OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Codi ATC A16

El codi ATC A16, descrit com Altres productes per al tracte alimentari i metabolism, és una subgrup terapèutic de l'Anatomical, Therapeutic, Chemical Classification System (ATC). La classificació ATC és un sistema de codis alfanumèric desenvolupat per l'Organització Mundial de la Salut (OMS) per als fàrmacs i altres productes sanitaris. El subgrup A16 és part del grup anatòmic A Sistema digestiu i metabolisme.
Els codis per a ús veterinari (codis ATCvet) poden han estat creats afegint la lletra Q davant dels codis ATC humans: QA16...
Les adaptacions estatals de la classificació ATC poden incloure codis addicionals no presents en aquesta llista, que segueix la versió de l'OMS.

## A16A Altres productes per al tracte alimentari i metabolisme

    A16A A Aminoàcids i derivats
    A16A B Enzims
    A16A X Productes diversos per al tracte alimentari i el metabolisme

## Referències

* ↑ «ATC/DDD Index 2016: code A16». WHO Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology.
* ↑ «ATCvet Index 2016: code QA16». WHO Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology.
# Codi ATC A06

El codi ATC A06, descrit com Laxants, és una subgrup terapèutic de l'Anatomical, Therapeutic, Chemical Classification System (ATC). La classificació ATC és un sistema de codis alfanumèric desenvolupat per l'Organització Mundial de la Salut (OMS) per als fàrmacs i altres productes sanitaris. El subgrup A06 és part del grup anatòmic A Sistema digestiu i metabolisme.
Els codis per a ús veterinari (codis ATCvet) poden han estat creats afegint la lletra Q davant dels codis ATC humans: QA06...
Les adaptacions estatals de la classificació ATC poden incloure codis addicionals no presents en aquesta llista, que segueix la versió de l'OMS.

## A06A Laxants

* A06AA Suavitzants, emol·lients
** A06AA01 Parafina líquida
** A06AA02 Docusat sòdic
** A06AA51 Parafina líquida, combinacions
* A06AB Laxants de contacte
* A06AC Formadors de volum
* A06AD Laxants osmòtics
* A06AG Ènemes
* A06AX Altres laxants

## Referències

* ↑ «ATC/DDD Index 2016: code A06». WHO Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology.
* ↑ «ATCvet Index 2016: code QA06». WHO Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology.
# Colibrí cua de tisora

El colibrí cua de tisora (Hylonympha macrocerca) és una espècie d'ocell de la subfamília dels troquilins (Trochilinae) dins la família dels troquílids (Trochilidae) i és l'únic membre del gènere Hylonympha (Gould, 1873). Es troba només a Veneçuela, concretament a la península de Pària.
El seu hàbitat natural és l'humit bosc de boira tropical o subtropical. Es troba amenaçat per la destrucció de l'hàbitat.
L'UICN el va classificar com a espècie vulnerable. Nogensmenys, recerca recent mostra que és un exemplar més rar del que es pensava, i per aquest motiu el seu estatus ha pujat fins a Espècie en perill d'extinció l'any 2008.

## Referències

* ↑ «Colibrí cua de tisora». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 octubre 2024(català)
* ↑ BLI (2004)
* ↑ BLI (2008)

## Bibliografia

* BirdLife International (BLI) (2008): Arxivat 2008-09-14 a Wayback Machine. [2008 IUCN Redlist status changes. Consultat el 23 de maig de 2008.

## Enllaços externs

* http://www.birdlife.org/datazone/ebas/index.html?action=SpcHTMDetails.asp&sid=1991&m=0 Arxivat 2009-01-03 a Wayback Machine.
# Coll de Gossem

El Coll de Gossem és una muntanya de 799 metres que es troba al municipi de Castellfollit del Boix, a la comarca catalana del Bages.
Al cim hi ha un vèrtex geodèsic (referència 278113001).
# Ciència del sistema Terra

La ciència del sistema Terra (en anglès, Earth system science o ESS) busca integrar diversos camps d'estudi per entendre la Terra en la seva manifestació com un sistema. Aquesta disciplina considera la interacció entre atmosfera, hidrosfera, litosfera (geosfera), biosfera, criosfera, i heliosfera.
El 1996, la Unió geofísica americana, en cooperació amb el Keck Geology Consortium i amb el suport de cinc divisions de la National Science Foundation, van convocar un taller "per definir objectius educatius comuns entre totes les disciplines de les ciències de la Terra." En el seu informe, els participants van destacar que, "els camps que componen les ciències de la Terra i l'espai es troben contínuament sota importants avenços que promouen la comprensió de la Terra com un cert nombre de sistemes interrelacionats." Tot reconeixent la importància d'un enfocament sistèmic, l'informe del taller va recomanar que el currículum de la ciència del sistema Terra fos desenvolupat amb suport de la National Science Foundation.
El Carleton College del Centre de Recursos Educatius de la Ciència, va aportar la següent definició: "La ciència del sistema Terra abasta la química, física, biologia, matemàtiques i ciències aplicades, transcendint les fronteres disciplinàries per tractar la Terra com un sistema integrat i busca comprendre les interaccions físiques, químiques, biològiques i humanes que determinen els estats passats, present i futurs de la Terra. La ciència del sistema Terra proveeix una base física per entendre el món en el qual vivim i sobre el qual la humanitat busca aconseguir la sostenibilitat."

## Referències

* ↑ Stanley, Steven M. Earth System History. Macmillan, 2005.
* ↑ Jacobson, Michael. Earth System Science, From Biogeochemical Cycles to Global Changes. 2nd. Londres: Elsevier Academic Press, 2000. ISBN 978-0123793706 [Consulta: 7 setembre 2015].
* ↑ Kump, Lee. The Earth System (2nd edition). New Jersey: Prentice Hall, 2004. ISBN 0-13-142059-3.
* ↑ Christiansen, E.H.; Hamblin, W.K.. Dynamic Earth. Jones & Bartlett Learning, 2014.
* ↑ Cockell, Charles. An Introduction to the Earth-Life System. Cambridge University Press.
* ↑ Harris, Charles; Murton, Julian B. Cryospheric Systems: Glaciers and Permafrost. Geological Society of London, 2005.
* ↑ «Shaping the Future of Undergraduate Earth Science Education». American Geophysical Union. Arxivat de l'original el 16 de setembre de 2008. [Consulta: 12 maig 2009].
* ↑ «Earth System Science in a Nutshell». Carleton College. [Consulta: 10 març 2009].
# Comunitat de comunes del Castelbriantais

La Comunitat de comunes del Castelbriantais (en bretó Kumuniezh-kumunioù Kastell-Briant) és una estructura intercomunal francesa, situada al departament del Loira Atlàntic a la regió País del Loira però a la Bretanya històrica. Té una extensió de 619,6 kilòmetres quadrats i una població de 33.006 habitants (2010).

## Composició

Agrupa 19 comunes :
* Châteaubriant
* La Chapelle-Glain
* Erbray
* Fercé
* Grand-Auverné
* Issé
* Juigné-des-Moutiers
* Louisfert
* La Meilleraye-de-Bretagne
* Moisdon-la-Rivière
* Noyal-sur-Brutz
* Petit-Auverné
* Rougé
* Ruffigné
* Saint-Aubin-des-Châteaux
* Saint-Julien-de-Vouvantes
* Soudan
* Soulvache
* Villepot

## Vegeu també

* Intercomunalitats del Loira Atlàntic

## Enllaços externs

* Comunitat de comunes del Castelbriantais Arxivat 2006-09-19 a Wayback Machine.
* (francès) (bretó) Geografia de Bretanya : portal geogràfic, cartogràfic i estadístic
# Comunitat de comunes del Pays Houdanais

La Comunitat de comunes del Pays Houdanais (oficialment: Communauté de communes du Pays Houdanais) és una Comunitat de comunes del departament d'Yvelines, a la regió de l'Illa de França, i del departament d'Eure i Loir, a la regió de Centre – Vall del Loira.
Creada al 1997, està formada per 36 municipis, 32 a Yvelines i 4 a Eure i Loir. La seu es troba a Houdan.

## Municipis
### Yvelines

* Adainville
* Bazainville
* Boinvilliers
* Boissets
* Bourdonné
* Civry-la-Forêt
* Condé-sur-Vesgre
* Courgent
* Dammartin-en-Serve
* Dannemarie
* Flins-Neuve-Église
* Grandchamp
* Gressey
* La Hauteville
* Houdan
* Longnes
* Maulette
* Mondreville
* Montchauvet
* Mulcent
* Orgerus
* Orvilliers
* Osmoy
* Prunay-le-Temple
* Richebourg
* Rosay
* Saint-Martin-des-Champs
* Septeuil
* Tacoignières
* Le Tartre-Gaudran
* Tilly
* Villette

### Eure i Loir

* Boutigny-Prouais
* Goussainville
* Havelu
* Saint-Lubin-de-la-Haye

## Referències

* ↑ CC du Pays Houdanais

## Eure i Loir

* Pàgina oficial
# Comte de Toledo

El Comes Toletanum o Comte de Toledo, era el funcionari encarregat de la capital del Regne de Toledo o dels visigots. Encara que la majoria de ciutats tenien comte, la situació del comte de la capital, Toledo, comportava especial rellevància.
# Conca de Calonge

La conca de Calonge es forma de tres conques de rieres a la vila de Calonge que desguassen directament al Mar Mediterrani: la conca meridional, la conca central i la conca septentrional. Són totes rieres de règim pluvial amb cabal força irregular.
El 13 d'octubre de 2005, unes pluges diluvials van augmentar el cabal d'aquesta conca força tranquil·la en temps normals i causar una inundació greu. Les aigües van emportar-se una desena de cotxes. A l'aiguabarreig de la riera del Tinar i de la riera de Calonge, els torrents van endur-se mitja casa.

## Conca septentrional

* Aubi
* Rec Madral
** Riera Monells

## Conca central

* Riera de Calonge
** Riera del Tinar
*** riera del Jonc
*** rec de Brugueres
* Rifred
** Rielancs
** Riera de la Ganga
** Riera de S'Orinella (Riera de la Vila)
** Folc
* Riera de Cabanyes o Riera dels Molins
** Torrent d'en Simonet
** Rec del Bassal Gran
** Torrent del Comal dels Lladres
** Torrent de Can Jan
** Riera de Mas Riera
** Riera de Mas Cases

## Conca meridional

* Torrent Sant Jordi
* Rec d'en Massoni

## Galeria

* La riera de Calonge el 2007
* La riera de Calonge al mateix lloc a l'octubre 2005
* La riera del Tinar el 2007
* La riera del Tinar al mateix lloc a l'octubre 2005

## Referències

* ↑ Caner i Estrany, Pere. La vall de Calonge. Calonge: Ajuntament de Calonge, 1983, p. 24. ISBN 9788450084467.
# Com ensinistrar un drac 3

Com ensinistrar un drac 3 (títol original: How to Train Your Dragon: The Hidden World) és una pel·lícula estatunidenca d'animació per ordinador i d'acció i fantasia. Està basada en la saga de llibres homònima de Cressida Cowell, i està produïda per DreamWorks Animation. És la seqüela de Com ensinistrar un drac 2 i l'últim títol de la trilogia Com ensinistrar un drac. El film es va estrenar primer a Austràlia el 3 de gener del 2019, i en català el 22 de febrer del mateix any.
Va rebre crítiques positives que en destacaven l'animació, les escenes d'acció, la banda sonora, el doblatge i els missatges emocionals, i ha recaptat més de 359 milions de dòlars arreu del món, cosa que la converteix en la desena pel·lícula amb més recaptació del 2019.

## Argument

Un any després dels fets de Com ensinistrar un drac 2, en Singlot i l'Esdentegat continuen rescatant dracs capturats, però a l'illa hi comença a haver superpoblació. Tots dos s'embarcaran en un viatge en què descobriran el seu veritable destí: la llibertat.

## Repartiment

* Jay Baruchel com a Singlot, el fill de Stoick el Vast i Valka, el recent coronat cap de viking de Berk, i el que inicialment va entrenar els dracs.
** A.J. Kane com el jove Singlot.
* America Ferrera com a Astrid, una excel·lent lluitadora; ella és la núvia promesa d'en Singlot.
* F. Murray Abraham com a Grimmel l'Esgarrifós, un infame caçador de dracs responsable de la quasi-extinció de les Fúries nocturnes.
* Cate Blanchett com a Valka, un drac rescatador i la mare d'en Singlot, que ara viu a Berk després de vint anys d'aïllament.
* Craig Ferguson com a Gobber, un experimentat guerrer, ferrer, i dentista de dracs.
* Jonah Hill com a Snotlout Jorgenson, un confiat i poc intel·ligent, però fiable amic d'en Singlot.
* Christopher Mintz-Plasse com a Cuadepeix, un entusiasta amic d'en Singlot, coneixedor de la història dels dracs que sovint la relata en estil de joc de rol.
* Gerard Butler com a Stoick el Vast, el difunt pare d'en Singlot i l'anterior cap de Berk, com es veu en salts enrere.

## Referències

* 1 2 «Els films ‘Com ensinistrar un drac 3’ i ‘La rata pirata’ s'estrenen en català aquest divendres a 35 sales de cinema de tot Catalunya». Llengua catalana. Generalitat de Catalunya, 20-02-2019 [Consulta: 22 febrer 2019].
* ↑ «Com ensinistrar un drac 3». esadir.cat. [Consulta: 1r maig 2019].
* ↑ «How to Train Your Dragon: The Hidden World» (en anglès). Box Office Mojo. [Consulta: 22 febrer 2019].
* 1 2 3 «How to Train Your Dragon 3 Pushed Back to 2017». ComingSoon.net, 02-09-2014. Arxivat de l'original el 2014-10-06. [Consulta: 2 setembre 2014].
* ↑ «F. Murray Abraham To Get Evil for DreamWorks Animation's How to Train Your Dragon 3». Deadline.com, 01-11-2017.
* 1 2 3 «How to Train Your Dragon 3 (2019) News & Info». Screen Rant. [Consulta: 28 desembre 2017].
* ↑ «How to Train Your Dragon 3 Is the Best One Yet, Says Gerard Butler». Screen Rant. [Consulta: 6 juny 2018].

## Enllaços externs

* Com ensinistrar un drac 3 a Goita què fan, ara!
# Comtat de Zagreb

El comtat de Zagreb (en croat Zagrebačka županija) és un comtat croat. Pel fet que envolta la ciutat de Zagreb, aquest comtat es considera com l'àrea metropolitana de la capital croata. La població del comtat era de 309.696 habitants en 2001.
El comtat té molta història: la seva capital, la ciutat de Samobor existeix des de 1242. A més, era una de les primeres localitats turístiques de la regió. Avui, el desenvolupament econòmic i urbà de les seves ciutats està estretament vinculat a Zagreb. És més, diverses ciutats tals com Zaprešić, Velika Gorica o Sesvete (que ara és un districte de Zagreb) s'estan fusionant amb les àrees industrials de la capital. El comtat limita al nord amb els comtats de Krapina-Zagorje i de Varaždin, a l'est amb el comtat de Bjelovar-Bilogora, al sud-est amb el comtat de Sisak-Moslavina i al sud-oest amb el comtat de Karlovac.

## Ciutats i municipis

El comtat de Zagreb 8 ciutats i 26 municipis:

### Ciutats

* Dugo Selo
* Ivanić-Grad
* Jastrebarsko
* Samobor
* Sveti Ivan Zelina
* Velika Gorica
* Vrbovec
* Zaprešić

### Municipis

* Bedenica
* Bistra
* Brckovljani
* Brdovec
* Dubrava
* Dubravica
* Farkaševac
* Gradec
* Jakovlje
* Klinča Sela
* Kloštar Ivanić
* Krašić
* Kravarsko
* Križ
* Luka
* Marija Gorica
* Orle
* Pisarovina
* Pokupsko
* Preseka
* Pušća
* Rakovec
* Rugvica
* Stupnik
* Sveta Nedjelja
* Žumberak

## Enllaços externs

* Pàgina oficial del comtat de Zagreb (en croat)
# Comunió de Porvoo

La Comunió de Porvoo és la comunitat formada per un acord entre tretze Esglésies europees que es consideren hereves plenes del cristianisme catòlic i apostòlic però també del protestant. L'acord, anomenat "La Declaració en Comú de Porvoo" (The Porvoo Common Statement), va establir la plena comunió entre les Esglésies participants; va ser consensuat el 1994, a la ciutat finlandesa de Porvoo (Borgå). Les Esglésies involucrades van ser les anglicanes de les Illes Britàniques, les luteranes (Esglésies nacionals) dels països nòrdics i les luteranes dels països bàltics. Consensos posteriors van atreure a l'acord les Esglésies de la Comunió Anglicana de la península Ibèrica.
La Comunió de Porvoo no té una seu. Cada membre de l'Església té una persona de contacte, les quals formen un grup de contacte que es reuneix cada any. Dos bisbes luterans i un d'anglicà són els comoderadors del grup de contacte, i hi ha dos cosecretaris també extrets de les dues tradicions esmentades. Hi ha també conferències i reunions organitzades per discutir qüestions d'interès per a tota la Comunió.

## Participants

Les Esglésies signants de la Comunió de Porvoo són les següents:
Des de 1994
* Església episcopal escocesa
* Església de Noruega
* Església de Suècia (antigament, Església oficial)
* Església evangèlica luterana estoniana
* Església evangèlica luterana de Lituània
Des de 1995
* Església d'Anglaterra
* Església d'Irlanda
* Església de Gal·les
* Església nacional d'Islàndia (Església evangèlica luterana d'Islàndia)
* Església evangèlica luterana de Finlàndia
Des de 2001
* Església lusitana catòlica apostòlica evangèlica (Portugal)
* Església espanyola reformada episcopal
Des de 2010
* Església del poble danès (Dinamarca)
Hi ha Esglésies que participen com a observadores; aquestes:
* Església evangèlica luterana de Letònia (des de 1994)
* Església evangèlica luterana de Letònia a l'estranger (des de 2010)
* Església luterana a la Gran Bretanya (des de 2010)

## Referències

* ↑ THE PORVOO COMMON STATEMENT
* ↑ Porvoo Communion. 18 de juny de 2010.
* ↑ Interchange. 18 de juny de 2010.
* ↑ The Porvoo Communion: Anglican Churches i The Porvoo Communion: Lutheran Churches. 3 de gener de 2011 (anglès).
# Comunn na Gàidhlig

Comunn na Gàidhlig ("La societat del gaèlic") abreviat "Cnag" (pronunciat "Crag") és una organització que promou el gaèlic escocès i la seva cultura associada.
Comunn na Gàidhlig es va fundar el 1984 per la Scottish Office per tal de coordinar nous desenvolupaments de la política lingüística gaèlica. Té estatus d'organització benèfica. Consta d'oficines a Stornoway, Inverness, Glasgow, Portree i Oban. El seu president és Donald Martin.
Comunn na Gàidhlig no s'ha de confondre amb An Comunn Gàidhealach, que té una cobertura cultural més àmplia o Bòrd na Gàidhlig, una quango (organització no governamental quasi-autònoma).

## Enllaços externs

* Lloc web de Comunn na Gàidhlig (gaèlic escocès)(anglès)
# Copa Catalunya de futbol sala

«Copa Catalunya de futbol sala» té aquests significats:
* Copa Catalunya de futbol sala femenina
* Copa Catalunya de futbol sala masculina
# Corxet Lie de camps vectorials

En el camp matemàtic de la topologia diferencial, el corxet Lie de camps vectorials, també conegut com a corxet de Jacobi – Lie o commutador de camps vectorials, és un operador que assigna a dos camps vectorials X i Y qualsevol d'una varietat llisa M un tercer camp vectorial denotat per [X, Y].
    Conceptualment, el corxet de Lie [X, Y] és la derivada de Y al llarg del flux generat per X, i de vegades es denota ${\mathcal {L}}_{X}Y$ ("Derivada de Y al llarg de X"). Això es generalitza a la derivada de Lie de qualsevol camp tensor al llarg del flux generat per X.
    El corxet de Lie és una operació R - bilineal i converteix el conjunt de tots els camps vectorials suaus de la varietat M en una àlgebra de Lie (de dimensions infinites).
    El corxet de Lie té un paper important en la geometria diferencial i la topologia diferencial, per exemple en el teorema d'integrabilitat de Frobenius, i també és fonamental en la teoria geomètrica dels sistemes de control no lineals.
    Hi ha tres enfocaments conceptualment diferents però equivalents per definir el corxet Lie:
    Cada camp vectorial suau $X:M\rightarrow TM$ en una varietat M es pot considerar com un operador diferencial que actua sobre funcions suaus $f(p)$ (on $p\in M$ i $f$ de classe $C^{\infty }(M)$) quan definim $X(f)$ ser una altra funció el valor de la qual en un punt $p$ és la derivada direccional de f en p en la direcció X (p). D'aquesta manera, cada camp vectorial llis X esdevé una derivació sobre C$^∞$(M). A més, qualsevol derivació sobre C$^∞$(M) sorgeix d'un camp vectorial suau únic X.
    En general, el commutador $\delta _{1}\circ \delta _{2}-\delta _{2}\circ \delta _{1}$ de dues derivacions qualsevol $\delta _{1}$ i $\delta _{2}$ és de nou una derivació, on $\circ$ indica la composició dels operadors. Això es pot utilitzar per definir el parèntesi de Lie com el camp vectorial corresponent a la derivació del commutador:
    $[X,Y](f)=X(Y(f))-Y(X(f))\;\;{\text{ per tot }}f\in C^{\infty }(M).$

## Referències

* ↑ «lie derivative - Lie bracket in vector fields» (en anglès). https://math.stackexchange.com.+[Consulta: 21 novembre 2022].
* ↑ «Lie Bracket of Vector Fields - Definition» (en anglès). https://www.liquisearch.com.+[Consulta: 21 novembre 2022].
* ↑ Isaiah 2009, pàg. 20–21, nonholonomic systems; Khalil 2002, pàg. 523–530, feedback linearization.
* ↑ «Lie brackets and integrability» (en anglès). https://maths-people.anu.edu.au.+[Consulta: 21 novembre 2022].
# Corwith

Corwith és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 350 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Corwith tenia 350 habitants, 150 habitatges, i 94 famílies. La densitat de població era de 86,6 habitants per km².
Dels 150 habitatges en un 28,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51,3% hi vivien parelles casades, en un 7,3% dones solteres, i en un 37,3% no eren unitats familiars. En el 34% dels habitatges hi vivien persones soles el 19,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,33 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,97.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,7% tenia menys de 18 anys, un 5,1% entre 18 i 24, un 24,6% entre 25 i 44, un 22,6% de 45 a 60 i un 22% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 27.222 $ i la renda mediana per família de 38.333 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.031 $ mentre que les dones 16.528 $. La renda per capita de la població era de 13.054 $. Entorn del 9,8% de les famílies i l'11,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Corwith». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Corwith». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Coreses

Coreses és un municipi de la província de Zamora, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Limita al nord amb Algodre i Gallegos del Pan, al sud-est amb Fresno de la Ribera, i al nord-oest amb Molacillos.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 1337 | 1250 | 1224 | 1158 |
# Cultura Paracas

La cultura Paracas va tenir lloc entre el 800 aC i el 100 aC a la península homònima del Perú, que significa "pluja de sorra", pels forts vents de la regió. Destaca per la qualitat dels seus tèxtils i ceràmica. Com altres pobles precolombins, practicaven la deformació craniana artificial, tal com s'observa a les restes humanes conservades, algunes en excel·lent estat perquè provenen de mòmies. La momificació ritual es duia a terme gràcies a la sequedat del clima. Es col·locava el cadàver sota una pila de mantes brodades luxosament. Les imatges d'aquestes mantes tenen relació amb el viatge de l'ànima després de la mort.

## Referències

* ↑ Kauffmann Doig, Federico: Historia y arte del Perú antiguo. Tomo 2. Lima, Ediciones PEISA, 2002. ISBN 9972-40-214-2
* ↑ Wallace, Dwight T. (1960). "Early Paracas Textile Techniques". American Antiquity. 26 (2): 279–281
# Cromosoma 4

El cromosoma 4 és un dels 23 parells de cromosomes humans. Es tenen normalment dues còpies d'aquest cromosoma. El cromosoma 4 té més de 186 milions de parells de bases (el material que compon l'ADN i representa entre el 6 i el 6,5 per cent del total de l'ADN a la cèl·lula). El cromosoma 4 conté entre 700 i 1.100 gens.

## Malalties associades

Les següents són algunes de les malalties relacionades amb gens localitzats al cromosoma 4:
* Acondroplasia
* Càncer de bufeta
* Crouzonodermoskeletal syndrome
* Leucèmia limfoide crònica
* Síndrome d'Ellis-van Creveld
* Fibrodisplasia sificant progressiva
* Hemofília C
* Malaltia de Huntington
* Síndrome hemolítica urèmica
* Síndrome del miol de gat

## Referències

* ↑ «Human Genome Assembly GRCh38 - Genome Reference Consortium» (en anglès), 24-12-2013. [Consulta: 4 març 2017].
* ↑ «Search results - 4[CHR] AND "Homo sapiens"[Organism] AND ("has ccds"[Properties] AND alive[prop]) - Gene», 08-09-2016. [Consulta: 28 maig 2017].
* ↑ Tom Strachan; Andrew Read Human Molecular Genetics. Garland Science, 2 abril 2010, p. 45. ISBN 978-1-136-84407-2.
* ↑ Genome Decoration Page, NCBI. Ideogram data for Homo sapience (850 bphs, Assembly GRCh38.p3). Last update 2014-06-03. Retrieved 2017-04-26.
* Cromosomes humans