el 1917.

## Història

Grimègia es presenta definint el seu nom: "Grimègia és tot un símbol: paraula importada procedent del baix italià Grimeggia (barrila), i del francès Grimace (ganya reusenca), significa broma, però de bon gènere. Feta amb pocs quartos i sense que acabi mai amb pinyes".
Per als redactors, a Reus es podien constatar tot de ridiculeses i defectes socials, contra els quals "preparem les ires de les nostres planes". Les seves crítiques aniran dirigides a les classes més benestants locals: "l'encarcarament i tivantor de certa gent d'upa, l'afany de grandesa d'altres, el menspreu sistemàtic dels menestrals per part de certa gent, que de menestrals vingueren a ésser mitg senyors, l'afany de luxe sense solta, la murmuració femenina sense gràcia [...] tot això son llagues socials que a poc a poc anirem ridiculitzant".
D'aquest setmanari cal destacar-ne les il·lustracions, d'excel·lent factura, signades per "Ramuncho" i "Soler", que són Ramon Vidiella i Antoni Soler. Encara que no sovintejaven a Grimègia les sàtires polítiques, bona part dels seus atacs tindran un rerefons social, dirigits contra l'estament burgès de la ciutat i particularment contra els membres de la societat "El Círcol". Va publicar també articles anticlericals, d'acord amb el tradicional anticlericalisme reusenc. En aquesta línia, es va publicar o es va voler publicar un setmanari satíric amb el nom de La Bíblia, clara mostra d'irreverència religiosa i que mostra la vigència ideològica de l'anticlericalisme.

## Aspectes tècnics

Era setmanal, tenia format foli i 16 pàgines i es feia a la Impremta de J. Vila Sugrañes. En van sortir tres números, del 16 de febrer a l'11 de març de 1917. Donada la curta durada de la revista i el moment en què va sortir, es pot considerar com una revista de carnaval, igual que Clic-clac i L'Esquellot.

## Localització

* Biblioteca Central Xavier Amorós.
* Biblioteca del Centre de Lectura de Reus i Biblioteca de Catalunya.

## Referències

* ↑ Grimègia, 1, 16-II-1917, pàg. 1.
* ↑ Ferran, Marc. Humor i sàtira: la premsa satírica a Reus (1868-1936). Reus: Centre de Lectura, 1992, p. 67-68. ISBN 8487873049.
* ↑ «Grimègia». Catàleg Argus. [Consulta: 6-V-2015].
* ↑ «Grimègia». CCUC. [Consulta: 6-V-2015].

## Vegeu també

* La Premsa a Reus 1813 - 1939
# Estació d'Amsterdam Centraal

Amsterdam Centraal (codi: ASD) és l'estació central d'Amsterdam. És un dels principals centres ferroviaris dels Països Baixos i és utilitzat per uns 260.000 passatgers al dia, amb exclusió de la transferència de passatgers. També és el punt de partida del Metro d'Amsterdam línies 51, 53, i 54. La construcció de l'estació central d'Amsterdam va ser dissenyat per Pierre Cuypers i AL van Gendt, i va obrir el 1889. Compta amb un sostre d'aproximadament 40 metres fabricat amb ferro colat per Andrew Handyside de Derby, Anglaterra. L'estació es troba actualment en reconstrucció a causa de la construcció de la línia de metro Nord-Sud (metro línia 52).

## Referències

* ↑ «Amsterdam Central Station Island». Amsterdam Centraal Station Island Coordination Bureau. Arxivat de l'original el 2014-07-23. [Consulta: 2 agost 2014].

## Enllaços externs

* Amsterdam Centraal station Arxivat 2017-09-02 a Wayback Machine., station information
* Amsterdam Centraal Arxivat 2014-07-23 a Wayback Machine., project site about the station renovation
# Can Jepet

Can Jepet és una masia de Sobremunt (Lluçanès) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici civil situat a la carena de la Serra de Sobremunt a més de 900 metres d' altitud.
Format per dos cossos enganxats l'un amb l'altre i orientats a migdia. El més antic- casa dels masovers- amb teulades de dues vessants, té les parets de pedra rebordonida. Al cantó est, hi té adossat un corral, i a la part posterior, s' hi troben diferents quadres.
El cos de la dreta, de construcció moderna (anys 40) té la façana principal una eixida amb tres grans arcades de volta semicircular.
L' estat de conservació és excel·lent.

## Història

Aquesta masia la trobem documentada a finals del segle xix en una llista de masos del terme municipal de Sobremunt.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Can Jepet». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 16 agost 2017].
# OEB

OEB té els següents significats:
* Olimpiada Española de Biología, fase estatal a Espanya de l'Olimpíada Internacional de Biologia
* Oficina Europea de Patents (del seu nom en francès Office Européen des Brevets), organisme encarregat de la concessió de patents vàlides a 32 països d'Europa
* Open eBook, format de llibre digital basat en el llenguatge XML
# Siliqua

* Per a altres significats, vegeu Síliqua.
Siliqua (en sard, Silìcua) és un municipi italià, dins de la Província de Sardenya del Sud. L'any 2007 tenia 4.046 habitants. Es troba a la regió de Sulcis-Iglesiente. Limita amb els municipis d'Assemini, Decimomannu, Decimoputzu, Iglesias (CI), Musei (CI), Narcao (CI), Nuxis (CI), Uta, Vallermosa, Villamassargia (CI) i Villaspeciosa.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2012- | Andrea Daniele Busia | Llista cívica |
# California

«California o Califòrnia» té aquests significats:
* Toponímia:
** Califòrnia, estat dels Estats Units d'Amèrica a la costa oest, vorejant l'Oceà Pacífic i fronterer amb la federació mexicana
** California (Kentucky), població dels Estats Units a l'estat de Kentucky
** California (Missouri)
** Baixa Califòrnia, estat de la federació mexicana a l'extrem nord-oest del país
** Baixa Califòrnia Sud, estat de la federació mexicana a la meitat sud de la península de Baixa Califòrnia
** Golf de Califòrnia, braç d'aigua que separa la península de Baixa Califòrnia de la resta de Mèxic.
** Península de Baixa Califòrnia, península a l'oest de Mèxic
* Organitzacions:
** Universitat de Califòrnia, xarxa superior d'Universitats públiques de l'Estat de Califòrnia (EUA)
** Universitat de Califòrnia a Berkeley, universitat pública a Berkeley (Califòrnia, Estats Units)
** Universitat de Califòrnia a Los Angeles, centre educatiu al barri de Westwood de la ciutat de Los Angeles (Califòrnia, Estats Units)
** Universitat de Califòrnia a Santa Barbara, campus del sistema universitari de la Universitat de Califòrnia a Santa Barbara, Califòrnia
* Miscel·lània:
** Califòrnia (pel·lícula), pel·lícula estatunidenca dirigida per John Farrow, estrenada el 1946
** Southern California Open, torneig de tennis que es disputava anualment sobre pista dura prop de San Diego (Califòrnia, Estats Units)
** Volta a Califòrnia, cursa ciclista per etapes que se celebra durant el maig
# Heliògraf (telecomunicacions)

* No s'ha de confondre amb heliòmetre.
Un heliògraf és un aparell emprat per fer senyals telegràfics mitjançant la reflexió dels raigs del sol en un mirall movible o bé mitjançant la interposició d'una espècie de persiana, l'obertura o tancament de la qual fa que els raigs del sol arribin i es reflecteixin en el mirall o no. Hauria sigut una de les primeres eines de telecomunicació. A la batalla de Marató (490 aC), un hoplita grec hauria fet servir el seu escut o un mirall per a donar senyals, però tot i Heròdot no va ben bé poder explicar com hauria funcionat, aquest heliògraf primitiu és més que probablement una llegenda. L'emperador romà Tiberi se n'hauria servit per a enviar manaments des del seu palau a Caprí cap al continent. Però sembla que els únics senyals a distància dels antics que són documentats van ser focs i balises de fum, cap miralls.
El 1821, Carl Friedrich Gauss (1777-1855) va utilitzar un predecessor de l'heliògraf, l'heliòtrop pels seus treballs geodèsics, per a enviar un marcador cap a una estació geodèsica a distància. Els enginyers militars britànics van descobrir que podia també ser utilitzat per a enviar senyals més complexos amb un codi Morse. El 1869, l'enginyer Henry Christopher Mance hi va afegir un mirror mòbil i una clau telegràfica. El 1886, el general americà Nelson Miles va fer servir una xarxa de 27 estacions heliogràfiques a una distància de 40 a 50 km una de l'altra durant la guerra contra la població original d'Arizona. Era capaç de transferir unes setze paraules per minut.
Modernament, amb l'arribada de les comunicacions per ràdio, aquest tipus de comunicació va caure en desús, encara que s'ha seguit utilitzant, per la seva simplicitat, fins a temps relativament recents. Un inconvenient greu d'aquest mitjà de comunicació en campanyes militar n'és el fet que delata la presència de qui fa els senyals, en canvia els mateixos senyals són difícils per interceptar. Pels avenços tecnològics en els mitjans de comunicació i de transmissió d'informació han aquesta eina va esdevenir completament obsoleta.

## Referències

* ↑ «Heliògraf (telecomunicacions)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Krentz, Peter. The Battle of Marathon. Yale University Press, 2010, p. 272. ISBN 9780300168808.
* ↑ Suetoni. Vides dels dotze cèsars (en llatí, català). vol. III: Tiberi. Calígula. Barcelona: Fundació Bernat Metgepàgines= 61+62, 1968,. ISBN 9788498590463.
* ↑ Woods, Daniel. «Heliograph and Mirrors». A: Sterling, Christopher. Military communications : from ancient times to the 21st century (en anglès). Santa Barbara, Califórnia: ABC-CLIO, 2008, p. 208. ISBN 978-1-85109-737-1.
* 1 2 3 «Royal Engineer Telegraph Troop and Heliographs» (en anglès). Early Communications. Royal Signals Museum.
* ↑ Coe, Lewis. The telegraph : a history of Morse's invention and its predecessors in the United States. Jefferson, N.C.: McFarland, 2003. ISBN 0-7864-1808-7.
# Campionat del Món de ciclisme en contrarellotge per equips mixtos

El Campionat del món de ciclisme en contrarellotge per equips mixtos és una de les curses ciclistes que formen part dels Campionats del món de ciclisme en contrarellotge. La cursa s'acostuma a desenvolupar-se al final de la temporada ciclista ordinària.
La primera edició es va córrer al 2019 i es competeix de la següent manera. Les seleccions tenen 6 ciclistes per equip, 3 dones i 3 homes. L'esdeveniment inclou dues voltes a un recorregut d'entre uns 15 i 20 quilòmetres de llarg, amb les dones i els homes fent cadascun una volta, una darrere l'altra. Guanya l'equip amb menys temps per completar les dues voltes.
És una competició organitzada per la Unió Ciclista Internacional i es disputa anualment en un país diferent. La prova es realitza en un circuit, i excepcionalment, per l'equip nacional (els ciclistes durant la resta de l'any participen sota el seu equip de marca).

## Palmarès per equips nacionals

| Campionats | Or | Plata | Bronze |
| 2019 Yorkshire | Països Baixos Lucinda BrandRiejanne MarkusAmy PietersKoen BouwmanBauke MollemaJos van Emden | Alemanya Lisa BrennauerLisa KleinMieke KrögerTony MartinNils PolittJasha Sütterlin | Regne UnitLauren DolanAnna HendersonJoscelin LowdenJohn ArchibaldDaniel BighamHarry Tanfield |
| 2021 Lovaina | Alemanya Lisa Brennauer Lisa Klein Mieke Kröger Nikias Arndt Tony Martin Max Walscheid | Països Baixos Annemiek van Vleuten Ellen van Dijk Riejanne Markus Koen Bouwman Bauke Mollema Jos van Emden | Itàlia Marta Cavalli Elena Cecchini Elisa Longo Borghini Edoardo Affini Filippo Ganna Matteo Sobrero |
| 2022 Wollongong | Suïssa Stefan Bissegger Elise Chabbey Nicole Koller Stefan Küng Marlen Reusser Mauro Schmid | Itàlia Edoardo Affini Elena Cecchini Filippo Ganna Vittoria Guazzini Elisa Longo Borghini Matteo Sobrero | Austràlia Georgia Baker Luke Durbridge Alexandra Manly Michael Matthews Luke Plapp Sarah Roy |
| 2023 Glasgow | Suïssa Stefan Bissegger Elise Chabbey Nicole Koller Stefan Küng Marlen Reusser Mauro Schmid | França Rémi Cavagna Bruno Armirail Bryan Coquard Juliette Labous Cédrine Kerbaol Audrey Cordon-Ragot | Alemanya Jannik Steimle Max Walscheid Miguel Heidemann Ricarda Bauernfeind Franziska Koch Lisa Klein |
| 2024 Zúric | Austràlia Grace Brown Brodie Chapman Ben O'Connor Ruby Roseman-Gannon Jay Vine Michael Matthews | Alemanya Marco Brenner Miguel Heidemann Franziska Koch Liane Lippert Antonia Niedermaier Maximilian Schachmann | Itàlia Edoardo Affini Mattia Cattaneo Filippo Ganna Elisa Longo Borghini Soraya Paladin Gaia Realini |

### Medaller per nacions

| Posició | País | Or | Plata | Bronze | Total |
| 1 | Suïssa | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 2 | Alemanya | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 3 | Països Baixos | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 4 | Austràlia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 5 | Itàlia | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 6 | França | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 7 | Regne Unit | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Total | Total | 5 | 5 | 5 | 15 |

## Referències

* ↑ «"Team Time Trial Mixed Relay". Yorkshire 2019 UCI Road World Championships.». Wilson, Pete. UCI, 06-04-2019. Arxivat de l'original el 2019-04-06. [Consulta: 1r juliol 2023].
# Estació d'Andorra-L'Ospitalet

Andorra-L'Ospitalet és una estació de ferrocarril situada a la comuna de l'Ospitalet de la regió d'Occitània, al departament de l'Arieja, de la línia Tolosa (Portet-Saint Simon) a Puigcerdà. A l'estació hi paren trens regionals i trens de nit de la SNCF. L'estació és la més propera al principat d'Andorra on línies d'autobusos enllacen el país pirinenc amb l'estació pel Pimorent i el Pas de la Casa.
L'estació es troba a prop de la boca nord del túnel ferroviari del Pimorent que l'enllaça amb l'Alta Cerdanya i va ser inaugurada el 22 de juliol de 1929 amb l'obertura de la darrera secció del Transpirinenc entre Acs i La Tor de Querol.

## Serveis ferroviaris

| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| TER d'Occitània |||||
| Tolosa-Matabiau | Merens | | Portè-Pimorent | La Tor de Querol |
| Tren de nit |||||
| París-Austerlitz | Merens | Intercité | Portè-Pimorent | La Tor de Querol |

## Referències

* ↑ «Estació d'Andorra-L'Hospitalet». Govern d'Andorra.
* ↑ «Gare d'Andorre-L'Hospitalet». SCNF. Arxivat de l'original el 2020-08-08. [Consulta: 19 desembre 2020].
* ↑ «Estació d’Andorra-L’Ospitalet». [Consulta: 12 abril 2024].

## Vegeu també

* Llista d'estacions d'Occitània
* Ferrocarrils Transpirinencs
# Can Martíades

Can Martíades és una casa d'Amer (Selva) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta de dos edificis entre mitgeres de tres plantes i coberta de doble vessant a façana. Les entrades principals són al carrer Fira de Reis, de dues plantes degut al desnivell del carrer. L'edifici actual, arrebossat i pintat, consta de dues portes metàl·liques de garatge i 4 balcons per pis poc emergents, de barana senzilla i de forma rectangular. La façana principal, de dos plantes, destaca per les entrades amb barrots de fusta horitzontals. Els ràfecs són d'una filera de rajola.
Abans d'aquesta edificació existia una casa en mal estat de conservació de tres plantes, portals en forma d'arc rebaixat emmarcats de pedra, finestres balconeres, ampits motllurats i cornisa típica de dues fileres de rajola i teula. Estava arrebossada i pintada, però en mal estat.

## Història

A la zona del Firal, poc edificat fins a mitjan segle xx, era on antigament se situava la fira del bestiar en determinades èpoques de l'any.
Aquesta casa és recent feta (2004-2005), però l'anterior era originària del segle xix.

## Referències

* 1 2 3 4 «Can Martíades». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 setembre 2017].
# Neeragrostis

Neeragrostis és un gènere de plantes de la subfamília de les cloridòidies, família de les poàcies originari del Carib. Alguns autors l'inclouen en el gènere Eragrostis.

## Taxonomia

* Neeragrostis hypnoides
* Neeragrostis reptans
* Neeragrostis weigeltiana

## Referències

* ↑ Watson L, Dallwitz MJ. «The grass genera of the world: descriptions, illustrations, identification, and information retrieval; including synonyms, morphology, anatomy, physiology, phytochemistry, cytology, classification, pathogens, world and local distribution, and references». The Grass Genera of the World, 2008. Arxivat de l'original el 2014-10-17. [Consulta: 10 març 2010].
# Fravaux

Fravaux és un municipi francès situat al departament de l'Aube i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 51 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Fravaux era de 51 persones. Hi havia 20 famílies de les quals 8 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 4 parelles sense fills i 8 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 33 habitatges, 22 eren l'habitatge principal de la família, 9 eren segones residències i 1 estava desocupat. Tots els 32 habitatges eren cases. Dels 22 habitatges principals, 19 estaven ocupats pels seus propietaris, 1 estava llogat i ocupat pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 2 tenien dues cambres, 3 en tenien tres, 5 en tenien quatre i 12 en tenien cinc o més. 18 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 9 habitatges hi havia un automòbil i a 10 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Fravaux el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 4 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 4 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 4 |
| 4 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 4 |
| 4 | 35 a 39 | 4 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 4 | 20 a 24 | 0 |
| 4 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 8 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 31 persones, 24 eren actives i 7 eren inactives. Les 24 persones actives estaven ocupades(14 homes i 10 dones).. De les 7 persones inactives 4 estaven jubilades i 3 estaven estudiant.

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de serveis i 1 d'una entitat de l'administració pública.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era una autoescola.
L'any 2000 a Fravaux hi havia 6 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Fravaux a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Fravaux a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Silivri

Silivri és el centre del districte Silivri de la província d'Istanbul, situada a la costa de la mar de Màrmara a la part europea d'Istanbul, uns 80 km a l'oest del centre d'Istanbul.

## Història

Selímbria (Selymbria, Σηλυβρίη,) fou una ciutat de Tràcia, colònia de Mègara a la Propòntida, a uns 30 km a l'est de Perint i a 60 km a l'oest de Bizanci. A la ciutat començava la muralla construïda per Anastasi I Dicor que defensava Constantinoble que anava fins a l'Euxi (a Escil·les). El seu nom volia dir 'Ciutat de Selis' i se suposa que Selis fou el fundador de la ciutat, que fou fundada com a colònia de Mègara. En temps de l'emperador Arcadi (377-408) el seu nom va ser canviat a Eudoxiòpolis, en honor de l'emperadriu Eudòxia.
Fou lloc de naixement de Pròdic de Queos, deixeble d'Hipòcrates. A aquesta ciutat Xenofont es va trobar amb Medosades, enviat del rei odrisi Seutes II. El 410 aC la ciutat va refusar admetre a les forces atenenques dirigides per Alcibíades, però va pagar un tribut a canvi de ser deixada en pau. Alcibíades es va apoderar poc després de la ciutat mercès a la traïció d'alguns dels seus habitants, i hi va deixar una guarnició.
El 351 aC és esmentada com a aliada atenenca. Filip de Macedònia la va assetjar el 343 aC segons un document del que l'autenticitat és dubtosa.
Sota domini romà i després romà d'Orient, va passar als búlgars el 805 però els romans d'Orient la van recuperar ràpidament.
L'emperador Miquel III (839 - 867) hi va construir una fortalesa (les ruïnes encara existeixen).
El 1346 el soldà Orhan I es va casar amb Teodora, filla de Joan VI Cantacuzè a Selímbria. La ciutat no va caure en mans dels otomans fins després de la conquesta de Constantinoble (1453).
A la guerra dels Balcans la ciutat fou ocupada pels búlgars el 16 de novembre de 1912, ocupació que va durar fins al 30 de maig de 1913.
El 20 de juliol de 1920 fou ocupada pels grecs i quan la van evacuar fou entregada als italians (22 d'octubre de 1922) retornant als turcs l'1 de novembre de 1922.
# California Blue

«Califòrnia Blue» és un senzill compost per Roy Orbison, Jeff Lynne i Tom Petty, i gravat per Roy Orbison per a l'àlbum Mystery Girl, publicat el 1989.
Aquesta cançó va assoliir la posició #51 en els Billboard Country Music Charts, segons la Hot Country Song de Joel Whitburn, el 29 de juny de 1989.

## Formació

* Roy Orbison – vocalista, cor, guitarra acústica.
* Jeff Lynne – cor, guitarra elèctrica, teclats, baix, productor.
* Tom Petty – vocalista, guitarra acústica.
* Mike Campbell – guitarra acústica, mandolina
* Ian Wallace – tambors, percussió.

## Posicionament

| Llistes (1989) | Màxima posició |
| Bèlgica (Regió Flamenca) | 25 |
| Alemanya Federal | 34 |

## Referències

* ↑ «Mystery Girl». Discogs, 1989. [Consulta: 29 desembre 2014].
* ↑ «California Blue». Ultratop, 1989. [Consulta: 29 desembre 2014].

## Enllaços externs

* Roy Orbison - California Blue a YouTube
# Helixos

Helixos o Hèlix (en llatí Helixus, en grec antic Ἕλιξος) fou un militar nascut a Mègara.
Amb un esquadró espartà sota les ordres de Clearc navegava cap a l'Hel·lespont, i va arribar a Bizanci després de ser sorprès per una tempesta. Va posar la ciutat dins la Lliga del Peloponès l'any 411 aC, segons diu Tucídides. Va romandre a Bizanci amb el contingent de Mègara i el 408 aC encara apareix en el comandament de la ciutat junt amb Ceratades de Beòcia, quan els atenencs assetjaven Bizanci i Clearc havia sortit per buscar reforços a la satrapia de Farnabazos II. Els bizantins, que veien perillar les seves vides i molts ja havien mort de gana o assassinats per deixar prou menjar pels soldats, van trobar la manera de comunicar-se amb els assetjadors i amb un estratagema van deixar entrar els atenencs i Helixos i Ceratades es van veure obligats a rendir-se i van ser fets presoners.

## Referències

* ↑ Helixus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 376
# Espirdo

Espirdo és un municipi de la província de Segòvia, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 | 2007 |
| 186 | 220 | 243 | 372 | 606 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Segovia (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 12 març 2021].
# Olatz Ganboa Pilar

Olatz Ganboa Pilar (Getxo, 2 de gener de 1985) és una actriu espanyola de cinema, teatre i televisió.
Es va llicenciar en Periodisme per la Universitat del País Basc i és diplomada en Art Dramàtic. Després durant 7 anys va realitzar nombrosos cursos d'interpretació, dansa i cant, tant a Espanya com a l'Argentina (Buenos Aires). En 2014 va rebre el premi a la millor actriu principal de l'II Certamen de Teatre de Biescas en el paper de Carmela de l'obra Ai Carmela. El 2018 va ser nominada al Premi Ercilla al millor intèrpret revelació.

## Referències

* ↑ «Olatz Ganboa eta Mikel Losadak 'Alde Zaharreko maitaleak' aurkeztuko dute Arriagan» (en basc), 06-06-2016. [Consulta: 8 gener 2022].
* ↑ «Premios Max 2021» (en castellà), 05-10-2021. [Consulta: 8 gener 2022].
* ↑ «"Simplicissimus" humor en tiempos trágicos» (en castellà), 27-02-2020. [Consulta: 8 gener 2022].