OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Santo Domingo de Pirón

Santo Domingo de Pirón és un municipi de la província de Segòvia, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1970 | 1981 | 1991 | 1996 | 2001 | 2006 | 2020 |
| 110 | 74 | 48 | 56 | 64 | 63 | 53 |

## Llegendes

* Llegenda de El Tuerto de Pirón
Fernando Delgado Sanz, més conegut com El Tuerto de Pirón ser un bandoler nascut el 1846 a Santo Domingo de Pirón. Robava als rics, assaltava esglésies i camins, va actuar principalment a la serra de Guadarrama i la en conca de el Riu Pirón encara que són famoses seu històries per tota la província de Segòvia i part de la Madrid. Segons la història en 1866 a el tornar a Santo Domingo de Pirón a l'acabar el servei militar la seva nòvia de Sant Domingo de Pirón amb la qual estava promès s'havia casat després pressions familiars. Llavors va decidir iniciar la seva carrera robant i humiliant a el pare de la qual va ser la seva núvia que era cacic de la zona. A tota la zona es cantava una cobla que deia:
   A Santo Domingo de Pirón a cada casa un lladre; menys a casa de l'alcalde; que ho són el fill i el pare.
* Llegenda de les Tres Germanes
Això era un rei que tenia tres filles: la Verge de Hornuez (Moral de Hornuez), la de l'Henar (Cuéllar) i la de Hontanares d'Eresma d'allò més maca i que es volien tant que no podien passar sense veure. No obstant això, quan estaven juntes tampoc podeían deixar de renyar entre elles així que el pare, avorrit de sentir-les caminar a la Graña a tota hora, buscava la manera de posar remei a tan desesperant situació. I va ser estant en aquestes quan se li va ocórrer construir tres cases a la part alta de tres turons bastant allunyats dentre si; quan van estar construïdes tancar en cadascuna d'elles a una de les seves filles, que així podien veure sense barallar. Els llocs escollits van ser uns turons d'Espirdo, Basardilla i Collado Hermoso, on hi ha les ermites de Veladiez, Pedernal i la Serra.

## Referències

* ↑ «Provincia de Segovia (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 12 març 2021].
* ↑ Redacción. «Santo Domingo del Pirón, entre santos y bandidos | El Adelantado de Segovia» (en castellà). [Consulta: 27 agost 2021].
* ↑ Calleja Guijarro, Tomás. Segovia Sur, D.L.. Romances de El Tuerto de Pirón. Espirdo: Taller Imagen S.l., 2005.
* ↑ «El Bandolero Más Famoso de Segovia: El Tuerto Pirón» (en espanyol europeu), 27-01-2016. Arxivat de l'original el 2021-08-04. [Consulta: 27 agost 2021].
* ↑ «Mito, leyenda y realidad» (en espanyol europeu), 19-10-2007. [Consulta: 27 agost 2021].
* ↑ Campos, Andrés «El maravilloso país del Tuerto» (en castellà). El País [Madrid], 03-04-2003. ISSN: 1134-6582.
* ↑ «Hemeroteca Digital. Biblioteca Nacional de España». [Consulta: 27 agost 2021].
* ↑ Sanz, Ignacio. Viaje por la cuenca del río Pirón. Madrid: Edic. de la Torre, 1982. ISBN 84-85866-30-4.
* ↑ «PARAJE RECREATIVO DE HONTANARES - Patrimonio - Ayuntamiento de Riaza». [Consulta: 27 agost 2021].
* ↑ Leyendas de las tierras de Segovia. Segovia: Diputación Provincial de Segovia, 2016. ISBN 978-84-86789-91-6.
# Numisià

Numisià (en llatí Numisianus, en grec antic Νουμισιανός, Νουμεσιανός, Νουμησιανός, o Νομισιανός, però la forma més freqüent és la primera) va ser un destacat metge de Corint al que va anar a escoltar Galè, expressament, al tomb de l'any 150 aC. Segons el mateix Galè era el més famós del deixeble de Quint i un dels tutors de Pèlops, i destacava pels seus coneixement en anatomia.
Que se sàpiga només va escriure un comentari sobre els Aforismes d'Hipòcrates. L'esmenta especialment Galè (de Ord. Libror. suor. vol. 19. p. 57, i a de Anat. Admin. 8.2, vol. 2. p. 660, i bk. XIV).

## Referències

* ↑ W.A.G., Numisianus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 1215
# Khwadja-i Djahan

Khʷadja-i Djahan fou un títol portat per alts dignataris de diversos sultanats de l'Índia, especialment els de Delhi, els bahmànides de Dècan i els sultans de Madura. Va aparèixer sota Muhammad Shah II Tughluk (1325-1351) i va substituir progressivament a l'antic títol de sadr-i ali que portaven els wazirs. Entre els bahmànides el primer a portar el títol fou Nur al-Din, amiran-i sada de Dawlatabad, vers 1346.

## Alguns personatges notables amb aquest títol

* Khwadja-i Djahan Ahmad Ayaz
* Khwadja Surur
* Khwadja-i Djahan Azam-i Humayun
* Khwadja-i Djahan Astarabadi
* Khwadja-i Djahan Turk
* Khwadja-i Djahan Dakhni
* Malik Sarwar Khwadja-i Djahan (1394-1399), primer sultà de Jaunpur.

## Bibliografia

* I. H. Qureshi, The administration of the sultanate of Delhi, Karachi, 1958
* Burton-Page, J. " K̲h̲wādja-i Ḏj̲ahān". Encyclopaedia of Islam, segona edició. Editada per: P. Bearman, Th. Bianquis, C.E. Bosworth, E. van Donzel, W.P. Heinrichs. Brill Online, 2012. 11 d'abril de 2012 <http://referenceworks.brillonline.com/entries/encyclopaedia-of-islam-2/khwadja-i-djahan-SIM_4125>
# Tomba d'Amarna 12

La tomba de l'antic Egipte del noble Nakhtpaaten, coneguda com la Tomba d'Amarna 12, es troba en el grup de tombes conegudes col·lectivament com les Tombes Sud, prop de la ciutat d'Amarna, a Egipte.
Nakhtpaaten va ser «Príncep Hereu», «Contable», «Portador del Segell», «Djati», «Supervisor de la ciutat» i «Encarregat dels projectes de treball d'Amarna».
Aquesta tomba no està finalitzada ni té decoracions.

## Referències

* ↑ Reeves, p.166
* ↑ Murnane.
* ↑ Amarna Project. The South Tombs (p. 2) (anglès)

## Bibliografia

Murnane, William J. Texts from the Amarna Period in Egypt (en anglès). Society of Biblical Literature, 1995, p. 312. ISBN 1-55540-966-0.
Reeves, Nicholas. Akhenaten. Egypt’s False Prophet (en anglès). Londres: Thames & Hudson, 2005, p. 208. ISBN 0-500-28552-7.
# Numitori

Numitori és el nom dels següents personatges:
* Luci Numitori (Lucius Numitorius) que fou un dels cinc tribuns que foren elegits per primer cop pels comicis de tribu el 472 aC
* Publi Numitori, tribú de la plebs el 449 aC
* Numitori Puil·le, dirigent de Fregellae
* Gai Numitori (Caius Numitorius) fou un romà membre del partit aristocràtic, condemnat a mort i executat per ordre de Gai Mari i Luci Corneli Cinna quan van entrar a Roma el 88 aC. El seu cos fou després arrossegat amb una ganxo pel fòrum pels seus botxins.
# Objecte ressonant transneptunià

En astronomia, un objecte ressonant transneptunià és un objecte transneptunià (TNO) en la mitjana de moviment de ressonància orbital amb Neptú. Els períodes orbitals dels objectes ressonants es troben en una simple relació d'integritat amb el període de Neptú p.e. 1:2, 2:3, etc. Els TNOs ressonants poden ser part del cinturó de Kuiper principal, o de manera més distant el disc dispers.

## Referències

* ↑ Hahn J. Malhotra R.Neptune's migration into a stirred-up Kuiper Belt The Astronomical Journal, 130, pp.2392-2414, Nov.2005.Full text on arXiv.

## Bibliografia

* John K. Davies and Luis H. Barrera. The First Decadal Review of the Edgeworth-Kuiper Belt. Springer, 2004-08-03. ISBN 1-4020-1781-2.
* E. I. Chiang, J. R. Lovering, R. L. Millis, M. W. Buie, L. H. Wasserman, and K. J. Meech «Resonant and Secular Families of the Kuiper Belt». Earth, Moon, and Planets. Springer Netherlands, 92, 1–4, 01-06-2003, p. 49–62. DOI: 10.1023/B:MOON.0000031924.20073.d0.
* E. I. Chiang, A. B. Jordan, R. L. Millis, M. W. Buie, L. H. Wasserman, J. L. Elliot, S. D. Kern, D. E. Trilling, K. J. Meech, and R. M. Wagner «Resonance occupation in the Kuiper Belt: case examples of the 5:2 and trojan resonances». The Astronomical Journal. The American Astronomical Society, 126, 1, 21-01-2003, pàg. 430–443. arXiv: astro-ph/0301458. Bibcode: 2003AJ....126..430C. DOI: 10.1086/375207.
* Renu Malhotra. The Kuiper Belt as a Debris Disk. (as HTML Arxivat 2007-03-13 a Wayback Machine.)
# Damas de Tral·les

Damas de Tral·les（en llatí Damasus, en grec antic Δάμασος) va ser un famós orador de la ciutat de Tral·les a Cilícia que menciona Estrabó. Va rebre el renom de Scombrus (Σκομβρος) i segurament és el mateix Damos Scombros que menciona Sèneca, i possiblement també és el mateix que Sèneca anomena Damascetus en un altre lloc, però no se sap res sobre ell.

## Referències

* ↑ Damasus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 933
# Thomas Johann Seebeck

Thomas Johann Seebeck (9 d'abril de 1770, Reval, Prússia Oriental - 10 de desembre de 1831, Berlín), fou un físic prussià descobridor de l'efecte Seebeck o efecte termoelèctric.
Va néixer dins d'una poderosa família de comerciants alemanys. Va estudiar medicina a les universitats de Berlín i de Göttingen, a la darrera va obtenir-ne la diplomatura el 1802. Tot i exercir com a metge, va preferir dedicar-se a l'estudi de la física, essent més conegut com a físic que com a metge, es va inscriure com a estudiant lliure a la universitat de Jena, després a la de Bayreuth i finalment a la de Nürnberg a les quals va seguir els cursos de ciències naturals; va tenir contacte amb Johann Wolfgang von Goethe amb qui va treballar sobre una teoria dels colors diferent a la newtoniana, i el color de la llum; també va fer treballs sobre la repartició de l'energia dins l'espectre solar. Cap al 1810 va treballar amb òxids d'argent en aplicacions que més tard donarien pas a la fotografia en color. A la mateixa època va observar el magnetisme del níquel i el cobalt; el 1818 va descobrir la polarització de la llum (el gir del pla de polarització) de les solucions de sucre. També va demostrar que filtrant la llum s'obtenien efectes similars als de la separació de la llum per mitjà d'un prisma, amb l'afegit que per a la llum blava era un mètode més efectiu.
El 1821 va descobrir l'efecte termoelèctric, que és conegut com a efecte Seebeck en honor seu, tot i que ja havia estat observat cap al 1801 per Johann Wilhelm Ritter. L'efecte consisteix en l'aparició d'una diferència de potencial a la unió de dos materials diferents, Seebeck va utilitzar coure i bismut, quan són sotmesos a un gradient de temperatura, essent la diferència de potencial directament proporcional a la diferència de temperatura. Aquest efecte és la base de la generació d'electricitat per efecte termoelèctric i de la mesura de la temperatura per termoparells. Tanmateix, Seebeck no va divulgar l'aparició del corrent elèctric sinó d'un camp magnètic.
Durant els anys 1822 i 1823 va publicar els seus treballs sobre termoelectricitat i termomagentisme, «Magnetische Polarisation der Metalle und Erze durch Temperatur-Differenz» (Polarització magnética dels metalls i dels minerals per una diferència de temperatura), als Abhandlungen der Preußischen Akademie der Wissenschaften (Papers de l'Acadèmia Prussiana de Ciènciès).
També descobrí del poder rotatori de certs olis, de la birefringència i de la fotoelasticitat.
El 1814 fou escollit com a membre de la Berliner Akademie der Wissenschaften (Acadèmia de Ciències de Berlín) i el 1825 de l'Académie des Sciences de Paris (Acadèmia de Ciències de París).

## Referències

* ↑ Asimov, Isaac. «Seebeck, Thomas Johann». A: Enciclopedia biográfica de ciencia y tecnología : la vida y la obra de 1197 grandes científicos desde la antigüedad hasta nuestros dias (en castellà). Nueva edición revisada. Madrid: Ediciones de la Revista de Occidente, 1973, p. 207. ISBN 8429270043.
# Muralles de Girona (Modest Urgell)

Muralles de Girona és una pintura a l'oli realitzada per Modest Urgell Inglada el 1880 que actualment s'exposa al Museu d'Art de Girona.

## Descripció

Es tracta d'una composició basada en l'horitzontalitat. A primer terme hi apareix part de les muralles de Girona; al fons i a la part dreta, hi ha les siluetes de la Catedral de Girona i l'església de Sant Feliu, i a l'angle inferior dret hi apareix un voltor volant. Cromàticament, hi destaquen les gammes de verds i al cel hi combinen els colors grisos, blaus i carmins degradats amb blancs.
Està signada a l'angle inferior esquerre, on posa «Urgell».
Aquesta obra representa els mateixos fets i el mateix escenari que el quadre El setge de Girona de Ramon Martí Alsina. Modest Urgell realitzà diverses temptatives sobre aquest tema abans no presentà aquesta obra a una exposició el 1880. A Barcelona, ja n'havia presentat una de molt semblant anomenada !Gerona!, però que Urgell estava preparant per a l'Exposició de Belles Arts de Madrid del 1891. La que aquí ens ocupa és de més reduïdes dimensions i fou font d'inspiració diversos poetes i algun pintor.

## Estil

En aquesta obra, Modest Urgell s'allunya lleugerament dels preceptes realistes dels seus mestres, Ramon Martí Alsina i Gustave Courbet, per esdevenir un preludi del simbolisme. Per això se'l relaciona amb Arnold Böcklin, capdavanter d'aquest moviment, segons el qual una pintura, a més d'explicar quelcom, ha de fer pensar com una poesia i ha d'impressionar com una peça musical. Els paisatges d'Urgell són d'aquesta mena, i amb ells va assolir fam a Europa i a Amèrica.

## Exposicions rellevants

El 1880 va ser presentada a l'Exposició de Belles Arts de Girona. Modest Urgell va presentar-hi aquesta obra sota el títol: Murallas de Gerona. L'estiu del 1998 va anar a una exposició temporal sobre inconografia a la ciutat de Girona.

## Bibliografia

* N. J. Aragó: Un Museu a contrallum. Pàg. 190-193
# Taeniopsetta radula

Taeniopsetta radula és un peix teleosti de la família dels bòtids i de l'ordre dels pleuronectiformes present a les costes de les illes Hawaii. Viu a una fondària d'entre 150 i 300 m.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
# Sergi Saladié i Gil

Sergi Saladié i Gil (Vandellòs, 1974) és un geògraf i polític català.
És doctor en geografia per la Universitat Rovira i Virgili, postgrau en Arquitectura del Paisatge per la Universitat Politècnica de Catalunya, i Màster en Estudis Territorials i Urbanístics com a titulació conjunta de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya, la Universitat Politècnica de Catalunya i la Universitat Pompeu Fabra, i Diploma de Tècnic Urbanista per l'Escola d'Administració Pública de Catalunya. Actualment, és professor associat al Departament de Geografia de la Universitat Rovira i Virgili.
En les eleccions al Parlament de Catalunya de 2015, va ser candidat de la Candidatura d'Unitat Popular - Crida Constituent a la circumscripció de Tarragona després de ser escollit en primàries, esdevenint diputat al Parlament de Catalunya. Va ocupar simbòlicament l'última posició de la llista del partit a la següent cita electoral. Dues legislatures després, en les eleccions del 2024, va tornar a encapçalar la candidatura del seu partit.
És autor del llibre Conflicte entre el paisatge i l'energia eòlica. El cas de les comarques meridionals de Catalunya sobre l'impacte de les centrals eòliques a les comarques del Priorat i la Terra Alta.

## Obra publicada

* Els paisatges de l'Alt Camp (Cossetània Edicions, 2014)
* Impacte econòmic de les centrals eòliques en els pressupostos municipals a Catalunya. Estudi comparatiu (Pagès Editors, 2015)
* Conflicte entre el paisatge i l'energia eòlica. El cas de les comarques meridionals de Catalunya (Pagès Editors, 2018)

## Referències

* ↑ «Sergi Saladié, escollit cap de llista de la CUP en primàries per Tarragona». Del Camp. Arxivat de l'original el 4 d’agost 2015. [Consulta: 30 juliol 2015].
* ↑ «Los diez diputado electos». La Vanguardia, 04-10-2015, pàg. 21.
* ↑ Llauradó, Josep Maria «Xavier Milian (CUP): «Farem boicot al Govern si no engega la construcció del nou Estat»». Del Camp, 16-11-2017 [Consulta: 20 novembre 2017]. Arxivat 1 de desembre 2017 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2017-12-01. [Consulta: 20 novembre 2017].
* ↑ «Sergi Saladié encapçala la llista de la CUP a Tarragona per les eleccions del 12-M». TarragonaDigital, 09-04-2024. [Consulta: 15 abril 2024].
* ↑ Saumell, Octavi. «12M: les eleccions amb més llistes a Tarragona en 14 anys». Diari de Tarragona, 10-04-2024. [Consulta: 15 abril 2024].
* ↑ «En el conflicte eòlic, a la Terra Alta cadascú ha fet la guerra per la seva banda». Nació Digital, 18-06-2018. [Consulta: 17 abril 2019].
* ↑ «Impacte econòmic de les centrals eòliques als pressupostos municipals». TV Vandellòs, 07-09-2015. [Consulta: 17 abril 2019].

## Enllaços externs

* Sergi Saladié
# Numisi Llop

Numisi Llop (llatí: Numisius Lupus) va ser un militar romà del segle i.
Va ser comandant d'una de les tres legions (la Legio VIII) estacionades a Mèsia i va obtenir una important i decisiva victòria sobre els roxolans, una tribu dels sàrmates que havia envaït la província. En agraïment Llop i els seus companys van rebre les insígnies consulars l'any 69.

## Referències

* ↑ Tàcit. Històries I,79; III,10
# Ornitoquiroïdeus

Els ornitoquiroïdeus (Ornithocheiroidea) constitueixen un grup de pterosaures.

## Classificació

Llistat de famílies i gèneres segons Unwin (2006).
* Superfamília Ornithocheiroidea
** Família Istiodactylidae
*** Nurhachius
*** Istiodactylus
*** Liaoxipterus
** Família Ornithocheiridae
*** Anhanguera
*** Arthurdactylus
*** Boreopterus
*** Brasileodactylus
*** Caulkicephalus
*** Coloborhynchus
*** Haopterus
*** Liaoningopterus
*** Liaoxipterus
*** Ludodactylus
*** Ornithocheirus
** Família Pteranodontidae
*** ?Bogolubovia
*** Nyctosaurus
*** Pteranodon
*** Ornithostoma

## Filogènia

Cladograma segons Unwin (2003).
| Ornithocheiroidea | ?Boreopterus Istiodactylidae Euornithocheira Ornithocheiridae Ornithocheirinae Anhanguerinae Pteranodontia Pteranodontidae Nyctosaurus Pteranodontinae |

## Referències

* ↑ Wang, X. and Zhou, Z. (2006). "Pterosaur assemblages of the Jehol Biota and their implication for the Early Cretaceous pterosaur radiation." Geological Journal, 41: 405-418.
* ↑ Unwin, D. M., (2003). "On the phylogeny and evolutionary history of pterosaurs." Pp. 139-190. in Buffetaut, E. i Mazin, J.-M., (eds.) (2003). Evolution and Palaeobiology of Pterosaurs. Geological Society of London, Special Publications 217, London, 1-347.
Pterosauromorpha :
Regne: Animalia
Filum: Chordata
Classe: Sauropsida
Clade: Avemetatarsalia :
Pterosauromorpha :
Pterodactylomorpha :
Lophocratia :
Ornithocheiroidea :
Pteranodontoidea :
Vegeu també: Cronologia de la investigació del pterosaure • Filogènesi dels pterosaures • Llista de gèneres de pterosaures :
# La Rialera

La Rialera és un indret del terme de Sant Esteve de la Sarga, al Pallars Jussà, en el territori del poble de Moror.
Està situat al sud-oest de Moror, al nord del Molí de Carrió. La travessa la llau de la Rialera, afluent per l'esquerra del barranc del Bosc.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Torre Concepció

La Torre Concepció és una obra noucentista de Sant Joan Despí (Baix Llobregat) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa-torre de planta en forma de "L". Construïda de planta baixa, pis, i golfes. Forma un petit jardí d'accés a l'entrada principal i un altre a la part del darrere de la finca. Teulada de dos vessants. Fa mitgera amb el bloc d'habitatges del costat. Predomina la línia recta, encara que no abandona la corba.

## Història

Promotor de la llicència d'obres Joan Parelló i Roma i Rosa Gubert i Maymon, domiciliats a Barcelona al carrer d'Ermengarda núm.12 1er.-1a, en el moment de la petició (10-07-1932).

## Referències

* 1 2 «Torre Concepció». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 31 gener 2019].
# Moïsme

El moïsme o mojia (en xinès: 墨家, pinyin: Mòjiā, 'Escola de Mo') és un corrent del pensament xinès originat per Mozi (volts dels 480 aC - 381 aC) i desenvolupat durant l'època dels "regnes combatents" (476 aC fins al 221 aC), període en què va constituir el principal corrent rival del confucianisme. El moisme defensava l'utilitarisme com a únic patró universal per a garantir un judici just, l'amor igualitari (jian ai) i l'única legitimitat de la guerra defensiva (amb l'objectiu final d'eliminar tota guerra). També deia que els esperits i el destí (ming) castigaven els qui cometien males accions; encoratjava la promoció de les persones amb talent, la conformitat amb els dictats dels superiors i condemnava l'exacerbació de les despeses exagerades.
Els seguidors d'aquesta escola vivien d'una manera austera i coneixien les arts marcials, que no dubtaven a practicar sovint per tal de defensar els pobres o per interposar-se per a evitar baralles. Rebutjaven el luxe fins al punt de condemnar la música, considerada com una font de despeses inútils, i ridiculitzaven l'arrogància dels lletrats tan ben considerats pel confucianisme.
No compartien la preocupació del confucianisme pels rituals i els consideraven una despesa innecessària. Rebutjaven el determinisme i consideraven una divinitat única. L'amor, segons els moïstes, solament és un, que és universal. Aquest amor és més propi dels grups militars que de la família.
L'escola va acabar dividint-se en diverses branques, que es van acusar mútuament d'heterodòxia. Amb l'arribada de la dinastia Han, cap al 206 aC, que va adoptar l'ensenyament de Confuci com a doctrina oficial de l'estat, el moisme va periclitar fins a desaparèixer completament de l'àmbit del pensament xinès. Amb tot, aquest moviment va representar el primer intent estructurat dins de la tradició xinesa que anava en contra de l'esperit de clan, i constituí una alternativa de reflexió autònoma.

## Referències

* 1 2 Pérez Arroyo, 2014, p. 45.
* 1 2 Pérez Arroyo, 2014, p. 46.

## Bibliografia

* Pérez Arroyo, Joaquín. «Introducción». A: Los cuatro libros. 1a ed. Barcelona: Paidós, 2014. ISBN 978-84-493-3014-8.

## Fonts

* Les textes fondateurs de la pensée chinoise, Le Point n° 13 (Hors-série), mars-abril 2007.
* Introducció al pensament xinès (Apunts de masters IBEI) per Seán Golden.

## Vegeu també

* Cent escoles de pensament
# Telmatoscopus spiralifer

Telmatoscopus spiralifer és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Austràlia: és un endemisme de Nova Gal·les del Sud.

## Referències

* ↑ Eaton, A. E., 1904. New Genera of European Psychodidae. Entomologist's Monthly Magazine. 40:55-59.
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Tonnoir, A.L., 1953. The Australian Psychodidae (Diptera), part II. Australian Journal of Zoology 1: 419-448 (441).
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Checklist to the Australian species - Psychodidae (anglès)
* ↑ Australian Faunal Directory (anglès)
* ↑ Duckhouse, D. A., 1966. Psychodidae (Diptera, Nematocera) of Southern Australia: subfamily Psychodinae. Transactions of the Royal Entomological Society of London, 118: 153-220.
* ↑ Duckhouse, D.A. & Lewis, D.J., 1989. Superfamily Psychodoidea. 15. Family Psychodidae. Pàgs. 166-179. A: Evenhuis, N.L. (ed.). Catalog of the Diptera of the Australasian and Oceanian Regions. Honolulu i Leiden: Bishop Museum Press i E.J. Brill, 1155 pàgines. (174).
* ↑ Global Species (anglès)

## Bibliografia

* Ježek, J., 1989. Contribution to the taxonomy of the genus Telmatoscopus Eat. (Diptera, Psychodidae). Acta Musei Nationalis Pragae. 44B:75-104.
# Semguet

Semguet (àrab سمكت) és una comuna rural de la província de Béni Mellal de la regió de Béni Mellal-Khénifra. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 8.990 persones.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
# OEF

OEF té els següents significats:
* Olimpíada Espanyola de Física, fase estatal a Espanya de l'Olimpíada Internacional de Física
* Operació Llibertat Duradora (del seu nom en anglès Operation Enduring Freedom), nom oficial usat pel Govern dels Estats Units per la guerra de l'Afganistan