OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Pavia de jardí

La pavia o pavia de jardí (Aesculus ×carnea), és un híbrid fèrtil comercial entre les espècies Aesculus hippocastanum, el castanyer bord, i Aesculus pavia, la pavia.

## Descripció

És una planta ornamental de flors rosades vermelloses, particularment sensibles a l'entollament. És molt més petita que el castanyer d'Índia comú] (A. hippocastanum). Les fulles són compostes i palmades i amb sis o set folíols, normalment retorçats; més fosques, més rugoses i més petites que A. hippocastanum i presenten els marges dentats. Les flors són de color vermell i es troben agrupades en panícules de 12 a 20 cm de longitud. Moltes de les llavors són estèrils. Pot arribar a fer una alçada de fins a 26 metres i té una escorça de color verd-gris fosc amb fissures rosades que es tornen roges amb el temps. Presenta unes gemmes resinoses cap a la primavera. La floració és entre l'Abril i el Maig. Els fruits són càpsules llises o una mica espinoses d'un color verd amarronat i contenen de dos a tres llavors.

## Distribució i hàbitat

Aquest arbre caduc no tolera els sòls calcaris i necessita humitat tant al substrat com a l'ambient.
És bastant susceptible a malalties criptogàmiques i al virus "Strawberry latent ring spot" que és contagiat pel nematode Xyphinema diversicaudatum per inoculació mecànica.

## Bibliografia

* Steckbrief.
* Bilder.
* Forma Briotii Arxivat 2008-01-17 a Wayback Machine.

## Referències

* ↑ «Aesculus ×carnea». Noms de plantes. Corpus de fitonímia catalana. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 9 març 2022].
* ↑ «Aesculus × carnea». Árboles ornamentales. [Consulta: 19 desembre 2021].
* ↑ http://w110.bcn.cat/portal/site/MediAmbient/menuitem.0d4d06202ea41e13e9c5e9c5a2ef8a0c/?vgnextoid=6d4bb482294bc310VgnVCM1000001947900aRCRD&vgnextchannel=3cc37037aed1a210VgnVCM10000074fea8c0RCRD&vgnextfmt=formatDetall&lang=es_ES
# Litoria bibonius

Litoria bibonius és una espècie de granota del gènere Litoria de la família Hylidae. Originària de les Illes D'Entrecasteaux en Papua Nova Guinea.

## Referències

* ↑ «Amphibian Species of the World 6.2, an Online Reference» (en anglès). Museu Americà d'Història Natural. [Consulta: 11 agost 2024].
* ↑ «Litoria bibonius» (en anglès). Universitat de Califòrnia a Berkeley - AmphibiaWeb. [Consulta: 11 agost 2024].
# Resolució 676 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 676 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, fou adoptada per unanimitat el 28 de novembre de 1990 després de recordar les resolucions 598 (1987) 618 (1988), 631 (1989), 642 (1989), 651 (1990) i 671 (1990) i havent examinat un informe del Secretari General Javier Pérez de Cuéllar sobre el Grup d'Observadors Militars de les Nacions Unides per Iran i Iraq, el Consell va decidir:
    (a) renovar el mandat del Grup d'Observadors Militars de les Nacions Unides per Iran i Iraq per un altre període de dos mesos fins al 31 de gener de 1991;
    (b) demanar al Secretari General que, després de debats amb ambdues parts, informe sobre el futur del Grup d'Observadors amb les seves recomanacions durant el mes de gener de 1991.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 601 a la 700 (1987 - 1991)
* Guerra Iran-Iraq

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Le Buisson (Marne)

Le Buisson és un municipi francès, situat al departament del Marne i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 91 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Le Buisson era de 91 persones. Hi havia 35 famílies, de les quals 8 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 19 parelles sense fills i 8 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 40 habitatges, 35 eren l'habitatge principal de la família, 2 eren segones residències i 3 estaven desocupats. 37 eren cases i 1 era un apartament. Dels 35 habitatges principals, 31 estaven ocupats pels seus propietaris i 4 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 2 tenien dues cambres, 1 en tenia tres, 8 en tenien quatre i 24 en tenien cinc o més. 26 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 15 habitatges hi havia un automòbil i a 18 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Le Buisson el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 8 | 75 a 79 | 4 |
| 0 | 70 a 74 | 8 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 12 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 12 | 40 a 44 | 0 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 8 | 30 a 34 | 12 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 4 | 10 a 14 | 0 |
| 4 | 5 a 9 | 0 |
| 8 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 60 persones, 40 eren actives i 20 eren inactives. De les 40 persones actives 38 estaven ocupades (18 homes i 20 dones) i 2 estaven aturades (2 dones i 2 dones). De les 20 persones inactives 6 estaven jubilades, 4 estaven estudiant i 10 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una empresa d'hostatgeria i restauració.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era un restaurant.
L'any 2000 a Le Buisson hi havia 4 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 584 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Le Buisson a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Le Buisson a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Portada/efemèride setembre 26

Jacques Chirac
« 25 de setembre · 26 de setembre · 27 de setembre »
# CAQ

CAQ té els següents significats:
* Coalition Avenir Québec, partit polític del Quebec
* Convenció sobre Armes Químiques, tractat internacional per al control de les armes químiques
* Qualitat assistida per ordinador (del seu nom en anglès Computer-Aided Quality), ús d'ordinadors per al control de qualitat dels productes
# Paraliparis hubbsi

Paraliparis hubbsi és una espècie de peix pertanyent a la família dels lipàrids.

## Hàbitat

És un peix marí i batidemersal que viu entre 1.200 i 1.600 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Atlàntic sud-occidental: el nord de l'Argentina.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Collett R., 1879. Fiske fra Nordhavs-expeditionens sidste togt, sommeren 1878. Forh. Vidensk. Selsk. Christiania v. 14. 1-106.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Andriàixev, A. P., 1986. Review of the snailfish genus Paraliparis (Scorpaeniformes: Liparididae) of the Southern Ocean. Theses Zoologicae v. 7: i-iv + 1-204.
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Txernova, N. V.; Stein, D. L.; Andriàixev, A. P «Family Liparidae (Scopoli, 1777) snailfishes» (en anglès). California Academy of Sciences Annotated Checklists of Fishes, 31, 72, 2004.
* ↑ Andriàixev, A. P., 1998. A review of recent studies of Southern Ocean Liparidae (Teleostei: Scorpaeniformes). Cybium 22(3):255-266.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Litoria aruensis

Litoria aruensis és una espècie de granota del gènere Litoria de la família dels hílids. Originària d'Indonèsia.

## Referències

* ↑ «Amphibian Species of the World 6.2, an Online Reference» (en anglès). Museu Americà d'Història Natural. [Consulta: 11 agost 2024].
* ↑ «Litoria aruensis» (en anglès). Universitat de Califòrnia a Berkeley - AmphibiaWeb. [Consulta: 11 agost 2024].
# Resolució 672 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 672 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, adoptada per unanimitat el 12 d'octubre de 1990 després de reafirmar les resolucions 476 (1980) i 478 (1980), el Consell va expressar la seva alarma als disturbis de Jerusalem el 8 d'octubre de 1990, resultant la mort de més de 20 palestins i la lesió de més de 150 persones, inclosos civils i fidels palestins.
El Consell va condemnar les accions de les forces de seguretat d'Israel, i va demanar a Israel que complís les seves obligacions legals en virtut del Quart Conveni de Ginebra. La resolució 672 també va autoritzar una missió que s'enviaria a la regió per investigar l'incident, que es reportarà a finals d'octubre de 1990.
Israel va rebutjar la resolució, al·legant que no va prestar atenció als atacs als adoradors jueus al Mur de les Lamentacions.

## Referències

* ↑ Cuéllar, Javier Pérez de. Pilgrimage for peace: a Secretary-General's memoir. Palgrave Macmillan, 1997, p. 96. ISBN 978-0-312-16486-7.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 601 a la 700 (1987 - 1991)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Lafuente

Lafuente és el nom dels següents personatges:
* Aida Lafuente Penaos (Lleó, 1915 - Oviedo, 1934), militant revolucionària que va lliurar la seva vida durant la Revolució d'Astúries de 1934
* Andoni Lafuente Olaguibel (Gernika, 1985), ciclista espanyol professional des del 2007
* Bernat Lafuente Ferriols (Carlet, la Ribera Alta, 1922 - València, 2013), químic valencià
* David Lafuente o David Martín Lafuente (Pinos Puente, Granada, 1988), cantant espanyol
* Elsa Lafuente Medianu (1976), model, productora i actriu espanyola
* Iñaki Lafuente Sancha (Baracaldo, Biscaia, 1976), futbolista basc que juga de porter
* José Manuel Lafuente Garrido (Baiona, 1984), futbolista gallec que ocupa la posició de davanter
* José María Lafuente López (Barcelona, 1921-2010), jurista i polític balear d'UM i del PPIB
* Llorenç Lafuente i Vanrell (Maó, 1881 - 1936), escriptor, publicista i militar menorquí
* Marcelo Régulo Lafuente Ortega (Xerès, 1968), futbolista andalús que ocupava la posició de davanter
* Ricardo Lafuente Aguado (Torrevella, 1930 - 2008), compositor valencià d'havaneres
# Lliga ACB 2003/04

Lliga ACB 2003-2004. El Tau Cerámica va acabar en el primer lloc al final de la fase regular, però va guanyar la lliga el FC Barcelona que va derrotar en la final dels playoffs a l'Adecco Estudiantes. Els llocs de descens els van ocupar el Jabones Pardo Fuenlabrada i el Polaris World Murcia.

## Lliga regular

| Posición | Equipo | J | G | P |
| 1 | Tau Cerámica | 34 | 28 | 6 |
| 2 | FC Barcelona | 34 | 23 | 11 |
| 3 | Pamesa Cerámica València | 34 | 23 | 11 |
| 4 | Adecco Estudiantes | 34 | 20 | 14 |
| 5 | Real Madrid | 34 | 20 | 14 |
| 6 | Unicaja de Málaga | 34 | 20 | 14 |
| 7 | Auna Gran Canaria | 34 | 17 | 17 |
| 8 | DKV Joventut | 34 | 16 | 18 |
| 9 | Ricoh Manresa | 34 | 16 | 18 |
| 10 | Unelco Tenerife | 34 | 16 | 18 |
| 11 | Fórum Valladolid | 34 | 16 | 18 |
| 12 | Caja San Fernando | 34 | 15 | 19 |
| 13 | Casademont Girona | 34 | 15 | 19 |
| 14 | Etosa Alacant | 34 | 14 | 20 |
| 15 | Leche Río Breogán | 34 | 14 | 20 |
| 16 | Caprabo Lleida | 34 | 13 | 21 |
| 17 | Jabones Pardo Fuenlabrada | 34 | 13 | 21 |
| 18 | Polaris World CB Murcia | 34 | 7 | 27 |

## Playoff 2004

| Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Final | Final |
| Tau Ceràmica | 3 | | | | |
| DKV Joventut | 0 | | | | |
| DKV Joventut | 0 | Tau Ceràmica | 2 | | |
| | | Adecco Estudiantes | 3 | | |
| Adecco Estudiantes | 3 | Adecco Estudiantes | 3 | | |
| Real Madrid | 1 | | | | |
| Real Madrid | 1 | | | FC Barcelona | 3 |
| | | | | Adecco Estudiantes | 2 |
| FC Barcelona | 3 | | | Adecco Estudiantes | 2 |
| Auna Gran Canaria | 1 | | | | |
| Auna Gran Canaria | 1 | FC Barcelona | 3 | | |
| | | Unicaja de Málaga | 0 | | |
| Pamesa València | 2 | Unicaja de Málaga | 0 | | |
| Unicaja de Málaga | 3 | | | | |
# Portu Empedocli

Porto Empedocle (sicilià 'a Marina) és un municipi italià, dins de la província d'Agrigent. L'any 2008 tenia 17.204 habitants. Limita amb els municipis d'Agrigent i Realmonte. L'any 2003 va decidir adoptar Vigata com a segon nom de la localitat, un homenatge al lloc imaginari on se situen les històries del comissari Montalbano, creat per l'escriptor local Andrea Camilleri. L'any 2009 es va revocar la decisió.

## Alcaldes des del 1944

* Alfonso Inclima (del 1944 al 1952)
* Giuseppe Sinesio (del 1952 al 1969)
* Carmelo De Leo (del 1969 al 1970)
* Salvatore Sciangula (del 1975 al 1977)
* Guido Dassori (del 1978 al 1980)
* Domenico Ferrara (del 1983 al 1985)
* Giuseppe Sinesio (del 1985 al 1989)
* Antonio Sinesio (del 1989 al 1994)
* ... Gibilaro (del 1994 al 1996)
* Orazio Guarraci (del 1996 al 2001)
* Salvatore Lauricella (Comissari temporal) (del 2001 al 2001)
* Paolo Ferrara (del 2001 al 2006)
* Calogero Firetto (del 2006)

## Personatges il·lustres

* Empèdocles, filòsof grec d'Agrigent.
* Andrea Camilleri, escriptor
* Cico Falzone, guitarrista del grup Nomadi.
* Giovanni Inghilleri, baríton
* Giovanni Sansone, matemàtic
# Paraliparis holomelas

Paraliparis holomelas és una espècie de peix pertanyent a la família dels lipàrids.

## Descripció

* Fa 9,5 cm de llargària màxima.

## Hàbitat

És un peix marí i batidemersal que viu entre 128 i 3.356 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic nord: el mar d'Okhotsk, el nord de les illes Kurils, el sud-est de Kamtxatka, el sud del mar de Bering, el golf d'Alaska i la Colúmbia Britànica.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Collett R., 1879. Fiske fra Nordhavs-expeditionens sidste togt, sommeren 1878. Forh. Vidensk. Selsk. Christiania v. 14. 1-106.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Gilbert, C. H., 1896. The ichthyological collections of the steamer Albatross during the years 1890 and 1891. Report of the United States Fish Commission v. 19 (1893): 393-476, Pls. 20-35.
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Stein, D. L., 1978. A review of the deepwater Liparidae (Pisces) from the coast of Oregon and adjacent waters. Proc. Cal. Acad. Sci. 127:1-55.
* ↑ Parin, N.V., V.V. Fedorov i B.A. Sheiko, 2002. An annotated catalogue of fish-like vertebrates and fishes of the seas of Russia and adjacent countries: Part 2. Order Scorpaeniformes. J. Ichthyol. 42(Suppl.1):S60-S135.
* ↑ Txernova, N. V.; Stein, D. L.; Andriàixev, A. P «Family Liparidae (Scopoli, 1777) snailfishes» (en anglès). California Academy of Sciences Annotated Checklists of Fishes, 31, 72, 2004.
* ↑ Evermann, B.W. i E.L. Goldsborough, 1907. The fishes of Alaska. Bull. U.S. Bur. Fish. 26: 219-360.
* ↑ Fedorov, V.V., I.A. Chereshnev, M.V. Nazarkin, A.V. Shestakov i V.V. Volobuev, 2003. Catalog of marine and freswater fishes of the northern part of the Sea of Okhotsk. Vladivostok: Dalnauka, 2003. 204 p.
* ↑ Quast, J.C. i E.L. Hall, 1972. List of fishes of Alaska and adjacent waters with a guide to some of their literature. U.S. Dep. Commer., NOAA Tech. Rep. NMFS SSRF-658, 47 p.

## Bibliografia

* Divisió de Peixos de la Smithsonian Institution. Base de dades de la col·lecció de peixos del Museu Nacional d'Història Natural (en anglès). Smithsonian Institution, 2001.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Gormonda de Monpeslier

Gormonda de Monpeslier (fl....1226-1229) fou una trobairitz occitana.

## Vida

No es conserva cap vida de Gormonda de Monpeslier ni documents que ens donin informació sobre la seva persona. Tal com indica el seu nom, hauria estat originària de Montpeller. La cronologia de la seva producció poètica es basa en el fet que la seva única poesia conservada és una resposta a un sirventès de Guilhem Figueira i els fets històrics als quals s'al·ludeix.

## Obra

L'única obra coneguda de Gormonda és un sirventès de tipus polític. És l'únic sirventès polític que es conserva escrit per una trobairitz, cosa que hi ha atret l'atenció dels estudiosos. El sirventès és una resposta al de Guilhem Figueira en què criticava violentament Roma. Gormonda respon en 20 estrofes que segueixen la mètrica del sirventès de Guilhem; gairebé totes s'inicien amb el mot Roma adreçant-se a la ciutat com a personificació de l'Església. Gormonda justifica la croada (vv. 43-44: Piegz de Sarrazis e de pus fals coratge / Heretjes mesquis son "els heretges són mesquins i pitjors que sarraïns i més falsos de cor") i ataca el comte Raimon de Tolosa.
* (177,1) Greu m'es a durar, quar aug tal descrezensa (resposta a 217,2 de Guilhem Figueira: D'un sirventes far en est son que m'agenssa)

## Referències

* ↑ Que l'han etiquetat de "primera poesia política francesa escrita per una dona" (Städtler, pàg. 129)
* ↑ Una explicació sobre la numeració de la poesia trobadoresca d'acord amb el repertori de Pillet i Carstens es troba a l'article Alfred Pillet.

## Bibliografia

* Alfred Pillet / Henry Carstens, Bibliographie der Troubadours von Dr. Alfred Pillet [...] ergänzt, weitergeführt und herausgegeben von Dr. Henry Carstens. Halle : Niemeyer, 1933 [Gormonda de Montpeslier és el número PC 177].
* Camille Chabaneau, Sur un vers de Na Gormonda, in: Revue des langues romanes 19 (1881), pàg. 303-304.
* Angelica Rieger, Un sirventes féminin - la trobairitz Gormonda de Monpeslier, in: Peter T. Ricketts (ed.), Actes du Premier Congrès International de l'Association Internationale d'Etudes Occitanes (Southampton, 4 - 10 August, 1984), Londres: AIEO / Westfield College, pàg. 423-455.
* Katharina Städtler, The "Sirventes" by Gormonda de Monpeslier, in: W. D. Paden (ed.), The Voice of the Trobairitz, Philadelphia, 1989, pp. 129-155.

## Vegeu també

* Llista de trobadors i trobairitz.

## Enllaços externs

* http://troubadours.byu.edu/PC/PC-177/177%20-%20Gormonda%20de%20Montpellier.htm
* http://www.rialto.unina.it/BdT.htm (s'hi pot trobar el text sencer del sirventès amb traducció anglesa i italiana).
* http://trobadors.iec.cat/autors_obres_d.asp?autor=Gormonda (s'hi pot trobar el text sencer del sirventès).
# Litoria booroolongensis

Litoria booroolongensis és una espècie de granota que es troba a Nova Gal·les del Sud i al nord de Victòria (Austràlia).

## Referències

* Gillespie, G., Lemckert, F., Robertson, P. & Littlejohn, M. (2004). Litoria booroolongensis. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 7 de gener de 2008 (en anglès).
# Lafossaïta

La lafossaïta és un mineral de la classe dels halurs. Rep el seu nom del cràter La Fossa, a l'illa Vulcano, situada a l'arxipèlag de les Eòlies (Itàlia).

## Característiques

La lafossaïta és un halur de fórmula química Tl(Cl,Br). Cristal·litza en el sistema isomètric, formant una espècie de recobriment de cristalls en forma de cubs i octàedres i les seves combinacions. La seva duresa a l'escala de Mohs és 3 a 4.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la lafossaïta pertany a «03.AA - Halurs simples, sense H₂O, amb proporció M:X = 1:1, 2:3, 3:5, etc.» juntament amb els següents minerals: marshita, miersita, nantokita, iodargirita, tocornalita, bromargirita, clorargirita, carobbiïta, griceïta, halita, silvina, vil·liaumita, salmiac, calomelans, kuzminita, moschelita, neighborita, clorocalcita, kolarita, radhakrishnaïta, callacolloïta i hephaistosita.

## Formació i jaciments

Es forma per sublimació del gas de les fumaroles. Sol trobar-se associada a altres minerals com: cannizzarita, galenobismutita o pirita. La seva localitat tipus es troba al cràter La Fossa, a l'illa Vulcano, a l'arxipèlag de les Eòlies (Província de Messina, Sicília). També a Itàlia se n'ha trobat al vesuvi. Es coneixen altres dos indrets en es pot trobar aquesta espècie mineral: al mont Nakkaalaaq (Groenlàndia) i als dipòsits de tal·li de Xiangquan (Xina).

## Referències

* ↑ «Lafossaite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 22 novembre 2015].
# Lliga ACB 2005/06

La lliga ACB 2005-2006 va començar el 15 d'octubre del 2005. L'Unicaja de Màlaga va acabar en el primer lloc al final de la fase regular i va guanyar als playoffs. Els llocs de descens els van ocupar el Ricoh Manresa i el Leche Río Breogán.

## Fase Regular

| Posició | Equip | J | G | P | PF | PC |
| 1 | Unicaja | 34 | 26 | 8 | 2.753 | 2.512 |
| 2 | TAU Cerámica | 34 | 25 | 9 | 2.855 | 2.607 |
| 3 | Winterthur Barcelona | 34 | 24 | 10 | 2.747 | 2.551 |
| 4 | DKV Joventut | 34 | 23 | 11 | 2.834 | 2.645 |
| 5 | Gran Canaria Dunas | 34 | 20 | 14 | 2.568 | 2.493 |
| 6 | Reial Madrid | 34 | 19 | 15 | 2.640 | 2.485 |
| 7 | Akasvayu Girona | 34 | 18 | 16 | 2.739 | 2.701 |
| 8 | Adecco Estudiantes | 34 | 17 | 17 | 2.770 | 2.832 |
| 9 | Pamesa Valencia | 34 | 16 | 18 | 2.638 | 2.693 |
| 10 | Alta Gestión Fuenlabrada | 34 | 15 | 19 | 2.621 | 2.706 |
| 11 | Caja San Fernando | 34 | 14 | 20 | 2.662 | 2.764 |
| 12 | Etosa Alacant | 34 | 14 | 20 | 2.574 | 2.639 |
| 13 | CB Granada | 34 | 14 | 20 | 2.620 | 2.755 |
| 14 | Fórum Valladolid | 34 | 13 | 21 | 2.706 | 2.767 |
| 15 | Lagun Aro Bilbao | 34 | 13 | 21 | 2.534 | 2.672 |
| 16 | Llanera Menorca | 34 | 12 | 22 | 2.600 | 2.772 |
| 17 | Ricoh Manresa | 34 | 12 | 22 | 2.599 | 2.722 |
| 18 | Leche Río Breogán | 34 | 8 | 26 | 2.477 | 2.653 |

## Playoff 2007

| Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Final | Final |
| Unicaja | 3 | | | | |
| Adecco Estudiantes | 0 | | | | |
| Adecco Estudiantes | 0 | Unicaja | 3 | | |
| | | DKV Joventut | 2 | | |
| DKV Joventut | 3 | DKV Joventut | 2 | | |
| Gran Canaria Dunas | 0 | | | | |
| Gran Canaria Dunas | 0 | | | Unicaja | 3 |
| | | | | TAU Cerámica | 0 |
| TAU Cerámica | 3 | | | TAU Cerámica | 0 |
| Akasvayu Girona | 1 | | | | |
| Akasvayu Girona | 1 | TAU Cerámica | 3 | | |
| | | Winterthur Barcelona | 0 | | |
| Winterthur Barcelona | 3 | Winterthur Barcelona | 0 | | |
| Reial Madrid | 1 | | | | |
# Portsmouth (Ohio)

Portsmouth és una població dels Estats Units a l'estat d'Ohio. Segons el cens del 2000 tenia una població d'habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Portsmouth tenia 20.909 habitants, 9.120 habitatges, i 5.216 famílies. La densitat de població era de 749,6 habitants per km².
Dels 9.120 habitatges en un 25,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 37,9% hi vivien parelles casades, en un 15,6% dones solteres, i en un 42,8% no eren unitats familiars. En el 37,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,19 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,87.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22% tenia menys de 18 anys, un 11,3% entre 18 i 24, un 25,9% entre 25 i 44, un 21,2% de 45 a 60 i un 19,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 78,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 23.004 $ i la renda mediana per família de 31.237 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.521 $ mentre que les dones 20.896 $. La renda per capita de la població era de 15.078 $. Aproximadament el 18,3% de les famílies i el 23,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Portsmouth». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Portsmouth». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].