OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Titus Juli Prisc

Titus Juli Prisc (en llatí Titus Julius Priscus) va ser un governador romà, breument autoproclamat Emperador.
A finals del 250, els gots llançaren una sèrie d'invasions sobre el territori romà, travessant el riu Danubi. Primer van caure sobre Oescus i després sobre Filipòpolis, ciutat on es trobava Prisc, governador de la Tràcia i Macedònia, posant-la sota setge. Una segona columna de gots, liderats pel rei Cniva, es va desplaçar a l'oest, però foren bloquejats per l'exèrcit de Trebonià Gal, governador de la Mèsia Inferior, a Novae. Els gots es dirigiren llavors cap a Nicòpolis, on foren interceptats per les tropes de l'emperador Deci. Després de diverses batusses, on Cniva va ser capaç de derrotar els romans, els gots es reuniren amb les seves forces que assetjaven Filipòpolis. Prisc, que encara es trobava a la ciutat, al saber que no tenia cap esperança de rebre ajuda exterior, va decidir rendir la ciutat i es va autoproclamar emperador per intentar pactar amb els Gots. Aquests, però, assaltaren la ciutat i assassinaren un gran nombre d'habitants. Prisc segurament fou un d'ells.

## Bibliografia

* Ammià Marcel·lí, Història, xxxi.5.17
* Sext Aureli Víctor, De Caesaribus, xxix.2
* Publi Herenni Dexip, fr. 18
* Jordanes, Getica, 18
* Zòsim, Storia nuova, i.23.1
# Konstantín Alekséievitx Andréiev

Konstantín Alekséievitx Andréiev (rus: Константин Алексеевич Андреев) (Moscou, 14 de març de 1848 $^{(Julià)}$ - Sebastòpol, 29 d'octubre de 1921) va ser un matemàtic rus.

## Vida i Obra

Andréiev va patir una infància poc feliç: el negoci de comerç de pells que tenien els seus pares va fer fallida i ell va tenir un accident que el va deixar pràcticament cec d'un ull. Tot i haver començat tard els seus estudis secundaris, els va acabar el 1867, entrant aleshores a la universitat de Moscou en la qual es va graduar el 1871 amb una tesi sobre les taules de mortalitat que va obtenir la medalla d'or. A continuació, va seguir estudis per obtenir el grau de professor.
El 1873, per una recomanació de Nikolai Bugàiev, va presentar la seva venia legendi en la universitat de Khàrkiv i l'any següent hi començà a fer classes. Andreev va romandre vint-i-cinc anys a Jarkov (de 1873 a 1898), excepte l'any 1876 en el qual, amb una beca de la universitat, va ampliar estudis a París, Berlín i Heidelberg. Aquesta va ser l'època de la seva màxima producció científica, a més d'haver estat impulsor de la fundació de la Societat Matemàtica de Jarkov.
El 1898 va ser nomenat per una càtedra de matemàtiques a la universitat de Moscou en la qual va restar vint-i-tres anys. També va compaginar aquest càrrec amb les seves tasques a l'Escola Comercial Aleksandrov i a la Societat Pedagògica, des de on va fer molt per l'ensenyament secundari del seu país.
Andréiev és recordat, sobre tot, pels seus treballs en geometria projectiva, essent considerat el primer investigador d'aquesta branca a Rússia.

## Referències

* ↑ Egorov, 1924, p. 337.
* ↑ Sopia i Grigoreva, 2003, p. 92.
* ↑ Egorov, 1924, p. 338.
* ↑ Sopia i Grigoreva, 2003, p. 93.
* ↑ Egorov, 1924, p. 339.
* ↑ Sopia i Grigoreva, 2003, p. 95.

## Bibliografia

* Egorov, D.F. «Konstantin Alekseevich Andreev (obituary)» (en rus). Математический сборник, Vol. 31, Num. 3-4, 1924, pàg. 337-340. ISSN: 1064-5616.
* Sopia, V.D.; Grigoreva, N.V.. «ХАРКІВСЬКИЙ ПЕРІОД НАУКОВО-ПЕДАГОГІЧНОЇ ДІЯЛЬНОСТІ КОСТЯНТИНА ОЛЕКСІЙОВИЧА АНДРЄЄВА (El període d'activitat científic-pedagògica de Konstantín Alekséievitx Andréiev a Khàrkiv)». A: В. М. Соловйов et al. (eds.). Теорія та методика навчання математики, фізики, інформатики (Teoria i metodologia de les matemàtiques, la física i la informàtica) (en ucraïnès). Departament de Publicacions NMetAu, 2003, p. 93-102. ISBN 5-7490-0093-1.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Konstantín Alekséievitx Andréiev» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland. (anglès)
# Kràsnoie (Vladímir)

* Per a altres significats, vegeu «Kràsnoie».
Kràsnoie (en rus: Красное) és un poble de l'óblast de Vladímir, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 605 habitants. Pertany al districte municipal de Iúriev-Polski.

## Referències

* ↑ Серёгин А. П. Флора Владимирской области: конспект и атлас. — Тула: Гриф и К, 2012. — 620 с.
* ↑ «В.Г. Добронравов. Историко-статистическое описание церквей и приходов Владимирской епархии: Вып. 4: Меленковский, Муромский, Покровский и Судогодский уезды. - 1897». Arxivat de l'original el 2018-05-09.
# Julio Lleonart Crespo

Julio Lleonart Crespo (València, 10 de juny de 1979) és un especialista en xarxes socials i polític valencià, diputat al Congrés dels Diputats en la X Legislatura.

## Biografia

Té estudis en Dret, Economia i Ciències Polítiques i de l'Administració. En l'àmbit polític està afiliat al partit Unión, Progreso y Democracia des de 2007 i és el seu responsable de xarxes socials. Entre 2003 i 2012 va ser auxiliar administratiu de l'àrea d'Urbanisme a l'ajuntament de Bétera. En les eleccions generals de 2011 va ser tercer en les llistes de UPyD per la província de València però no va resultar elegit. No obstant això, a l'abril de 2015 Toni Cantó va abandonar el seu escó i, com que el número dos en les llistes, Rafael Soriano Hernández, va rebutjar la responsabilitat, ell va passar a ocupar l'escó.

## Referències

* ↑ Julio Lleonart llega al Congreso para ocupar el escaño de Toni Cantó tras su dimisión
* ↑ Fitxa al web del Congrés dels Diputats
* ↑ Lista de UPyD por la provincia de Valencia (2011), ABC

## Enllaços externs

* Julio Lleonart: «UPyD también es ‘‘hipster’’» (La Razón) Arxivat 2015-04-24 a Wayback Machine.
# La Borda (Solsona)

La Borda (també anomenada el serrat de cal Trinxet) és una muntanya de 837 metres que es troba al municipi de Solsona, a la comarca del Solsonès. Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 273096015).
A uns 400 metres al sud-sud-est, hi trobem la casa de cal Trinxet de la Costa (o simplement, cal Trinxet), una masia de la qual prové un dels noms de la serra.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «La Borda (Solsona)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Komlan Amewou

Komlan Amewou (Lomé, 15 de desembre de 1983) és un exfutbolista togolès de la dècada de 2000.
Fou internacional amb la selecció de futbol de Togo.
Pel que fa a clubs, destacà a OC Agaza, Strømsgodset IF i Nîmes Olympique.

## Referències

* ↑ Komlan Amewou a National-Football-Teams.com (anglès)
* ↑ foot-national.com «Nîmes : Le togolais Komlan Amewou a signé» (en francès). Foot National, 11-06-2010. Arxivat 2010-06-14 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2010-06-14. [Consulta: 14 setembre 2019].
* ↑ «Accueil - Nîmes Olympique» (en francès).
# La Pine

La Pine és una població dels Estats Units a l'estat d'Oregon. Segons el cens del 2000 tenia 5.799 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, La Pine tenia 5.799 habitants, 2.331 habitatges, i 1.699 famílies. La densitat de població era de 76,3 habitants per km².
Dels 2.331 habitatges en un 26,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 61,3% hi vivien parelles casades, en un 7,3% dones solteres, i en un 27,1% no eren unitats familiars. En el 20,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,47 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,82.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23% tenia menys de 18 anys, un 4,9% entre 18 i 24, un 22,5% entre 25 i 44, un 28,8% de 45 a 60 i un 20,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 45 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 98,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 29.859 $ i la renda mediana per família de 33.938 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.457 $ mentre que les dones 20.186 $. La renda per capita de la població era de 15.543 $. Aproximadament el 9,5% de les famílies i el 13,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- La Pine». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- La Pine». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# La Pineda (Horta de Sant Joan)

La Pineda és un bosc de pins del terme municipal d'Horta de Sant Joan situat al sud-oest de les Roques de Benet, sota la Pena de Gall, entre els colls de Blanco (oest) i Membrado (est) dins el Parc Natural dels Ports. La superfície de la pineda s'acosta a les 80 hectàrees.

## Referències

* ↑ «mapa topogràfic, base 1:5.000». Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya, 2022. [Consulta: 5 juliol 2022].
* ↑ «Horta de Sant Joan Terra Alta, Nomenclàtor oficial de toponímia major de Catalunya». ICGC, 2017. [Consulta: 5 juliol 2022].
# La Jetée

La Jetée (en català, El moll) és una pel·lícula francesa de ciència-ficció estrenada el 1962 dirigida per Chris Marker. Es relata la història d'un experiment de viatge en el temps dut a terme després d'una guerra atòmica. Si bé és una pel·lícula, el director la defineix com una fotonovel·la, ja que es va realitzar filmant una sèrie de fotografies que donen context a la narració que les acompanya i amb prou feines compta amb una breu seqüència d'imatges en moviment.
El 1963, va guanyar el premi Jean Vigo com a curtmetratge. L'escriptor de ciència-ficció William Gibson la considera com una de les seves principals influències. El 2010, la revista Time va classificar La Jetée en el primer lloc de la seva llista de "Top 10 time-travel movies" ("Millors 10 pel·lícules de viatge en el temps"). El 2012, d'acord amb l'enquesta de Sight & Sound, el British Film Institute la va considerar com la 52ª millor pel·lícula de tots els temps.

## Sinopsi

Després d'una guerra nuclear apocalíptica, el món ha quedat devastat. Un grup de científics del bàndol vencedor arriba a la conclusió que l'única manera de salvar la humanitat és recórrer als viatges a través del temps: o bé enviar una persona al passat per demanar ajuda, o al futur per buscar una solució a la situació actual. La persona triada per a realitzar el viatge a través del temps és un presoner. És una història de tipus experimental sobre el poder de la memòria, explicada exclusivament a través de fotos fixes, en la qual un home tracta de reconstruir el record de la seva estimada, en temps de la Tercera Guerra Mundial.

## Repartiment

* Jean Négroni - El narrador
* Hélène Châtelain - La dona
* Davos Hanich - L'home
* Jacques Ledoux - L'experimentador
* Ligia Branice - una dona del futur
* Janine Kleina - una dona del futur
* William Klein - un home del futur

## Llegat

12 Monkeys, de Terry Gilliam, es va inspirar i agafa diversos conceptes directament de La Jetée. David Bowie també es va inspirar en aquesta pel·lícula per al videoclip de la cançó Jump They Say, dirigit per Mark Romanek.

## Referències

* ↑ «How Chris Marker’s Radical SciFi Film, La Jetée, Changed the Life of Cyberpunk Prophet, William Gibson» (en anglès). Open Culture.
* ↑ Cruz, Gilbert. «'La Jetee,' 1962 | Top 10 Time-Travel Movies». TIME.com, 18-03-2010. Arxivat de l'original el 2011-10-20. [Consulta: 9 novembre 2015].
* ↑ «The Top 50 Greatest Films of All Time». Sight & Sound September 2012 issue. British Film Institute, 01-08-2012. [Consulta: 19 desembre 2012].
* ↑ "David Bowie's 'Jump They Say'", material extra en el DVD de La Jetée i Sans soleil a The Criterion Collection
# La Robla

La Robla és un municipi de la província de Lleó, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Limita al nord amb La Pola de Gordón, a l'est amb Matallana de Torío, al sud amb Cuadros i a l'oest amb Carrocera. Inclou les localitats d'Alcedo de Alba, Brugos de Fenar, Candanedo de Fenar, Llanos de Alba, Olleros de Alba, Puente de Alba, Rabanal de Fenar, Solana de Fenar y Sorribos de Alba.
Al municipi hi ha una central tèrmica, on l'any 1983 s'hi va instal·lar un turbogenerador de 435 MVA i 21 kV subministrat per Siemens AG a Unión Fenosa.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 5487 | 5227 | 4829 | 4739 |

## Personatges il·lustres

* Josefina Aldecoa (1926-2011), escriptora i pedagoga espanyola

## Referències

* ↑ «Provincia de León (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 2 març 2021].
# La Roma

La Roma és un curs d'aigua de la Catalunya del Nord, a la comarca del Vallespir. És l'eix vertebrador de les comunes del Pertús, les Cluses i la part baixa de Morellàs i les Illes.
Es forma per l'adjunció de la Ribera de l'Albera i del Còrrec dels Estanys just al límit dels termes de l'Albera i el Pertús al nord d'aquest darrer poble. Té un recorregut molt sinuós, marcant l'eix del nord del terme del Pertús i del terme de les Cluses. Al cap de poc d'entrar en el terme de Morellàs i les Illes s'aboca en la Ribera de Morellàs.

## Bibliografia

* Becat, Joan. «2 - L'Albera i 41 - les Cluses». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatébia-Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Becat, Joan. «96 - Morellàs i les Illes i 114 - el Pertús». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. II. Montoriol - el Voló. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «L'Albera». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.
# La Sala de Sant Llogari

La Sala de Sant Llogari és una masia de Castellterçol (Moianès) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Està situada a l'extrem occidental del terme de Castellterçol, a l'esquerra de la riera de la Sala, al nord de la Baga de la Sala, de Ca la Rosa, Vila-rúbia i l'Olleret, i de la Serra de l'Olleret, al nord-est de la Baga del Miracle i a migdia de la Soleia de la Sala. Té al seu costat nord-oriental l'església romànica de Sant Llogari de Castellet. A migdia seu s'estén el Pla de Sant Llogari.

## Descripció

Gran masia de tipus rural fortificada. A l'interior hi ha un pati-corral amb les dependències complementàries de la casa com estables, graners, dipòsits,... La façana principal està encarada a ponent. L'accés a l'edifici es realitza mitjançant un portal d'arc rebaixat amb llinda del segle xix, amb la inscripció: Llogar- Sala, 1827. El parament és de pedra i posteriorment emblanquinat amb guix. La coberta és a dues aigües. La façana de migdia presenta dos nivells diferents amb galeries porticades aixecades damunt d'arcs de pedra. Dintre del recinte fortificat també es troba la capella de Sant Llogarí.

## Història

Gran masia de tipus rural fortificada. A l'interior hi ha un pati-corral amb les dependències complementàries de la casa com estables, graners, dipòsits,... La façana principal està encarada a ponent. L'accés a l'edifici es realitza mitjançant un portal d'arc rebaixat amb llinda del segle xix, amb la inscripció: Llogar- Sala, 1827. El parament és de pedra i posteriorment emblanquinat amb guix. La coberta és a dues aigües. La façana de migdia presenta dos nivells diferents amb galeries porticades aixecades damunt d'arcs de pedra. Dintre del recinte fortificat també es troba la capella de Sant Llogarí.

## Referències

* ↑ La Sala de Sant Llogari en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* 1 2 «La Sala de Sant Llogari». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 31 agost 2017].
# La blanca paloma

La blanca paloma és una pel·lícula espanyola estrenada el gener de 1990 i dirigida per Juan Miñón Echevarría. No va tenir gaire ressò malgrat l'argument prometedor i estar protagonitzada per Paco Rabal i Antonio Banderas.

## Argument

La Blanca Paloma és un antic tablao flamenc reconvertit en taverna i antre, situat a una de les zones més conflictives de Bilbao (Ezkerraldea). El seu propietari, Domingo, manté una relació incestuosa amb la seva filla Rocío, a qui explota i abusa. Però un dia apareix Mario, un jove abertzale d'origen andalús que s'enamora de Rocío.

## Repartiment

* Paco Rabal - Domingo
* Antonio Banderas - Mario
* Emma Suárez - Rocío
* Mercè Sampietro - mare de Rocío
* Perla Cristal - Maite

## Referències

* ↑ La blanca paloma a Fotogramas
* ↑ La blanca paloma a El País, 31 de maig de 1995
# La societat literària i el pastís de pela de patata

La societat literària i el pastís de pela de patata (títol original: The Guernsey Literary and Potato Peel Pie Society) és una pel·lícula de drama romàntic dirigida per Mike Newell. Es basa en la novel·la homònima escrita per Mary Ann Shaffer i Annie Barrows. Es va estrenar a Londres el 9 d'abril del 2018 i en cinemes catalans el 26 d'octubre del mateix any, en versió doblada i versió original subtitulada en català.

## Argument

El 1946, poc després de la finalització de la Segona Guerra Mundial, l'escriptora i periodista d'èxit Juliet Ashton cerca un argument per al seu següent llibre. Per mitjà de Dawsey Adams comença a cartejar-se amb residents de la petita illa de Guernsey, localitzada al canal de la Mànega i entra en contacte amb els membres d'una curiosa societat literària nascuda durant l'ocupació alemanya. La Juliet accepta la invitació que li fan per visitar Guernsey i conèixer els seus habitants, on trobarà molt més que una gran història.

## Repartiment

* Lily James: Juliet Ashton
* Jessica Brown Findlay: Elizabeth McKenna
* Michiel Huisman: Dawsey Adams
* Tom Courtenay: Eben Ramsey
* Glen Powell: Mark Reynolds
* Katherine Parkinson: Isola Pribby
* Matthew Goode: Sidney Stark
* Penelope Wilton: Amelia Maugery
* Bronagh Gallagher: Charlotte Stimple
* Nicolo Pasetti: Christian Helman
* Clive Merrison: Mr. Gilbert
* Bernice Stegers: Mrs. Burns
* Andy Gathergood: Eddie Meares
* Kit Connor: Eli
* Florence Keen: Kit
* Marek Oravec: Oficial alemany
* Jack Morris: Soldat alemany
* Stephanie Schonfield
* Pippa Rathborne
* Emily Patrick
* Rachal Olivant

## Al voltant de la pel·lícula

Les escenes de The Guernsey Literary Potato Peel Pie Society es van filmar al llarg de la costa del nord de Devon i al Sud-est d'Anglaterra. Entre d'altres llocs de rodatge de la pel·lícula hi ha també l'abadia de Hartland, els molls de Bristol i la Sicilian Avenue de Londres.
Va recaptar 23,1 milions de dólars arreu del món, distribuits en 7,8 milions als cinemes del Regne Unit, 8,4 milions a la resta de sales d'Europa i 6,9 milions dels espectadors de l'àrea d'Austràlia i Nova Zelanda.

## Referències

* ↑ «ésAdir > Filmoteca: pel·lícules > La societat literària i el pastís de pela de patata». [Consulta: 3 setembre 2021].
* 1 2 «Els films 'La societat literària i el pastís de pela de patata' i 'La llegenda de Redbad' s'estrenen divendres». GenCat, 25-10-2018. [Consulta: 3 setembre 2021].
* ↑ «The Guernsey Literary Potato Peel Pie Society Filming Locations» (en anglès). Findthatlocation.com. [Consulta: 3 setembre 2021].
* ↑ «The Guernsey Literary and Potato Peel Pie Society filmed in London and Bristol » The Location Guide» (en anglès). The Location Guide. [Consulta: 3 setembre 2021].
* ↑ «The Guernsey Literary and Potato Peel Pie Society» (en anglès). Box Office Mojo. [Consulta: 3 setembre 2021].

## Enllaços externs

* La Societat Literaria i El Pastis De Pela De Patata (Trailer versió doblada al català) a YouTube
# Laredo

«Laredo» té aquests significats:
* Laredo (Cantàbria), un municipi de la comunitat autònoma de Cantàbria.
* Laredo (Missouri), una població dels Estats Units a l'estat de Missouri.
* Laredo (Texas), una ciutat dels Estats Units a l'estat de Texas.
* Laredo Ranchettes, una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Texas.
* Nuevo Laredo, una ciutat i municipi de l'estat mexicà de Tamaulipas.
* Club Deportivo Laredo, un club de futbol de la localitat de Laredo (Cantàbria).
# Larderel·lita

La larderel·lita és un mineral de la classe dels borats. Rep el seu nom de F. de Larderell (1848–1925), titular de la indústria del bòrax a la Toscana.

## Característiques

La larderel·lita és un borat de fórmula química (NH₄)B₅O₇(OH)₂·H₂O. Cristal·litza en el sistema monoclínic. Els cristalls són romboïdals, aplanats en {001}, de fins a 0,1 mil·límetres, tot i que normalment es troba de forma pulverulenta. És un mineral dimorf de l'amonioborita.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la larderellita pertany a «06.EB - Inopentaborats» juntament amb els següents minerals: ezcurrita, probertita, tertschita i priceïta.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta l'any 1854 a les fumaroles d'àcid bòric de la regió volcànica de Larderello, Pomarance, a la província de Pisa (Toscana, Itàlia), on es troba associada a altres minerals com la sassolita i l'amonioborita. També ha estat descrita al cràter La Fossa, a l'illa de Vulcano (Sicília).

## Referències

* ↑ «Larderellite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 27 juny 2016].
* ↑ «Larderellite» (en anglès). Handbook of Mineralogy. [Consulta: 27 juny 2016].
# Laredo (Cantàbria)

Laredo és un municipi de la comunitat autònoma de Cantàbria. Limita, d'est a oest, amb els municipis de Liendo, Limpias i Colindres. Al nord queda la Badia de Santoña. Situat a mig camí entre Santander i Bilbao, Laredo és famós per la seva platja d'arena de cinc kilòmetres de llargada coneguda com "La Salvé" i pel seu nucli històric que data dels temps romans.

## Barris

* La Arenosa. És una localitat del municipi de Laredo que l'any 2008 tenia 67 habitants (INE). La localitat es troba a 500 metres d'altitud sobre el nivell del mar, i a 1,4 quilòmetres de la capital municipal.
* El Callejo.
* Las Cárcobas.
* Las Casillas.
* Laredo (Capital).
* La Pesquera.
* Tarrueza.
* Villante.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1980 | 1990 | 2000 | 2005 |
| 5.097 | 5.212 | 5.566 | 5.890 | 6.206 | 6.866 | 7.520 | 10.260 | 12.278 | 13.493 | 12.634 | 13.115 |
Font: INE

## Administració

Eleccions municipals, 23 de maig de 2003 :
| Partit | Vots | % | Regidors |
| PP | 3492 | 40,81% | 8 |
| PRC | 2457 | 28,71% | 5 |
| PSOE | 1682 | 19,66% | 3 |
| IU | 539 | 6,30% | 1 |
Eleccions municipals, 27 de maig de 2007 :
| Partit | Vots | % | Regidors |
| PP | 2984 | 37,90% | 7 |
| PRC | 2048 | 26,01% | 5 |
| PSOE | 1299 | 16,50% | 3 |
| IPL | 544 | 6,91% | 1 |
| IU | 405 | 5,14% | 1 |

## Enllaços externs

* Ajuntament de Laredo
* Informació sobre Laredo (no oficial)
# La Valeta (Alta Garona)

La Valeta (francès Lavalette) és un municipi del departament francès de l'Alta Garona, a la regió d'Occitània.

## Monument

* L'ajuntament.
* Església Saint-Laurent
* Església Saint-Laurent
* Escola

## Referències

* ↑ Toponímia occitana