OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Arcadio María Larraona y Saralegui

Arcadio María Larraona y Saralegui, C.M.F. (Oteiza de la Solana, 12 de novembre de 1877 — Roma, 7 de maig de 1973), religiós i jurista navarrès.

## Biografia

L'any 1889 ingressa a la congregació claretiana d'Alagó (Saragossa), on cursa els estudis d'humanitats, completats a Cervera (Lleida). L'any 1903 fa la seva professió religiosa a Vic (Barcelona). L'any 1911 és ordenat sacerdot. Aquest mateix any, comença a Roma els estudis de dret canònic i civil a la Universitat Pontifícia de la Santa Creu, on es doctora en tots dos. Des de 1919 a 1959, ensenya dret romà a la Universitat Pontifícia Lateranense. L'any 1943 és nomenat sotssecretari de la Congregació de Religiosos i, l'any 1950, secretari. L'any 1959 és nomenat cardenal diaca dels Santi Biagio e Carlos ai Catinari pel papa Joan XXIII i, l'any 1961, penitenciari major de la Penitenciaria Apostòlica. L'any 1962 és nomenat prefecte de la Congregació de Ritus i president de la Comissió Preparatòria de Litúrgia del Concili Vaticà II. Aquest mateix any, és consagrat bisbe, amb el títol d'arquebisbe de Diocesarea in Isauria, a la catedral de Sant Joan del Laterà (Roma). L'any 1969 el papa Pau VI ho nomena cardenal prevere del Sacro Cuore di Maria i, l'any 1973, camarlenc del Sacre Col·legi i prefecte emèrit de la Congregació de Ritus. És sepultat a la capella de Sant Josep Artesà de la basílica del Sagrat Cor Immaculat de María (Roma), de la qual era titular. Un carrer de Pamplona porta el seu nom.

## Honors i distincions

* Gran Creu d'Alfons X el Savi (1946)
* Gran Creu d'Isabel la Catòlica (1961)
* Gran Creu de Sant Ramon de Penyafort (1965)
* Fill Predilecte de Navarra (1965)

## Vegeu també

* Alfredo de Saralegui y Casellas
* Antonio de Saralegui y Zarandona
* Francisco Saralegui y Arrizubieta
* Leandro de Saralegui y Fernández-Núñez
* Leandro de Saralegui y López-Castro
* Leandro de Saralegui y Medina
* Manuel de Saralegui y Medina
* Martín de Saralegui y de la Colina
* Miguel de Saralegui y Zarandona
* Villa Saralegui

## Referències

* ↑ Biografia d'Arcadio María Larraona y Saralegui per Hugo Rovira de Saralegui a l'article «Saralegui». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Arcadio María Larrona y Saralegui» Arxivat 2016-05-29 a Wayback Machine.. Gran Enciclopedia Navarra.
* ↑ Frisón, B. (1979): Cardenal Larraona. Madrid: Publicaciones Claretianas.
# Waldighofen

Waldighofen (en alsacià Wàldighofe) és un municipi francès, situat a la regió del Gran Est, al departament de l'Alt Rin. L'any 2006 tenia 1.482 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 936 | 967 | 1.039 | 1.017 | 1.048 | 1.178 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Henri Hoff | |

## Personatges il·lustres

* Nathan Katz, escriptor alsacià.
# Waldhof (Luxemburg)

Waldhof (en luxemburguès: Waldhaff; en alemany: Waldhof) és un nucli poblacional de la comuna de Niederanven del districte de Luxemburg al cantó de Luxemburg. Està situada en el cor del bosc de Grünewald, on és l'únic assentament.

## Vegeu també

* Llista de viles de Luxemburg
# Armènia Interior

Armènia Interior va ser una província romana de l'Imperi Romà d'Orient que es va formar l'any 387 amb la part de l'Armènia que va quedar pels romans en la partició del regne que es va fer aquell any, en un tractat entre perses i romans, conegut com el Tractat de pau d'Acilisene, signat potser el 387. La part occidental va quedar sota influència de l'Imperi Romà d'Orient i la resta sota influència de Pèrsia, una regió anomenada la Persarmènia. La frontera entre ambdues parts d'Armènia es va mantenir estable durant uns dos-cents anys i passava per una línia irregular que anava de l'est de Karin (Erzurum) a l'est de Martiriòpolis (Mayyafariquin). Van quedar sota influència romana la Derzene, la Keltzene, l'Acilisene, la Khorzene, el Daranaliq, la Balabitene, l'Astianene, la Sofene o Sofanene i l'Anzitene; a la resta se la va conèixer com a Persarmènia.
La província estavagovernada per un comes i incloïa a més alguns principats armenis i des del 389 les possessions dels Arxakuní (arsàcides).
La comitiva Armeniae no es va constituir immediatament l'any 387, fins i tot es va demorar fins a algun temps després de la mort del rei Arshak III cap al 389, ja que no es menciona encara a la Notitia Dignitatum. El rei armeni durant aquest temps (387-389) va anomenar al seu territori com a Gran Armènia (cadascun dels dos regnes armenis reclamava ser l'autèntic regne de la Gran Armènia o Armènia Major) però a la mort del rei el nom oficial romà pel territori era Armènia Interior encara que ocasionalment era esmentada com a Armènia Superior o Alta Armènia. Va existir fins al 528 quan el nom de la província va passar a ser el de Magna Armenia.

## Referències

* 1 2 Toumanoff, Cyril. Studies in Christian Caucasian history. Georgetown: Georgetown U.P., 1963, p. 131, 137-138, 155, 210.

## Bibliografia

* Eranshahr nach der Geographie des Ps. Moses Xoranac'i, per Joseph Marquart/Markwart, Berlin, 1901, (alemany), accessible a
# Aristip II d'Argos

Aristip II d'Argos (en llatí Aristippus, en grec antic Αρίστιππος "Arístippos") fou tirà d'Argos després de l'assassinat d'Aristòmac I d'Argos, en temps d'Àratos de Sició (segle III aC).
Plutarc el descriu com un exemple de tirania. Àratos el va voler enderrocar però de moment no ho va aconseguir fins que finalment el tirà va morir en una batalla contra Àratos. El va succeir el tirà Aristòmac II d'Argos.

## Referències

* ↑ 3.Aristippus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 298
# Aristides de Tebes

Aristides (en grec antic: Ἀριστείδης, llatí: Aristeides), fill d'Aristodem, va ser un pintor de l'antiga Grècia molt destacat, natural de la ciutat de Tebes. Els seus mestres foren Euxènides i el seu germà Nicòmac, i va florir entre el 360 aC i el 330 aC.
Plini diu que va ser un contemporani una mica més gran que Apel·les, i el descriu amb aquestes paraules: Is omnium primus animum pinxit et sensus hominum expressit, quae vocant Graeci, item perturbationes, és a dir, 'va saber representar els sentiments, expressions i passions que es poden observar a la vida quotidiana'. La seva millor pintura és una nena acostant-se a la seva mare mortalment ferida que mostra la seva por perquè no xucli la sang que treu en lloc de llet del seu pit, segons diu l'Antologia grega. Alexandre el Gran, que admirava molt la pintura, la va portar a Pel·la.
Una altra pintura genial representa un suplicant que sembla que parli realment. Plini menciona altres pintures entre les quals una Iris que quan encara no era acabada ja despertava admiració. Com a exemple de l'elevat preu que van tenir les seves pintures, Plini diu que va pintar per Mnasó d'Elatea una batalla contra els perses amb un centenar de figures, i per cadascuna d'elles va cobrar deu mines. Àtal de Pèrgam va pagar cent talents per una de les seves pintures, després de mort el pintor. També el rei de Pèrgam va comprar a Mummi, quan aquest va posar a la venda els fruits dels seus saquejos, una pintura de Baccus per sis-cents mil sestercis, però quan Mummi es va assabentar del seu valor va refusar la venda i la va portar a Roma al temple de Ceres, on va ser la primera pintura estrangera que va estar exposada en públic a Roma.
Aristides era famós per les seves imatges de cortesanes i, per tant, segons Ateneu de Nàucratis, l'anomenaven πορνογράφος (pornògraf). Tenia una certa duresa en la combinació de colors. Segons alguns autors, va inventar la tècnica de l'encàustica, una tècnica de pintura que es caracteritza per l'ús de la cera com a aglutinant dels pigments, però Plini assenyala que aquest sistema ja l'havien usat altres pintors anteriorment, com ara Polignot i Arcesilau de Paros.
Va deixar dos fills: Níceros i Aristó, que també van ser pintors. Un deixeble seu portà també el nom d'Aristides.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Smith, William. «1.Aristeides». A: A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 296.
# Aristides de Milet

Aristides (en grec antic: Αριστείδης, llatí: Aristides) fou un escriptor grec del segle ii aC natural de la ciutat de Milet. És l'autor al qual s'atribueix l'obra Les Milesíaques, que no s'ha conservat més que en fragments i testimonis però que hom sap que era una novel·la llicenciosa en prosa, escrita en almenys sis llibres i que tenia com a escenari la ciutat de Milet.
Hom el considera l'inventor de la novel·la grega. Les Milesíaques foren traduïdes al llatí per Luci Corneli Sisenna, traducció que va influir sobre Apuleu en les seves Metamorfosis i va gaudir de certa popularitat a Roma, però de la qual només es conserven fragments.
Podria ser el mateix Aristides que va escriure unes obres històriques sobre Sicília, Itàlia i Pèrsia.

## Referències

* ↑ «Aristides de Milet». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 3 Smith, William. «Aristeides». A: A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 296.
# White Rock

«White Rock» té aquests significats:
* White Rock (Dakota del Sud)
* White Rock (Nou Mèxic)
* White Rock (comtat de San Juan), població de Nou Mèxic
* White Rock (pel·lícula)
# Waltenheim

Waltenheim (alsacià Wàltene) és una localitat i comuna francesa, situada al departament de l'Alt Rin, a la regió del Gran Est.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Guy Picquet | |

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 112 | 126 | 173 | 300 | 357 | 505 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Enllaços externs

* Communauté de Communes du Pays de Sierentz (en francès)
* Waltenheim en el Institut géographique national Arxivat 2007-07-17 at Archive.is
* Waltenheim en el Insee Arxivat 2007-10-10 a Wayback Machine.
* Waltenheim, informacions generals en el lloc web quid.fr
# Athens (Pennsilvània)

Athens és una població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 3.415 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Athens tenia 3.415 habitants, 1.427 habitatges, i 857 famílies. La densitat de població era de 749,2 habitants per quilòmetre quadrat.
Dels 1.427 habitatges en un 31,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 43,3% hi vivien parelles casades, en un 13,9% dones solteres, i en un 39,9% no eren unitats familiars. En el 35,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,29 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,98.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,6% tenia menys de 18 anys, un 7,4% entre 18 i 24, un 26,4% entre 25 i 44, un 22% de 45 a 60 i un 19,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 74,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.246 $ i la renda mediana per família de 42.837 $. Els homes tenien una renda mediana de 33.625 $ mentre que les dones 22.361 $. La renda per capita de la població era de 20.874 $. Entorn del 9% de les famílies i l'11,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Athens». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Athens». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Waltenheim-sur-Zorn

Waltenheim-sur-Zorn (en alsacià Wàltene) és un municipi francès, situat a la regió del Gran Est, al departament del Baix Rin. L'any 1999 tenia 641 habitants.
Forma part del cantó de Bouxwiller, del districte de Saverne i de la Comunitat de comunes del Pays de la Zorn.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 500 | 522 | 518 | 551 | 601 | 641 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2008- | Jeannot Krebs | |
# Athens (Nova York)

Athens és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 1.695 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Athens tenia 1.695 habitants, 687 habitatges, i 450 famílies. La densitat de població era de 194,2 habitants/km².
Dels 687 habitatges en un 29,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48,8% hi vivien parelles casades, en un 11,2% dones solteres, i en un 34,4% no eren unitats familiars. En el 29,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,44 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,01.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,1% tenia menys de 18 anys, un 6,2% entre 18 i 24, un 27,6% entre 25 i 44, un 23,4% de 45 a 60 i un 18,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 85 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.927 $ i la renda mediana per família de 43.636 $. Els homes tenien una renda mediana de 34.125 $ mentre que les dones 22.400 $. La renda per capita de la població era de 21.282 $. Entorn del 9,2% de les famílies i el 10,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Athens». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Athens». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Walter Rudolf Hess

Walter Rudolf Hess (alemany: Walter Hess) (Frauenfeld, 17 de març de 1881 - Muralto, 12 d'agost de 1973) fou un oftalmòleg i professor universitari suís guardonat amb el Premi Nobel de Medicina o Fisiologia l'any 1949.

## Biografia

Va néixer el 17 de març de 1881 a la ciutat de Frauenfeld, situada al cantó de Turgòvia. Després d'estudiar medicina a Suïssa i Alemanya va doctorar-se a la Universitat de Zúric l'any 1906, d'on posteriorment va esdevenir professor d'oftalmologia. Entre 1917 i 1951 fou director del Departament de Fisiologia d'aquesta universitat.
Va morir el 12 d'agost de 1973 a la seva residència de Locarno, situada al cantó de Ticino.

## Recerca científica

Interessat en la regulació del flux de la sang i la respiració, la seva recerca s'orientà en l'estudi de les parts del mesencèfal que controlen els òrgans interns.
L'any 1949 fou guardonat amb el Premi Nobel de Medicina o Fisiologia per les seves investigacions demostratives de l'acció que exerceix el mesencèfal sobre les funcions dels òrgans interns, premi que compartí amb el portuguès António Egas Moniz pel descobriment del valor terapèutic de la lobotomia.

## Referències

* ↑ Koelbing, Huldrych M.F.. «Walter Rudolf Hess». A: Historiches Lexikon der Schweiz [Historical Dictionary of Switzerland] (en alemany).
* ↑ «The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1949» (en anglès americà). [Consulta: 2 març 2024].
* ↑ «Walter Rudolf Hess | enciclopedia.cat». [Consulta: 2 març 2024].
* ↑ R. Douglas Fields. Why We Snap: Understanding the Rage Circuit in Your Brain. Dutton, 2016, p. 14, 30. ISBN 9780525954835.
* ↑ Christian W. Hess «W.R. Hess Biography». Schweizer Archiv für Neurologie und Psychiatrie, vol. 159, 4, pàg. 255–261.

## Enllaços externs

* «Walter Rudolf Hess» (en anglès). The Nobel Prize. The Nobel Foundation.
# Walter Röhrl

Walter Röhrl (nascut el 7 de març de 1947 a Regensburg) era un pilot alemany de ral·lis, que va córrer al Campionat Mundial de Ral·lis, guanyant-lo els anys 1980 i 1982. És conegut per les seves famoses vicòries per Fiat, Opel, Lancia i Audi tot i que també va córrer per Porsche, Ford i BMW. L'any 1974 va guanyar el Campionat europeu de ral·lis amb un Opel Ascona i el 1982 el Campionat africà de ral·lis, també amb un Opel Ascona.
Va guanyar 14 ral·lis del campionat del món en tota la seva carrera. L'any 1980, conduint un Fiat 131 Abarth, va aconseguir el seu primer campionat del món. Va repetir-lo l'any 1982, al volant d'un Opel Ascona. El 1982 també va guanyar el campionat africà de ral·lis.
L'any 1981 va guanyar la prestigiosa cursa de les 24 hores de Le Mans a la categoria GTP +3.0 amb un Porsche 944 LM compartit amb Jürgen Barth.

## Victòries al WRC

| # | Ral·li | Any | Copilot | Vehicle |
| 1 | Ral·li Acròpolis | 1975 | Jochen Berger | Opel Ascona |
| 2 | Ral·li Acròpolis | 1978 | Christian Geistdörfer | Fiat 131 Abarth |
| 3 | Critèrium du Quebec | 1978 | Christian Geistdörfer | Fiat 131 Abarth |
| 4 | Ral·li de Monte-Carlo | 1980 | Christian Geistdörfer | Fiat 131 Abarth |
| 5 | Ral·li de Portugal | 1980 | Christian Geistdörfer | Fiat 131 Abarth |
| 6 | Ral·li de l'Argentina | 1980 | Christian Geistdörfer | Fiat 131 Abarth |
| 7 | Ral·li de Sanremo | 1980 | Christian Geistdörfer | Fiat 131 Abarth |
| 8 | Ral·li de Monte-Carlo | 1982 | Christian Geistdörfer | Opel Ascona 400 |
| 9 | Ral·li de Costa d'Ivori | 1982 | Christian Geistdörfer | Opel Ascona 400 |
| 10 | Ral·li de Monte-Carlo | 1983 | Christian Geistdörfer | Lancia 037 Rally |
| 11 | Ral·li Acròpolis | 1983 | Christian Geistdörfer | Lancia 037 Rally |
| 12 | Ral·li de Nova Zelanda | 1983 | Christian Geistdörfer | Lancia 037 Rally |
| 13 | Ral·li de Monte-Carlo | 1984 | Christian Geistdörfer | Audi Quattro A2 |
| 14 | Ral·li de Sanremo | 1985 | Christian Geistdörfer | Audi Quattro Sport S1 |

## Enllaços externs

* Web del pilot Arxivat 2010-11-22 a Wayback Machine.
# Wickersheim-Wilshausen

Wickersheim-Wilshausen (en alsacià Wickersche) és un municipi francès, situat a la regió del Gran Est, al departament del Baix Rin. L'any 1999 tenia 433 habitants.
Forma part del cantó de Bouxwiller, del districte de Saverne i de la Comunitat de comunes del Pays de la Zorn.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 384 | 389 | 378 | 394 | 429 | 433 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Richard Weissgerber | |
| 2008- | René Hatt | |
# Athens (Tennessee)

Athens és una població dels Estats Units a l'estat de Tennessee. Segons el cens del 2000 tenia 13.220 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Athens tenia 13.220 habitants, 5.550 habitatges, i 3.590 famílies. La densitat de població era de 377 habitants/km².
Dels 5.550 habitatges en un 30% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47,2% hi vivien parelles casades, en un 14,8% dones solteres, i en un 35,3% no eren unitats familiars. En el 31,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 13% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,29 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,89.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,9% tenia menys de 18 anys, un 10,1% entre 18 i 24, un 28,3% entre 25 i 44, un 21,4% de 45 a 60 i un 16,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 80,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 29.277 $ i la renda mediana per família de 39.563 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.170 $ mentre que les dones 20.917 $. La renda per capita de la població era de 16.877 $. Entorn del 14,6% de les famílies i el 18,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Athens». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Athens». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# William Bailey

William Bailey (Londres, 6 d'abril de 1888 - Chiswick, 12 de febrer de 1971) fou un ciclista britànic, professional des del 1914 al 1930.
Va destacar en el ciclisme en pista especialment en la velocitat. Va ser com amateur on va obtenir els seus majors èxits, aconseguint quatre Campionats del Món entre el 1909 i el 1913. Va participar, sense sort, en diferents proves als Jocs Olímpics de 1908.

## Palmarès

* 1909
** Campió del món de Velocitat amateur
** Campió nacional en velocitat
* 1910
** Campió del món de Velocitat amateur
** 1r al Gran Premi de París amateur
* 1911
** Campió del món de Velocitat amateur
** 1r al Gran Premi de París amateur
* 1912
** Campió nacional en velocitat
** 1r al Gran Premi de París amateur
* 1913
** Campió del món de Velocitat amateur
** Campió nacional en velocitat
** 1r al Gran Premi de París amateur
* 1920
** 1r al Gran Premi de l'UVF

## Referències

* ↑ «BAILEY William James "Bill"». [Consulta: 6 agost 2024].
* ↑ ONLUS®, Museo del Ciclismo Associazione Culturale. «Museo del Ciclismo - Storia di William Bailey» (en italià). [Consulta: 6 agost 2024].
* ↑ «Olympedia – Bill Bailey». [Consulta: 6 agost 2024].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl