OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# (198) Àmpela

Àmpela és l'asteroide número 198, descobert el 13 de juny de 1879 des de Marsella per Alphonse Louis Nicolas Borrelly. El seu nom podria ser una derivació femenina del nom d'Àmpel, un sàtir i bon amic de Dionís en la mitologia grega.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 16 octubre 2023].
* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 gener 2024].
* ↑ Afirmat a: Dictionary of Minor Planet Names (sisena edició revisada i ampliada). Pàgina: 30. Circumstàncies de la font: presumiblement. Editorial: Springer Science+Business Media. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès.
# Nevera del Mas d'en Paí

Nevera del Mas d'en Paí és un pou de gel d'Alforja (Baix Camp) inclòs l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Estructura cilíndrica. Cúpula de rajola. Diàmetre: 5,5 metres. Alçada: 7 metres. Mesures preses des de l'exterior. La nevera està adossada a l'oest del Mas d'en Paí, i no excavada sota el nivell del sòl.
Se l'ha modificada i se l'ha convertida en habitació. S'ha obert una porta per donar accés a la part baixa del pou, destinada a magatzem. Per damunt de la meitat de l'alçada del pou es va construir un trespol, i hi queda un pis. Hi ha una finestra que cau damunt la porta del magatzem. I també una porta d'entrada al pis, arran el mas, una mica en amunt del nivell de la planta baixa del mas.
La font d'en Paí, abundant, a poca distància, havia de permetre l'obtenció de gel.

## Història

Nota de 1987:
La documentació examinada no diu a quina nevera es refereix de les quatre que hi havia hagut a Alforja.
Sabem que el 1616 es va arrendar la neu d'un pou. Altres notícies que hem vist són en documents del 1619, 1722, 1766 i 1775.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Nevera del Mas d'en Paí». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 novembre 2018].

## Enllaços externs

* Neveres de gel d'Alforja: La Nevera del Mas del Paí
# Habitatge al carrer Sant Josep Sol d'Isern, 20 (Figueres)

Sant Josep Sol d'Isern, 20 és un edifici situat al número 20 del carrer Sant Josep d'Iser del municipi de Figueres (Alt Empordà) que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un edifici situat a l'eixample de la ciutat. És una casa entre mitgeres propera a la Plaça de la Palmera. Edifici de planta baixa i pis coberta per terrassa. L'edifici està distribuït amb un cos central que a la planta baixa té un encoixinat de carreus amb una gran obertura en arc escarser que s'utilitza com a garatge. A banda i banda d'aquest una finestra i la porta d'accés a la casa amb una obertura a manera d'altell. Al pis superior balconada correguda de dos finestrals en arc de mig punt amb dovella clau més grossa que forma part d'una voladís. A sobre d'aquesta dues obertures amb ornamentació com a ventilació. Continua en alçat una altra cornisa que dona lloc a la balustrada que forma part de la terrassa, que és la coberta de la casa. A banda i banda del segon pis i delimitant la balustrada trobem una motllura a imitació de pilastres.

## Referències

* ↑ «Sant Josep Sol d'Isern, 20». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 25 gener 2015].
# Saint-Pierre-du-Mont (Nièvre)

Saint-Pierre-du-Mont és un municipi francès, situat al departament del Nièvre i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2018 tenia 180 habitants.
El primer esment escrit de Saint-Pierre data de 1176 : ecclesia sancti Petri de Montibus de la qual el delme escau al capítol de l'església de Santa Eugènia a Varzy al Bisbat d'Auxerre.

## Demografia

El 2007 el poble tenia 191 habitants en 78 famílies. Hi havia 122 habitatges: 78 habitatges principals, 37 segones residències i 7 desocupats.

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 117 persones de les quals 82 eren actives. Hi havia una empresa extractiva, una empresa de comerç i reparació d'automòbils, una empresa de transport, una empresa d'hostatgeria i restauració, una immobiliària i una empresa de serveis.
L'any 2000 hi havia vuit explotacions agrícoles i una escola elemental integrada dins d'un grup escolar.

## Referències

* ↑ Chevalier, Pascale «Un premier aperçu de la crypte de Saint-Pierre-du-Mont (Nièvre)» (en francès). Bulletin du centre d'études médiévales - Auxerre, 14, 2010, pàg. 47-49.
* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
# Resolució 356 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 356 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, aprovada per unanimitat el 12 d'agost de 1974, després d'examinar l'aplicació de la República de Guinea Bissau per a ser membre de les Nacions Unides, el Consell va recomanar a l'Assemblea general que la República de Guinea Bissau fos admesa.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 301 a la 400 (1971 - 1976)

## Referències

* PDF Text de la Resolució a UN.org Arxivat 2012-05-18 a Wayback Machine.
# (4842) Atsushi

(4842) Atsushi és un asteroide que pertany al cinturó d'asteroides, descobert el 21 de novembre de 1989 per Seiji Ueda i l'astrònom Hiroshi Kaneda des del Kushiro Marsh Observatory, a Hokkaido, Japó.
Va ser designat provisionalment com 1989 WK. Va ser anomenat Atsushi en honor de l'astrònom japonès Atsushi Takahashi resident a Kitami, que fa observacions dels planetes i els cometes de menor importància com a membre d'un grup anomenat `Hokkaido Shougakusei Suisei Kaigi '.
La magnitud absoluta d'Atsushi és 13,5. Té 4,596 km de diàmetre i té una albedo estimada de 0,4.
Atsushi s'hi troba a una distància mitjana del Sol de 2,250 ua, i pot allunyar-se fins a 2,604 ua i acostar-se fins a 1,897 ua. La seva excentricitat és 0,157 i la inclinació orbital 2,468 graus. Empra 1233 dies a completar una òrbita al voltant del Sol.

## Referències

* 1 2 Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 8 novembre 2023].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 URL de la referència: https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=4842.
* 1 2 3 4 5 6 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 1r febrer 2024].
* ↑ 2003. (4842) Atsushi. In: Dictionary of Minor Planet Names. Springer, Berlin, Heidelberg. https://doi.org/10.1007/978-3-540-29925-7_4739
* ↑ «((4842) Atsushi» (en anglès). Jet Propulsion Laboratory. [Consulta: 24 maig 2021].
* ↑ «(4842) Atsushi» (en anglès). Minor Planet Center. [Consulta: 24 maig 2021].
# Afterhours

Un afterhours (abreujat after), o fora-d'hores, es un bar o discoteca que obre durant la matinada i el matí després del tancament dels altres locals nocturns. Són comuns generalment en l'escena de la música electrònica. Existeixen afterhours amb ambientació i música propícia per a descansar, associats al moviment chill out, i afterhours per a ballar que obren fins més tard de l'horari de tancament normal. Els after-afterhours obren al migdia després dels afterhours corrents i tanquen a la tarda o nit.
El terme no s'empra de manera unívoca. En països on hi ha restriccions quant a l'horari de tancament dels locals en què es pot ballar o expendre alcohol (sobretot al món anglosaxó i alguns països d'Iberoamèrica), s'anomenen afterhours els locals oberts després de l'horari de tancament legalment establert, mentre que en altres països s'usa principalment per a locals que obren al matí. En algunes ciutats dels Estats Units d'Amèrica i Canadà, a aquests locals se'ls prohibeix de vendre alcohol, raó per la qual s'hi venen sobretot begudes energètiques.
Les legislacions dels diferents països que han intentat regular els afterhours no han estat exemptes de polèmica. S'argumenta a favor de la liberalització que una actitud restrictiva afavoreix l'hàbit de prendre alcohol de manera compulsiva a prop de l'horari de tancament obligatori. També s'argumenta a favor de la liberalització d'horaris amb la llibertat personal, així la secretària de cultura de Gran Bretanya, Tessa Jowell, va argumentar que la liberalització va ser necessària «perquè la gran majoria de persones que beuen i mai no té problemes tingui més llibertat sobre quan beu».
En regions amb legislacions estrictes, són freqüents afterhours en forma de clubs privats. En altres casos operen de manera semilegal sota altres llicències com la de cafeteria.

## Referències

* ↑ «fora-d'hores - Cercaterm». TERMCAT. [Consulta: 1r novembre 2023].
* ↑ Abrain, Galo. «Historia de una España sin sueño» (en castellà), 21-08-2022. [Consulta: 1r novembre 2023].
* ↑ La provincia busca prohibir los after hour para frenar el descontrol Arxivat 2009-09-06 a Wayback Machine., Infobae, 3 de septiembre de 2009
* ↑ «El govern legalitza els "afterhours" i aprova un reglament per regular-ne la ubicació i els horaris». 324cat, 31-08-2010. [Consulta: 1r novembre 2023].
* ↑ «Política - El govern torna a la feina per regular els "afterhours" - 3Cat». CCMA. [Consulta: 1r novembre 2023].
* ↑ «Dos dels tres "afters" de Viladecans es resisteixen a tancar malgrat l'ordre municipal». 324cat, 27-03-2011. [Consulta: 1r novembre 2023].
* ↑ «2005: Pubs open 24 hours» (en anglès). BBC, 24-11-2005.
* ↑ García Bueno, Jesús «Los 'after-hours' serán legales; las 'raves', no» (en castellà). El País [Madrid], 03-04-2007. ISSN: 1134-6582.
* ↑ «Vivir sobre un 'after', un suplicio al que un cambio legal puede poner fin» (en castellà), 18-02-2020. [Consulta: 1r novembre 2023].
# Atletisme als Jocs Olímpics d'estiu de 1900 - 200 metres tanques masculins

Atletisme at the Jocs Olímpics d'estiu de 1900 :
| Proves de pista |||
| 60 m | homes |
| 100 m | homes |
| 200 m | homes |
| 400 m | homes |
| 800 m | homes |
| 1.500 m | homes |
| 110 m tanques | homes |
| 200 m tanques | homes |
| 400 m tanques | homes |
| 2.500 m obstacles | homes |
| 4.000 m obstacles | homes |
| 5.000 m per equips | homes |
| Marató | homes |
| Salt de llargada | homes |
| Triple salt | homes |
| Salt d'alçada | homes |
| Salt de perxa | homes |
| Salt de llargada aturat | homes |
| Triple salt aturat | homes |
| Salt d'alçada aturat | homes |
| Llançament de pes | homes |
| Llançament de disc | homes |
| Llançament de martell | homes |
La prova dels 200 metres tanques masculina va ser una de les proves d'atletisme que es va dur a terme als Jocs Olímpics de París de 1900. La prova es va disputar el 16 de juliol de 1900 i hi prengueren part onze atletes representants de cinc països.

## Medallistes

| Or | Plata | Bronze |
| Alvin Kraenzlein | Norman Pritchard | Walter Tewksbury |

## Rècords

Cap, ja que aquesta era la primera vegada que es disputava aquesta prova.
Alvin Kraenzlein va fer el primer Rècord Olímpic d'aquesta prova en finalitzar la primera sèrie en 27,0". Norman Pritchard el superarà a la segona ronda, en fer 26,8". A la final Alvin Kraenzlein recupera el Rècord Olímpic en guanyar amb 25,4".

## Resultats
### Primera ronda

A la primera ronda es van disputar dues sèries. Els dos primers de cadascuna passaren a la final.
Sèrie 1
| Posició | Atleta | Temps |
| 1 | Alvin Kraenzlein | 27,0" |
| 2 | Eugène Choisel | desconegut |
| 3 | Frederick Moloney | desconegut |
| 4 | William Remington | desconegut |
| 5 | Gustav Rau | desconegut |
Sèrie 2
| Posició | Atleta | Temps |
| 1 | Norman Pritchard | 26,8" |
| 2 | Walter Tewksbury | desconegut |
| 3 | Thaddeus McClain | desconegut |
| 4 | Henri Tauzin | desconegut |
| 5 | William Lewis | desconegut |
| 6 | Zoltán Speidl | desconegut |

### Final

| Posició | Atleta | Temps |
| | Alvin Kraenzlein | 25,4" |
| | Norman Pritchard | 26,6" |
| | Walter Tewksbury | desconegut |
| 4 | Eugène Choisel | desconegut |
Kraenzlein torna a guanyar amb facilitat, tot i haver estat penalitzat amb un metre per una sortida nul·la. Aquesta fou la quarta victòria individual que aconseguia als Jocs Olímpics de París. Cap altre atleta no ha guanyat tantes victòries individuals en un sols Jocs.

## Referències

* Comitè Olímpic Internacional.
* De Wael, Herman. Herman's Full Olympians: "Athletics 1900". Accés 18 de març de 2006. Consultable a Herman's Full Olympians: "Athletics 1900" Arxivat 2006-02-11 a Wayback Machine..
* Mallon, Bill. The 1900 Olympic Games, Results for All Competitors in All Events, with Commentary. Jefferson, North Carolina: McFarland & Company, Inc., Publishers, 1998. ISBN 0-7864-0378-0.
# Haplogrup A

«Haplogrup A» té aquests significats:
Haplogrups del cromosoma Y humà :
| | Adam cromosòmic | Adam cromosòmic | Adam cromosòmic | Adam cromosòmic | Adam cromosòmic | Adam cromosòmic | Adam cromosòmic | Adam cromosòmic | Adam cromosòmic | Adam cromosòmic | Adam cromosòmic | Adam cromosòmic | Adam cromosòmic | Adam cromosòmic | Adam cromosòmic | Adam cromosòmic | Adam cromosòmic | Adam cromosòmic | Adam cromosòmic | Adam cromosòmic | Adam cromosòmic |
| | A | A | A | A | BT | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | B | B | B | CT | CT | CT | CT | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | DE | DE | C | F | F | F | F | F | | | | | | | | | |
| | | | | | D | E | | | G | H | IJ | IJ | K | K | K | K | | | | | |
| | | | | | | | | | | | I | J | | LT | MS | MS | NO | NO | P | P | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | N | O | | Q | R |
Haplogrups mitocondrials humans :
| Eva mitocondrial | Eva mitocondrial | Eva mitocondrial | Eva mitocondrial | Eva mitocondrial | Eva mitocondrial | Eva mitocondrial | Eva mitocondrial | Eva mitocondrial | Eva mitocondrial | Eva mitocondrial | Eva mitocondrial | Eva mitocondrial | Eva mitocondrial | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| L0 | L1 | L1 | L1 | L1 | L1 | L1 | L1 | L1 | L1 | L1 | L1 | L1 | L1 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| L0 | L2 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | L3 | | | | | | | | | | | | | | | | L4 | L5 | L6 | L7 | |
| L0 | L2 | | | | M | M | M | M | M | N | N | N | N | N | N | N | | | | | | | | | | | | | | | L4 | L5 | L6 | L7 |
| L0 | L2 | CZ | CZ | D | E | G | Q | | A | I | O | | | R | R | R | | | | | | S | W | X | Y | L4 | L5 | L6 | L7 | |
| L0 | L2 | C | Z | D | E | G | Q | | A | I | O | B | F | pre-HV | pre-HV | | pre-JT | pre-JT | P | UK | UK | | S | W | X | Y | L4 | L5 | L6 | L7 |
| L0 | L2 | C | Z | D | E | G | Q | | A | I | O | B | F | HV | HV | | JT | JT | P | U | K | S | W | X | Y | L4 | L5 | L6 | L7 | |
| L0 | L2 | C | Z | D | E | G | Q | | A | I | O | B | F | H | V | | J | T | P | U | K | S | W | X | Y | L4 | L5 | L6 | L7 | |
# Sant'Agata li Battiati

Sant'Agata li Battiati (sicilià Sant'Àita li Vattiati) és un municipi italià, dins de la ciutat metropolitana de Catània. L'any 2007 tenia 9.703 habitants. Limita amb els municipis de Catània, Gravina di Catania, San Giovanni la Punta i Tremestieri Etneo.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2007- | Carmelo Galati | MpA |
# Raoul Biltgen

Raoul Biltgen (Esch-sur-Alzette, 1 de juliol de 1974) és un actor i autor luxemburguès. És autor de diverses obres de teatre i viu a Viena.

## Obra

* Einer spricht: Monologe. Op der Lay, Esch-sur-Sûre 2007
* perfekt morden: Roman. Molden, Wien 2005
* Heimweg: Trilogien. Op der Lay, Esch-sur-Sûre 2000
* Manchmal spreche ich sie aus: Gedichte. Op der Lay, Esch-sur-Sûre 1999

## Enllaços externs

* Lloc web oficial (alemany)
# Resolució 358 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 358 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, fou aprovada per unanimitat el 15 d'agost de 1974. Preocupat profundament per la continuació de la violència i el vessament de sang a Xipre i deplorant l'incompliment de la resolució 357, el Consell va recordar les seves resolucions anteriors al respecte i va insistir en la seva plena aplicació i que totes les parts observin de seguida i estrictament l'alto el foc.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 301 a la 400 (1971 - 1976)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# .edu

El domini .edu és un domini de primer nivell genèric d'Internet que forma part del sistema de dominis d'Internet. S'utilitza únicament per amb finalitats educatives tant per a escoles com per organitzacions governamentals relacionades.
Domini de primer nivell genèric :
Actuals :
Proposats :
Llista de dominis de primer nivell territorial :
# Never Let Me Go (pel·lícula de 2010)

Never Let Me Go és una pel·lícula britànica de 2010 dirigida per Mark Romanek i basada en la novel·la del mateix nom de Kazuo Ishiguro, autor d'El que queda del dia, duta també al cinema.
La història és un drama distòpic que se centra en la relació de tres adolescents que han crescut junts en un mateix internat i descobreixen que són experiments científics.

## Argument

Kathy (Carey Mulligan), Ruth (Keira Knightley) i Tommy (Andrew Garfield) passen la seva infantesa en un internat de Hailsham (Anglaterra). Encara que aquest lloc pot semblar idíl·lic, a mesura que van entrant en l'adolescència els tres joves van advertint alguns elements estranys en la seva formació: els professors mantenen una relació amb ells extremadament freda i els obliguen a crear obres d'art que, a vegades, són retirades amb un destí incert. A més, no poden sortir de la propietat i a certa edat, són enviats a La Cottage, una granja semiabandonada on aprendran a cuidar d'ells mateixos durant uns quants anys.

## Repartiment

| Intèrpret | Personatge |
| Keira Knightley | Ruth |
| Carey Mulligan | Kathy |
| Andrew Garfield | Tommy |
| Charlotte Rampling | Srta. Emily |
| Sally Hawkins | Srta. Lucy |

## Premis

Premis British Independent Film
* Guanyadora per:
** Millor actriu per Carey Mulligan
* Nominada per:
** Millor pel·lícula britànica independent
** Millor director per Mark Romanek
** Millor guió per Alex Garland
** Millor actor secundari per Andrew Garfield
** Millor actriu secundària per Keira Knightley

## Enllaços externs

* Never Let Me Go - Lloc web oficial
* Never Let Me Go a Fotogramas
* Never Let Me Go a Box Office Mojo
# Aberu Mekuria Zennebe

Aberu Mekuria Zennebe (Etiòpia, 24 de desembre de 1983) és una atleta internacional de llarga distància etíop especialitzada en mitja marató i en la marató.
Va guanyar la Marató de València en desembre de 2017 amb un temps de 2:26:17.
Té com a marques personals, en mitja marató 1:13:12, on va fer cinquena a la Mattoni Usti nad Labem Half Marathon, a la República Txeca al setembre de 2016 i en la marató 2:24:35 assolit a la Marató de València en desembre de 2018, on va quedar en quarta posició.

## Referències

* 1 2 «Aberu Mekuria ZENNEBE | Profile | iaaf.org». [Consulta: 2018-12-05T09:09:41Z].
* ↑ eldiariocv. «Próxima parada, el mundial de València de medio maratón» (en castellà). [Consulta: 2018-12-05T09:17:49Z].
* ↑ «Kipyego sizzles 59:15 in Usti nad Labem| News | iaaf.org». [Consulta: 2018-12-05T09:36:10Z].
# Hargam

Hargam és una ciutat d'Uttar Pradesh al districte de Sitapur, Índia. La població el 1881, incloent alguns pobles a l'entorn, era de 2.946 habitants però el poble pròpiament només tenia 328 habitants. Va ser constituïda en pargana per Todar Mall en temps d'Akbar el Gran, però el 1712 fou ocupada pels rajputs gaurs que sota els britànics encara dominaven 5/6 parts de la terra. Encara que avui dia és poc important, fou al segle xviii una ciutat gran; la tradició la considerava fundada pel mític Harish Chandra de la dinastia solar i diverses vegades arruïnada, però sempre reconstruïda, una de les vegades pel rei Vikramaditya.

## Referències

* ↑ Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Sant Elies

«Sant Elies» té aquests significats:
* Sant Elies el Jove
* Sant Elies de Mediona, capella al municipi de Mediona
* Sant Elies de Vilamajor, ermita al municipi de Sant Pere de Vilamajor
* Turó de Sant Elies
# Robert de Matallana

Robert de Matallana (Borgonya?, França, començament del segle xii - Matallana, abans de 1198) fou un monjo cistercenc, primer abat del monestir de Matallana (municipi de Villalba de los Alcores, província de Valladolid). Fou tingut com a sant i, tot i que no fou canonitzat oficialment, es venerà com a sant en el si de l'Orde del Cister.
El lloc de Matallana fou adquirit per Alfons VIII de Castella en 1181 i cedit al noble Tello Pérez de Meneses. En 1185, aquest i la seva muller Gontroda hi fundaren un monestir, Santa María de Matallana, que lliuraren «a Déu, la Mare de Déu, l'abat Guillem del monestir cistercenc de La Crête i a Robert, primer abat de Matallana», tal com consta en l'acta de donació. La comunitat era, doncs, de monjos provinents del monestir de La Crête (Alt Marne, França) i el primer abat en fou Robert, monjo d'aquell monestir. Probablement, s'instal·laren en un edifici ja existent, potser dels seus antics propietaris, l'Orde de l'Hospital, i no fou fins 1228 que començaren les obres del nou monestir.
No sabem d'aquest abat més que fou un home virtuós i tingut per sant. Deuria morir abans de 1198, quan ja hi consta l'abat Isidor., un 19 d'abril, ja que el martirologi del monestir deia: "Obiit domnus Robertus bonae memoriae, primus abbas Mataplanae". Fou deixeble seu el que serà bisbe de Palència Tello Téllez de Meneses, fill del fundador.
Enterrat sota l'altar major del monestir de Matallana, fou venerat com a sant i se li atribuïren miracles, fins que el monestir fou desamortitzat i abandonat en 1835. Era invocat contra les plagues de llagosta i per a protegir els conreus. L'orde el celebrava el dia 5 de desembre i al calendari gal·licà, el 2 de desembre. El seu culte anà desapareixent, com ho feren les restes, perdudes en les runes del monestir, i, tot i figurar en alguns santorals de l'orde i aparèixer en històries i cròniques com a "Sant Robert de Matallana", acabà essent oblidat.

## Referències

* "Roberto di Matallana", en Santi, beati e testimoni.
* "Monestir de Santa María de Matallana", en Monestirs.cat
* Clementina Julia Ara Gil. "Monasterio de Santa María de Matallana". Argaya: revista de cultura, 39 (septiembre 2009), p. 7-24. Arxivat 2013-09-27 a Wayback Machine.
* [file:///D:/Usuarios/gascon/Downloads/Dialnet-VidaDeDonTelloTellezDeMenesesObispoDePalencia-2489180.pdf Salcedo, Modesto. Vida de Tello Téllez de Meneses, obispo de Palencia.]
# NGC 1512

NGC 1512 és una galàxia espiral barrada a uns 30 milions d'anys llum en la constel·lació del Rellotge. És un membre del Grup de l'Orada.

## Vegeu també

* NGC 4736 - una galàxia espiral similar

## Referències

* ↑ «Detailed Information for a Named Object». NASA/IPAC Extragalactic Database. [Consulta: 9 maig 2022].
* ↑ R. Brent Tully «Cosmicflows-3» (en anglès). Astronomical Journal, 2, 03-08-2016, pàg. 50. DOI: 10.3847/0004-6256/152/2/50.
* ↑ Afirmat a: Comparison LEDA/SIMBAD octobre 2002. Catalogue to be published in 2003. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 2002.
* ↑ Robert Kennicutt «The Spitzer Local Volume Legacy (LVL) global optical photometry» (en anglès). Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 1, 01-09-2014, pàg. 881–889. DOI: 10.1093/MNRAS/STU1580.
* ↑ Karen Masters «Groups of Galaxies in the Two Micron All Sky Redshift Survey» (en anglès). Letters of the Astrophysical Journal, 2, 01-02-2007, pàg. 790–813. DOI: 10.1086/510201.
* 1 2 Thomas H. Jarrett «The Two Micron All Sky Survey (2MASS)» (en anglès). Astronomical Journal, 2, 01-02-2006, pàg. 1163–1183. DOI: 10.1086/498708.
* ↑ Maia, M. A. G.; da Costa, L. N.; Latham, David W. «A catalog of southern groups of galaxies». Astrophysical Journal Supplement Series, 69, 01-04-1989, p. 809–829. DOI: 10.1086/191328.

## Enllaços externs

* APOD: A Panchromatic View
* SPACE.com: Baby Stars Clean House Quickly
# Balyos

Balyos o Balyoz (originalment Baylos) era el títol de l'ambaixador venecià a l'Imperi Otomà, establert a Constantinoble. Derivada de l'italià bailo.
La figura es va crear per tractat de 18 d'abril de 1454 que renovava un acord de 1408, que establia el dret de Venècia a tenir un bailo a Pera, amb jurisdicció sobre afers interns dels mercaders i la possibilitat de concedir passaports. La figura va subsistir fins al 1797 quan es va extingir la república.