# Isòtops del potassi

El potassi (K) té 24 isòtops coneguts. Tres isòtops naturals: $^{39}$K (93,3%), el $^{40}$K (0.012%) i el $^{41}$K (6,7%). La massa atòmica estàndard és T 39.0983(1) u. El $^{40}$K es desintegra en $^{40}$Ar estable (11,2% de desintegració) per captura electrònica o emissió de positrons (donant el núclid emissor de positrons amb el període de semidesintegració més llarg). Alternativament i la major part del temps (88,8%) es desintegra en $^{40}$Ca estable per emissió beta; el $^{40}$K té un període de semidesintegració de 1.250×10⁹ anys.
La desintegració del $^{40}$K a $^{40}$Ar permet un mètode de datació de roques força utilitzat. La datació per potassi-argó convencional depèn de l'assumpció que les roques no contenen argó en la seva formació i que tot el subsegüent argó radiogènic(ex, $^{40}$Ar) s'ha retingut quantitativament. Els minerals es daten mesurant la concentració de potassi i la quantitat d'$^{40}$Ar radiogènic que ha acumulat. Els minerals millors per a la datació són la biotita, la moscovita, l'hornblenda plutònica altament metamòrfica, i el feldespat volcànic; totes les mostres de roca dels fluxos volcànics i les intrusives poc profundes també es poden datar si no s'alteren.
Els isòtops de potassi també s'han utilitzat àmpliament com a marcador radioactiu en estudis de meteorització. També s'usa en estudis de cicles biogeoquímics, ja que el potassi és un macronutrient necessari per a la vida.
En persones i animals saludables el $^{40}$K representa la font de radioactivitat més gran, més gran inclús que el ¹⁴C.En un cos humà de 70 kg massa, es desintegren aproximadament uns 4,400 nuclis d $^{40}$K per segon.

## Taula

| Símbol del núclid | Z(p) | N(n) | massa isotòpica (u) | Període de semidesintegració | Espín nuclear | Composició isotòpica representativa (fracció molar) |
| Rang de variació natural (fracció molar) |||
| ³²K | 19 | 13 | 32.02192(54)# | | 1+# | |
| $^{32m}$K | 950(100)# keV | 950(100)# keV | 950(100)# keV | ? | 4+# | |
| $^{33}$K | 19 | 14 | 33.00726(21)# | <25 ns | (3/2+)# | |
| $^{34}$K | 19 | 15 | 33.99841(32)# | <40 ns | 1+# | |
| $^{35}$K | 19 | 16 | 34.988010(21) | 178(8) ms | 3/2+ | |
| $^{36}$K | 19 | 17 | 35.981292(8) | 342(2) ms | 2+ | |
| $^{37}$K | 19 | 18 | 36.97337589(10) | 1.226(7) s | 3/2+ | |
| $^{38}$K | 19 | 19 | 37.9690812(5) | 7.636(18) min | 3+ | |
| $^{38m1}$K | 130.50(28) keV | 130.50(28) keV | 130.50(28) keV | 924.2(3) ms | 0+ | |
| $^{38m2}$K | 3458.0(2) keV | 3458.0(2) keV | 3458.0(2) keV | 21.98(11) µs | (7+),(5+) | |
| $^{39}$K | 19 | 20 | 38.96370668(20) | ESTABLE | 3/2+ | 0.932581(44) |
| $^{40}$K | 19 | 21 | 39.96399848(21) | 1.248(3)E+9 a | 4- | 0.000117(1) |
| $^{40m}$K | 1643.639(11) keV | 1643.639(11) keV | 1643.639(11) keV | 336(12) ns | 0+ | |
| $^{41}$K | 19 | 22 | 40.96182576(21) | ESTABLE | 3/2+ | 0.067302(44) |
| $^{42}$K | 19 | 23 | 41.96240281(24) | 12.360(12) h | 2- | |
| $^{43}$K | 19 | 24 | 42.960716(10) | 22.3(1) h | 3/2+ | |
| $^{44}$K | 19 | 25 | 43.96156(4) | 22.13(19) min | 2- | |
| $^{45}$K | 19 | 26 | 44.960699(11) | 17.3(6) min | 3/2+ | |
| $^{46}$K | 19 | 27 | 45.961977(17) | 105(10) s | 2(-) | |
| $^{47}$K | 19 | 28 | 46.961678(9) | 17.50(24) s | 1/2+ | |
| $^{48}$K | 19 | 29 | 47.965514(26) | 6.8(2) s | (2-) | |
| $^{49}$K | 19 | 30 | 48.96745(8) | 1.26(5) s | (3/2+) | |
| $^{50}$K | 19 | 31 | 49.97278(30) | 472(4) ms | (0-,1,2-) | |
| $^{51}$K | 19 | 32 | 50.97638(54)# | 365(5) ms | 3/2+# | |
| $^{52}$K | 19 | 33 | 51.98261(75)# | 105(5) ms | (2-)# | |
| $^{53}$K | 19 | 34 | 52.98712(75)# | 30(5) ms | (3/2+)# | |
| $^{54}$K | 19 | 35 | 53.99420(97)# | 10(5) ms | 2-# | |
| $^{55}$K | 19 | 36 | 54.99971(107)# | 3# ms | 3/2+# | |

### Notes

* Els valors marcats amb # no procedeixen totalment de dades experimentals, però almenys una part són sistemàtiques.. Els espins amb assignacions febles estan entre parèntesis.
* Les incerteses es donen entre parèntesis després dels últims dígits corresponents. Els valors de les incerteses denota una desviació de l'estàndard, excepte en la composició isotòpica i la massa atòmica de la IUPAC que usen incerteses expandides.

## Referències

* ↑ Methods of soil analysis. Part 3, Chemical methods (en anglès). Madison, Wis.: Soil Science Society of America, 1996, p. 551. ISBN 0-89118-825-8.
* ↑ El cos humà radioactiu(anglès)
* Masses isotòpiques de l'Ame2003 Atomic Mass Evaluation Arxivat 2008-09-23 a Wayback Machine. by G. Audi, A.H. Wapstra, C. Thibault, J. Blachot and O. Bersillon in Nuclear Physics A729 (2003).
* Composicions isotòpiques i masses atòmiques estàndard de Atomic weights of the elements. Review 2000 (IUPAC Technical Report). Pure Appl. Chem. Vol. 75, No. 6, pp. 683-800, (2003) and Atomic Weights Revised (2005) Arxivat 2008-03-05 a Wayback Machine..
* Semidesintegració, espín i dades d'isomers triades d'aquestes fonts:
** Audi, Bersillon, Blachot, Wapstra. The Nubase2003 evaluation of nuclear and decay properties, Nuc. Phys. A 729, pp. 3-128 (2003).
** National Nuclear Data Center, Brookhaven National Laboratory. Information extracted from the NuDat 2.1 database (retrieved Sept. 2005).
** David R. Lide (ed.), Norman E. Holden in CRC Handbook of Chemistry and Physics, 85th Edition, online version. CRC Press. Boca Raton, Florida (2005). Section 11, Table of the Isotopes.
Index de pàgines d'isòtops · Taula de núclids :
| Isòtop més lleuger | Isòtop actual | Isòtop més pesant |
| Isòtops de l'argó | Isòtops del potassi | Isòtops del calci |