# Alain Aspect

Alain Aspect (Agen, 15 de juny de 1947) és un físic i acadèmic francès conegut sobretot per haver realitzat la primera prova concloent relacionada amb una de les paradoxes fonamentals de la mecànica quàntica: la paradoxa Einstein-Podolsky-Rosen.
El 2022 va ser mereixedor del Premi Nobel de Física al costat de John Clauser i Anton Zeilinger «pels experiments amb fotons entrellaçats, establint violacions de les desigualtats de Bell i obrint un camí pioner cap a la informàtica quàntica».

## Biografia

Aspect va ser alumne de l'École normale supérieure Paris-Saclay. Va continuar els seus estudis a la Universitat de París i va defensar la seva tesi l'any 1971 a l'Institut d'optique Graduate School. El 1974, va ser nomenat professor ajudant a l'École normale supérieure Paris-Saclay. Del 1975 al 1976 va publicar dos articles en què proposava els experiments que duria a terme uns anys més tard. Va obtenir el doctorat estatal l'any 1983 resolent un vell debat entre Albert Einstein i Niels Bohr sobre els fonaments de la mecànica quàntica i portant a l'obligació de triar entre els principis de causalitat i de localitat atès que els dos no es poden conservar al mateix temps.
El 1984, va ser nomenat director adjunt de laboratori al Collège de France (associat a la càtedra de física atòmica i molecular de Claude Cohen-Tannoudji). Va treballar al laboratori d'espectroscòpia hertziana de l'École Normale Supérieure en el mètode de refredament d'àtoms per làser anomenat «sota el retrocés del fotó», que li valdria, el 1997, a Claude Cohen-Tannoudji el Premi Nobel de Física.
El 1992 va tornar a Orsay a l'Institut d'optique Graduate School com a director de recerca del Centre Nacional de la Recerca Científica. Allà va establir un nou grup d'investigació dedicat a l'òptica atòmica, els miralls atòmics i els condensats de Bose-Einstein.
Va ser cofundador l'any 2019 de la start-up Pasqal, una empresa especialitzada en informàtica quàntica que treballa en un ordinador quàntic amb àtoms neutres (àtoms no ionitzats refredats a uns quants microkelvins).
El 4 d'octubre de 2022 va ser guardonat, juntament amb l'austríac Anton Zeilinger i l'estatunidenc John Francis Clauser, amb el Premi Nobel de Física pels seus experiments sobre l'entrellaçament quàntic i la violació de les desigualtats de Bell realitzats a l'Institut d'optique.

## Publicacions principals

És autor de diversos llibres i articles fonamentals sobre la física quàntica, entre ells:
* (anglès) Bose-Einstein Condensates and Atom Lasers (treball col·lectiu), Londres, Plenum Publishers, 2000;
* (anglès) Lévy Statistics and Laser Cooling: How Rare Events Bring Atoms to Rest (treball col·lectiu), Cambridge, Cambridge University Press, 2002;
* (anglès) Introduction to Quantum Optics: From the Semi-classical Approach to Quantized Light (amb Gilbert Grynberg i Claude Fabre), Cambridge, Cambridge University Press, 2010;
* (anglès) Single-Photon Generation and Detection: Physics and Application (treball col·lectiu), Londres, Academic Press, 2013.

## Honors

L'asteroide (33163) Alainaspect porta el seu nom.

## Referències

* ↑ «Alain Aspect» (en anglès). nobelprize.org.
* ↑ «Alain Aspect, un Nobel quantique et charismatique» (en francès). lemonde.fr, 08-10-2022. [Consulta: 25 octubre 2022].
* ↑ «Què és la tecnologia quàntica i per què ha guanyat el Nobel de física?». ara.cat, 04-10-2022. [Consulta: 25 octubre 2022].
* ↑ Contribution à l'étude de la spectrographie de Fourier par holographie, thèse soutenue le 24 juin 1971 devant A. Maréchal, P. Bousquet, P. Connes et S. Lowenthal
* ↑ «Alain Aspect» (en francès). lacademie.tv.
* ↑ «Qui est Alain Aspect, ce chercheur français co-lauréat du prix Nobel de physique ?» (en francès). Radio France, 04-10-2022.
* ↑ «Alain Aspect». https://www.enciclopedia.cat/.+[Consulta: 25 octubre 2022].
* 1 2 3 «Alain Aspect, prix Nobel de physique 2022» (en francès). CNRS, 04-10-2022. [Consulta: 6 octubre 2022].
* ↑ Maryse Gros. «Pasqal donne accès à son ordinateur quantique dans le cloud» (en francès). lemondeinformatique.fr, 10-05-2022. [Consulta: 21 maig 2022]..
* ↑ Gautier Virol. «Pasqal, la pépite française du quantique, qui séduit industriels et instituts de recherche» (en francès), 01-06-2021. [Consulta: 5 octubre 2022].
* ↑ Nicolas Cerf. «Le prix Nobel de physique 2022 pour l’intrication quantique» (en francès). theconversation.com, 05-10-2022..
* ↑ Guillaume Grallet, Chloé Durand-Parenti. «Ce que l’on doit au Prix Nobel de physique Alain Aspect» (en francès), 04-10-2022. [Consulta: 25 abril 2018].
* ↑ «Le prix Nobel de physique 2022 attribué au Français Alain Aspect, un Américain et un Autrichien pour leurs travaux sur la révolution quantique» (en francès), 04-10-2022.
* ↑ «Le Français Alain Aspect parmi les trois lauréats du prix Nobel de physique» (en francès), 04-10-2022.