OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Narcissus papyraceus subsp. pachybolbus

Narcissus papyraceus subsp. pachybolbus és una subespècie herbàcia, perenne i bulbosa que pertany a la família de les amaril·lidàcies. És originària del Nord d'Àfrica.

## Descripció

És una planta bulbosa amb les flors de color blanc i un bulb gran de fins a 7 cm d'ample en la maduresa. Es distribueix per Algèria i el Marroc.

## Taxonomia

Narcissus papyraceus subsp. pachybolbus va ser descrita per (Durieu) D.A.Webb i publicat a Botanical Journal of the Linnean Society 76: 305, l'any 1978.

### Etimologia

Narcissus nom genèric que fa referència del jove narcisista de la mitologia grega Νάρκισσος (Narkissos) fill del déu riu Cefís i de la nimfa Liríope; que es distingia per la seva bellesa.
El nom deriva de la paraula grega: ναρκὰο, narkào (= narcòtic) i es refereix a l'olor penetrant i embriagant de les flors d'algunes espècies (alguns sostenen que la paraula deriva de la paraula persa نرگس i que es pronuncia Nargis, que indica que aquesta planta és embriagadora).
papyraceus: epítet llatí que significa "com a paper".

### Sinonímia

* Narcissus pachybolbus Durieu
* Narcissus tazetta subsp. pachybolbus (Durieu) Baker

## Vegeu també

* Característiques de les amaril·lidàcies

## Referències

* ↑ Narcissus papyraceus subsp. pachybolbus a PacificBulbSociety
* ↑ Narcissus papyraceus subsp. pachybolbus a Tropicos
* ↑ A Epítets botànics
* ↑ Narcissus papyraceus subsp. pachybolbus a PlantList
* ↑ Narcissus papyraceus subsp. pachybolbus a Kew
# Loris esvelt gris

El loris esvelt gris (Loris lydekkerianus) és una espècie de primat de la família dels lorísids. Aquesta espècie solia ser considerada una subespècie del loris esvelt vermell amb el tàxon Loris tardigradus lydekkerianus.

## Distribució i hàbitat

Es troba a l'Índia i Sri Lanka. El seu hàbitat natural són els boscos subtropicals o tropicals. Està amenaçada per la pèrdua d'hàbitat.

## Comportament

Igual que els altres loris, són animals nocturns que surten de les cavitats on descansen només amb la foscor. Són principalment insectívors. Al sud-est de l'Índia, la subespècie nominal sovint es troba en els boscos dominats per acàcies i tamarindes o a matolls prop de cultius. Els mascles tenen territoris més grans que les femelles, i viuen generalment en solitari o en parelles. Rarament viuen en grups, encara que poden viure en grups de fins a 6 individus, formats per joves de ventrades recents i altres individus més vells.
Es comuniquen amb una gran varietat de vocalitzacions i també utilitzen el marcatge amb orina i mesc.

## Subespècies

Actualment està dividida en diverses subespècies geogràficament separades:
Les subsepècies índies:
* Loris lydekkerianus malabaricus, als Ghats occidentals de l'Índia (Wroughton, 1917)
* Loris lydekkerianus lydekkerianus, a les planes del sude Mysore i Tamil Nadu estenent-se cap als Ghats orientals(Cabrera, 1908)
Les subespècies de Sri Lanka:
* Loris lydekkerianus grandis (Osman Hill and Phillips, 1932)
* Loris lydekkerianus nordicus (Osman Hill, 1933)
* Loris lydekkerianus nycticeboides (Osman Hill, 1942)

## Referències

* ↑ Nekaris, A., Singh, M. & Kumar Chhangani, A. Loris lydekkerianus. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 1-01-2009. (anglès)
* 1 2 Singh, M., Lindburg, D.G., Udhayan, A., Kumar, M.A., and Kumara, H.N. 1999. Status survey of slender loris Loris tardigradus lydekkerianus in Dindigul, Tamil Nadu, India. Oryx 33(1):31-37. (anglès)
* ↑ Ramakrishna, Sindhu; Singh Mewa; (2002) Home range and ranging pattern in the slender loris (Loris tardigradus lydekkerianus). Primates 43(3):237-248 (anglès)
* ↑ Sindhu Radhakrishna, Mewa Singha (2002) Social Behaviour of the Slender Loris (Loris tardigradus lydekkerianus). Folia Primatologica 73(4):181-196 DOI: 10.1159/000065426 PDF (anglès)
* ↑ Perera, M. Sandun J. «A Review of the Distribution of Grey Slender Loris (Loris lydekkerianus) in Sri Lanka» (PDF). Primate Conservation, vol. 23, 2008, pàg. 89–96. DOI: 10.1896/052.023.0110. Arxivat 2009-02-05 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2009-02-05. [Consulta: 19 març 2021]. (anglès)

## Enllaços externs

* Loris and pottos species, subspecies: data reviews in preparation (anglès)
# Swift (cràter de Deimos)

* Aquest article tracta sobre un cràter de Deimos. Si cerqueu un cràter de la Lluna, vegeu «Swift (cràter)».
Swift és un cràter d'impacte d'1 km de diàmetre present a la superfície de Deimos, el més petit dels satèl·lits naturals de Mart.
El cràter va ser nomenat el 1973 en honor de l'escriptor irlandès Jonathan Swift, que el 1726 va anticipar el descobriment dels satèl·lits naturals de Mart en la seva novel·la Els viatges de Gulliver. És una de les dues característiques superficials de Deimos que han rebut un nom oficial (l'altre és el cràter Voltaire).
El 10 de juliol de 2006, la sonda espacial Mars Global Surveyor de la NASA va prendre una fotografia de Deimos a una distància de 22.985 km que mostra els cràters Swift i Voltaire.

## Referències

* ↑ «Swift». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey.
* ↑ Sheehan, William. «The Hurtling Moons of Mars». A: The Planet Mars: A History of Observation and Discovery (en anglès). Tucson: The University of Arizona Press, 1996.
* ↑ «Deimos!» (en anglès). Malin Space Science Systems, 11-08-2006.

## Vegeu també

* Llista de cràters de Deimos
# Bosquerola pitgroga

La bosquerola pitgroga (Setophaga americana) és una espècie d'ocell de la família dels parúlids (Parulidae) que cria als boscos i pantans d'Amèrica del Nord, des del sud-est del Canadà fins al sud-est dels Estats Units. Passa l'hivern a les Antilles i sud de Mèxic.

## Referències

* ↑ «Bosquerola pitgroga». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 03/02/2013 (català)
# Bosquerola gorjanegra

La bosquerola gorjanegra (Setophaga virens) és una espècie d'ocell de la família dels parúlids (Parulidae) que habita boscos d'Amèrica del Nord, des d'Alberta, cap a l'est, a través del sud del Canadà fins al sud de Labrador i Terranova i cap al sud fins a Alabama, Geòrgia i Carolina del Sud. Passa l'hivern a les Antilles, Mèxic, Amèrica Central i nord de Sud-amèrica.

## Referències

* ↑ «Bosquerola gorjanegra». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 08/10/2022 (català)
# Bernat Guillem Samasó

Bernat Guillem Samasó va ser President de la Generalitat de Catalunya, nomenat el 14 d'agost de 1452.
Probablement era l'oncle del seu predecessor, en Bertran Samasó, qui li va assegurar el lloc de diputat en la renovació de càrrecs. Aquesta manipulació de càrrecs va fer que es comencés a considerar el canvi de sistema d'elecció, que arribaria al trienni 1452-1455.
La seva trajectòria eclesiàstica s'inicià a Sant Joan de les Abadesses, posteriorment va ser canonge de la seu de Tarragona, en representació de la qual va estar al Parlament de Barcelona e 1438, a la Cort de Barcelona (1439) i a la Cort de Lleida (1440). Es traslladà a Sant Pere d'Àger com abat comandatari en 1442. Va conèixer Pero Ximénez de Urrea quan participava en les Corts de Perpinyà-Vilafranca de 1446-1449 i fou decisiu en el seu futur nomenament com a diputat eclesiàstic. Mentre va ser al front de la Generalitat, deixa Sant Pere d'Àger per tornar a Sant Joan de les Abadesses, sent nomenat abat el 13 de maig de 1454. Va morir en 1456.

## Bibliografia

* Història de la Generalitat de Catalunya i els seus Presidents Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2003. ISBN 84-412-0884-0
Presidents de la Generalitat de Catalunya :
# Bernat I

Bernat I és el nom dels següents personatges:
* Bernat I d'Alvèrnia dit “el Vell”, comte d'Alvèrnia i abat laic de Brioude vers 846-863 i 864 a una data posterior al 866
* Bernat I d'Armanyac dit el Guenyo (?-995), primer comte privatiu d'Armanyac
* Bernat I de Berga (?-1050), comte de Berga (1035-1050)
* Bernat I de Besalú, dit Bernat Tallaferro (~970 - Provença, 1020), comte de Besalú (988-1020) i comte de Ripoll (1003-1020)
* Bernat I de Cabrera (? - 1332), onzè vescomte de Cabrera, del llinatge dels Cabrera
* Bernat I de Cerdanya (? - ~1118), comte de Cerdanya, comte de Conflent i comte de Berga (1094-1118)
* Bernat I de Claramunt (? - ~1090), senyor del castell de Claramunt, senyor del castell de Tamarit i vescomte de Tarragona
* Bernat I de Comenge, diversos personatges
* Bernat I de Foix (979/981 - ~1034), comte de Bigorra (1010-~1034) i senyor de Foix (1012-~1034)
* Bernat I de Foixà (mitjan segle XII), primogènit de Guillem de Foixà, primer personatge documentat varvassor del llinatge empordanès dels Foixà
* Bernat I de Poitiers, comte de Poitiers (~815-825/827)
* Bernat I de Ribagorça (? - ~955), comte de Ribagorça (920-955)
* Bernat I de Saxònia-Meiningen (Gotha, 1649 -Meiningen, 1706)
* Bernat II el Vedell (865 - 872) i comte de Carcassona i Rasès (872)
* Bernat I de Vilamarí (? - 1463), noble i militar català del llinatge de Vilamarí, Senyor de Palau-saverdera i de Boadella, corsari i almirall de l'Armada Reial d'Aragó
* Bernat Ramon I de Pallars Jussà (? - 1124), comte de Pallars Jussà entre el 1113 i el 1124
* Roger Bernat I de Castellbó (? - 1350), senyor de Montcada i vescomte de Castellbò (1315-1350)
* Roger Bernat I de Foix dit “el Gras”, (Foix, 1130 - 1188), comte de Foix (1148-1188) i governador de Provença
* Roger Bernat I de Pallars Sobirà (1370 - 1424), Comte de Pallars Sobirà i Senyor d'Urtx (1416 - 1424)
# Binocle d'imatge estabilitzada

Uns binocles d'imatge estabilitzada són uns binocles que tenen un mecanisme per disminuir el moviment aparent de la vista causat pel moviment dels propis binocles. S'han utilitzat un gran varietat de mecanismes diferents per a l'estabilització de la imatge.
Estan dissenyats per minimitzar el tremolor de la imatge en els prismàtics de mà. Els prismàtics de major potència apropen més la imatge, però el moviment d'imatge també és més gran inclus amb un petit moviment de les mans. La tecnologia d'estabilització d'imatge en prismàtics garanteix l'ajust instantani de la imatge per compensar aquest moviment. Les principals marques que fabriquen prismàtics estabilitzats per la imatge són Canon, Fujinon, Nikon, Carl Zeiss i Bushnell.

## Sistemes actius

En aquests sistemes, el canvi d'actitud dels prismàtics es detecta electrònicament i es modifica alguna part del sistema per corregir aquest desplaçament. Es pot desplaçar un grup de lents o es pot canviar l'angle d'un prisma ple de fluid.

## Sistemes passius

En aquests altres sistemes no hi ha cap retroalimentació d'un sensor a l'element corrector. Tot el binocular es pot estabilitzar mitjançant l'ús d'un giroscopi, o els prismes binocles es poden desenganxar de les carcasses, de manera que no es vegin afectats pel moviment binocular.

## Ús

Els prismàtics estabilitzats per imatge s'utilitzen amb freqüència quan es veuen des d'un objecte en moviment com un vaixell o un avió. També són molt útils amb prismàtics d'alta potència. Els prismàtics estabilitzats per imatge s'han tornat populars entre els astrònoms aficionats.

## Altres estabilitzadors òptics d'imatge

L'estabilització d'imatge també s'utilitza en lents de vídeo i càmera.

## Vegeu també

* Monocular
* Telescopi
* Cercle meridià

## Referències

* 1 2 Tony Northrup. Tony Northrup's Photography Buying Guide: How to Choose a Camera, Lens, Tripod, Flash & More. Mason Press, Incorporated, 26 novembre 2014, p. 92–. ISBN 978-0-9882634-2-0.
* ↑ Biometrics—Advances in Research and Application: 2013 Edition: ScholarlyBrief. ScholarlyEditions, p. 94–. ISBN 978-1-4816-8576-4.
* 1 2 Tony Northrup. Tony Northrup's Photography Buying Guide: How to Choose a Camera, Lens, Tripod, Flash & More. Mason Press, Incorporated, 26 November 2014, p. 92–. ISBN 978-0-9882634-2-0.

## Enllaços externs

* Understanding-lenses-image-stabilization
# Bollitori

El bollitori (apareix denominat també com a bullitori i bacallar bollit) és un guisat elaborat en cassola que conté fesols, creïlles i carabassa amb bacallà. Aquest plat és tradicional en alguns municipis de la província d'Alacant. Per no tindre cap ingredient carni, és un plat que se sol elaborar per Setmana Santa, concretament el Dijous Sant.
En el bollitori, el bacallà en saladura és l'ingredient principal. Aquest peix sol dessalar-se unes hores abans posant-se en remull. Les verdures, que solen ser creïlla, carabassa i faves, se solen tallar en trossos de grandària similar i es bollen en una olla, juntament amb el bacallà. Se solen escalfar uns ous en l'aigua de les verdures. Finalment, el bacallà se serveix juntament amb les verdures cuites i l'ou escalfat.

## Referències

* 1 2 «Cocina la receta Bollitori de bacalao de Daniel Frías Carbonell» (en espanyol europeu). [Consulta: 1r agost 2020].
* ↑ Luis Felipe Lescure Beruete, (2003), DICCIONARIO GASTRONÓMICO. Términos, Refranes, Citas y Poemas, Madrid, Editorial Visión Libros, pag. 45
# Bon Repòs (el Masnou)

Bon Repòs és un edifici del municipi del Masnou (Maresme) inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa entre mitgeres de planta quadrada que està format per soterrani, planta baixa i planta pis i acabat amb una coberta plana practicable a manera de terrat. L'edifici que havia estat aïllat i envoltat de jardí. Fruit de la construcció de cossos nous a cada costat, l'única façana que resta és la meridional, encarada a la plaça de Marcel·lina de Monteys.
La façana té una composició simètrica. La planta baixa es troba formada per la porta principal d'accés a la que s'hi arriba a través d'una petita escalinata. A cada costat de la porta hi ha dues balconeres semicirculars amb balustrada. Les tres obertures estan fetes amb arcs carpanells. A la planta pis, hi ha tres obertures, cadascuna d'elles dividida per dues columnetes i amb tres petits arcs de mig punt. Damunt la cornisa hi ha una gran balustrada d'obra amb pinacles als costats. El parament de la façana és un estucat pintat amb un cert relleu imitant carreus posats a portell.

## Referències

* 1 2 Fitxa "08118/82 Casa Bon Repòs - El Masnou" a "patrimonicultural.diba.cat"
* ↑ «Bon Repós». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 23 juliol 2016].
# Bonilla de la Sierra

Bonilla de la Sierra és un municipi de la província d'Àvila, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Limita al sud amb Villafranca de la Sierra, Casas del Puerto i San Miguel de Corneja.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 212 | 202 | 196 | 167 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Ávila (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 16 setembre 2021].
# Bury (Gran Manchester)

Bury és un municipi de l'àrea metropolitana de Manchester, al comtat de Gran Manchester, al nord d'Anglaterra, a la vora del riu Irwell, amb una població de 60.718 habitants, i metropolitana de 183.200 habitants.

## Economia

L'activitat industrial està especialitzada en el sector de la confecció, de les fàbriques de tint i d'articles com el paper i els metalls. Està ben comunicada mitjançant carreteres, ferrocarrils i canals amb les ciutats industrials més importants de la regió nord-occidental.
La seva llarga tradició com centre manufacturer de teixits de llana es remunta al segle xiv, quan els immigrants d'origen flamenc van introduir aquesta activitat en la ciutat. En els primers anys del segle xviii l'activitat dominant era la fabricació de teles de cotó, activitat que es va mantenir fins a la dècada de 1950.

## Referències

* ↑ «Population: 2001 Census – Key statistics» (en anglès). Metropolitan Borough of Bury. Arxivat de l'original el 2011-09-28. [Consulta: 13 febrer 2012].
# Burwell (Nebraska)

Burwell és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 1.130 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Burwell tenia 1.130 habitants, 507 habitatges, i 277 famílies. La densitat de població era de 419,5 habitants per km².
Dels 507 habitatges en un 24,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48,5% hi vivien parelles casades, en un 4,7% dones solteres, i en un 45,2% no eren unitats familiars. En el 42,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 27,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,12 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,97.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23% tenia menys de 18 anys, un 4,2% entre 18 i 24, un 20,1% entre 25 i 44, un 23,7% de 45 a 60 i un 28,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 47 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 75,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 22.569 $ i la renda mediana per família de 33.558 $. Els homes tenien una renda mediana de 24.875 $ mentre que les dones 17.222 $. La renda per capita de la població era de 13.949 $. Aproximadament el 10,3% de les famílies i el 14,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Burwell». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Burwell». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Bury Football Club

El Bury Football Club és un club de futbol anglès de la ciutat de Bury, Gran Manchester. El 27 d'agost de 2019, el club va ser expulsat de la lliga anglesa de futbol per problemes financers.

## Història

El club fou creat l'any 1885 per Aiden Arrowsmith en una reunió entre els clubs Bury Wesleyans i Bury Unitarians. El 1892 guanyà la Lancashire Challenge Cup i el 1894 ingressà a la segona divisió de la Football League, títol que guanyà en la seva primera participació, assolint l'ascens a la First Division, romanent-hi fins al 1912.
El 21 d'abril de 1900 derrotà el Southampton FC 4-0 a la final de la FA Cup. Repetí triomf el 1903, aquest cop derrotant per 6-0 el Derby County FC un 18 d'abril. Aquest resultat es manté com la major victòria de la història en una final de la FA Cup.
L'any 1923 tornà a ascendir a la First Division i la temporada 1925-26 assolí la seva millor classificació a la categoria, amb una quarta posició. Dues temporades més tard, això no obstant, tornà a baixar a Segona, no havent tornat a jugar mai més a la màxima categoria del futbol anglès. L'any 1971 baixà per primer copa a la Fourth Division.
Amb l'ajut del seu benefactor Hugh Eaves, aconseguí retornar a la segona categoria durant els anys 1997-99, però tornà a descendir per irregularitats econòmiques.

## Palmarès

* Segona Divisió anglesa:
** 1895
* Tercera Divisió anglesa:
** 1961, 1997
* FA Cup:
** 1900, 1903
* Lancashire Cup:
** 1892, 1899, 1903, 1906, 1926, 1958, 1983, 1987
* Lancashire Junior Cup:
** 1890
* Manchester Cup:
** 1894, 1896, 1897, 1900, 1903, 1905, 1925, 1951, 1952, 1962, 1968

## Referències

* ↑ «Bury FC: Membership of the League Withdrawn». EFL, 27-08-2019. [Consulta: 14 desembre 2019].
* ↑ «Shakers' fans take control». BBC News, 31-05-2002.

## Enllaços externs

* Lloc web oficial del club
* Futbol base del club Arxivat 2008-10-06 a Wayback Machine.
* Fòrum de seguidors The Mighty Shakers Arxivat 2013-09-27 a Wayback Machine.
# Bidiga

Bidiga fou un petit país manding a la vora del riu Níger a uns 50 km al sud de Niagassola i a 40 km al sud-oest de Kangaba. La ciutat principal era Faraoualia o Faraoulia; s'estenia cap a l'oest fins a Siguiri. Avui correspon en la seva major part a una part de la prefectura de Siguiri a Guinea a la frontera amb Mali.
El país fou sotmès per Samori Turé el febrer de 1882. Al acostar-se el hivern de 1885, després de combatre els francesos al sud de Niagassola, Samori Turé es va retirar a Faraoulia. Posteriorment fou cedit per Samori a França al tractat de Kéniebacoro de 25 de març de 1886 i annex de 16 d'abril de 1886. No obstant Samori encara va anar a l'estiu de 1886 a la regió on va recaptar impostos.

## Referències

* Histoire de la conquête du Soudan français (1878-1899) pel Tinent Gatelet
# Bowen (cràter)

Bowen és un petit cràter lunar d'impacte de 8 km de diàmetre. Està situat al sud-oest dels Montes Haemus, en la vora de la petita mar lunar anomenada Lacus Doloris (Llac del Dolor).
| Cràter Bowen, vist des del nord (Apol·lo 17) | Cràter Bowen, vista obliqua (Apol·lo 15) |
Es distingeix per tenir un sòl relativament pla en lloc de tenir forma de bol com els cràters més petits. Inicialment va ser designat com Manilius A, fins a ser canviat el nom per la Unió Astronòmica Internacional (UAI) en 1973. El cràter Manilius es localitza al sud, en la riba oposada del Lacus Doloris.

## Vegeu també

* Llista de cràters lunars
* Selenografia

## Referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.

## Enllaços externs

* "Bowen (cràter)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* «Digital Lunar Orbiter Photographic Atles of the Moon» (en anglès). [Consulta: 14 juliol 2018].
* «LROC :: QuickMap - Targeting Mapa LROC» (en anglès). [Consulta: 14 juliol 2018].
* «The-moon.wikispaces.com: Bowen» (en anglès). [Consulta: 14 juliol 2018].
# Birbhum

Birbhum fou un estat tributari de l'Índia, del tipus zamindari. Fou creat vers finals del segle XVI, però el sanad que conferia les terres no fou donat fins al temps de Murshid Quli Jafar Khan (1703-1727), virrei de Bengala. El 1765 l'Imperi va cedir l'administració de Bengala a la Companyia Britànica de les Índies Orientals, però el zamindari local va romandre al poder sota autoritat del col·lector del districte de Murshidabad fins al 1787 quan el zamindari, junt amb el de Bankura, fou confiscat i es va crear el districte de Birbhum.

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.