OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Les regents de l'asil d'ancians de Haarlem

Les regents de l'asil d'ancians de Haarlem (en neerlandès, Regentessen van het Oudemannenhuis) és un quadre de 1664 del pintor neerlandès Frans Hals. Està realitzat a l'oli sobre llenç. Mesura 170,5 cm d'alt i 249,5 cm d'ample. És un dels més destacats retrats col·lectius que atresora el Museu Frans Hals, de Haarlem, Països Baixos.
Aquesta obra, juntament amb la seva parella Els rectors de l'asil d'ancians de Haarlem és l'última gran obra de Frans Hals, constituint els últims exemples històricament significatius d'aquest gènere dels retrats col·lectius o de grup.
Cinc són les dones representades: la directora de l'hospici i les quatre regents de l'any 1664 (Adriaentje Schouten, Marijtje Willems, Anna van Damme i Adrianana Bredenhoff). Totes vesteixen de negre i estan retratades sobre un fons fosc, en el qual s'entreveu una pintura que podria ser el tema de la Paràbola del bon samarità, símbol de la caritat de les regents. Les dames, retratades de manera realista, i sense concessions, cobreixen els seus caps amb severes toques. Destaquen els seus rostres il·luminats així com les golas i els punys blancs.

## Referències

* ↑ Hermann Bauer, “El Barroco en los Países Bajos” en Los maestros de la pintura occidental, Taschen, 2005, pág. 298, ISBN 3-8228-4744-5
# Le Chevalier démontable et le Général Boum

Le Chevalier démontable et le Général Boum és una pel·lícula muda francesa de Georges Méliès, estrenada el 1901, produïda per Star Film Company i té el número 356 als seus catàlegs. Es conserva poca informació sobre aquesta pel·lícula, que es presumeix perduda.

## Referències

* ↑ Malthête, Jacques; Mannoni, Laurent. L'oeuvre de Georges Méliès. París: Éditions de La Martinière, 2008, p. 84. ISBN 9782732437323.
# Lexus LF-A

El Lexus LF-A és un automòbil cupè súper-esportiu produït per Lexus com prototip, auto halo, prototip de carreres i model de producció. És el segon model de la línia F marca de vehicles d'alt rendiment de Lexus, després de l'IS F. Tres versions concepte es van mostrar, cadascuna debutant en el Saló de l'Automòbil de Detroit amb la designació del LF-A com a part de la línia del concepte de la sèrie LF. El primer concepte de LF-A se va estrenar en el 2005, seguit en 2007 per un segon LF-A amb un interior i exterior més completament moblat. La tercera versió del LF-A, un model roadster, es va estrenar en 2008. El model de producció, LFA, va ser presentat en el Saló de l'Automòbil de Tòquio a l'octubre del 2009.

## Referències

* ↑ Official production release site
* ↑ «Toyota Registers "LFA" Trademark, Lexus Supercar One Step Closer To Production». The Motor Report, 17-12-2008. Arxivat de l'original el 2010-02-09. [Consulta: 20 octubre 2009].
* ↑ «Lexus LF-A - Road Test First Drive». Autocar. [Consulta: 2 setembre 2009].
# Lexone

El Lexone o Cosapilla és un volcà molt erosionat format per diversos doms de lava que s'han datat del Plistocè. El seu cim s'eleva fins als 5.340 msnm. Es troba a la serralada dels Andes, al nord de Xile, prop del poble de Cosapilla, a la regió d'Arica i Parinacota.

## Referències

* ↑ «OLCÁN LEXONE (5386 M.)», 10-02-2020. [Consulta: 12 agost 2022].
* ↑ «Global Volcanism Program | Lexone» (en anglès). [Consulta: 30 abril 2024].
* ↑ «Volcanes de la Comuna de General Lagos». [Consulta: 12 agost 2022].
# Lexu's

Lexu's és un grup de música catalano-andorrà, amb seu a Tàrrega i amb 5 discos publicats. Es va formar el 2000 amb la publicació d'una primera maqueta.
Ha publicat els discos Saps [Crea Music, 2004], Sent amb mi [Picap, 2006], La vida perfecta" [Crea Music, 2008], Per què no es toquen les nostres mans [Crea Music, 2012] i 10 anys i una nit [Crea Music, 2016].
L'any 2004 va guanyar el Premis al Disc Català de l'Any, que atorga Ràdio 4, pel seu primer treball discogràfic, Saps.

## Referències

* ↑ «decibel.cat : Lexu's». [Consulta: 21 novembre 2020].
* ↑ «El grup Lexu’s guanya el premi al disc català del 2004 amb “Saps”», 19-04-2005. [Consulta: 21 novembre 2020].
# Liam Brady

Liam Brady (Dublín, 13 de febrer, 1956) fou un futbolista i entrenador de futbol irlandès.
Brady començà la seva carrera professional a l'Arsenal FC, on s'havia traslladat a l'edat de 15 anys. El 1980 fitxà per la Juventus, on guanyà dues lligues, però l'arribada de Michel Platini el 1982 provocà la seva marxa a la UC Sampdoria, i més tard a l'Internazionale (1984-1986) i Ascoli (1986-1987). Retornà a Londres, on acabà la seva trajectòria com a jugador al West Ham (1987-1990).
Fou 72 cops internacional amb Irlanda, marcant 9 gols.
Com a entrenador dirigí el Celtic entre 1991 i 1993, i el Brighton & Hove Albion entre 1993 i 1995. El 1996 es convertí en director del futbol base de l'Arsenal. El 7 de març de 2008, la Football Association of Ireland anuncià que Brady seria l'entrenador assistent de Giovanni Trapattoni.
Brady fou inclòs a l'English Football Hall of Fame el 2006. El 1998 fou escollit per la Football League a la llista de les 100 llegendes del futbol anglès.

## Palmarès

* Copa anglesa de futbol: 1979.
* Lliga italiana de futbol: 1981, 1982.

## Referències

* ↑ Philip Quinn. «Brady Pick Of The Bunch -Robbie is star turn as Ireland find range». [Consulta: 31 octubre 2013].
* ↑ «Brady agrees terms with FAI». FAI Official Website, 07-03-2008.
* ↑ «Football Legends list in full». BBC Sport, 05-08-1998 [Consulta: 10 gener 2009].

## Enllaços externs

* Perfil al web de l'Arsenal FC Arxivat 2007-09-30 a Wayback Machine.
* Liam Brady a un web de la Juventus Arxivat 2007-07-18 a Wayback Machine.
* Biografia de Liam Brady a un web d'Irlanda Arxivat 2007-07-14 a Wayback Machine.
* Estadístiques a sporting-heroes.net
# Liado Hayk

Liado Hayk és un camp volcànic format per una dotzena de maars i cons de cendres molt espaiats amb camps de lava associats a la plana de l'Awash, al nord-est del volcà Dofen. El cim s'eleva fins als 878 msnm.

## Referències

* ↑ «Global Volcanism Program | Liado Hayk» (en anglès). [Consulta: 8 maig 2024].
# Leroy Chiao

Leroy Chiao (nascut el 28 d'agost de 1960) és un enginyer estatunidenc, antic astronauta de la NASA, empresari, orador motivacional i consultor d'enginyeria. Chiao va volar en tres vols del Transbordador, i va ser comandant de l'Expedició 10, on va viure a bord de l'Estació Espacial Internacional del 13 d'octubre de 2004 al 24 d'abril de 2005. També és coautor i investigador del Projecte Advanced Diagnostic Ultrasound in Microgravity.

## Vegeu també

* Ed Lu

## Referències

* 1 2 National Aeronautics and Space Administration. «Leroy Chiao Biography». NASA, 2006. [Consulta: 6 octubre 2008].
* ↑ Raymond Zhou. «Searching for home from space: Chiao's story». China Daily, 2005. [Consulta: 6 octubre 2008].

## Enllaços externs

* Chiao's Website
* Chiao's Blog
* Expedition 10 Earth Observation Photos from Dr. Leroy Chiao Arxivat 2012-04-05 a Wayback Machine.
* Spacefacts biography of Leroy Chiao
* Review of U.S. Human Space Flight Plans Committee website Arxivat 2010-02-06 a Wayback Machine.
# Llei de Préstec i Arrendament

La Llei de Préstec i Arrendament (Lend-Lease en anglès), anomenada formalment com a “Llei per a Promoure la Defensa dels Estats Units”, era un programa que tenia com a objectiu que els Estats Units d'Amèrica enviessin subministraments a la França Lliure, al Regne Unit, a la República de la Xina, i més tard, a la Unió Soviètica i altres Aliats de la Segona Guerra Mundial amb menjar, combustibles i altres materials de guerra entre 1941 i agost de 1945. Això incloïa vaixells de guerra, avions de combat, junt amb altre armament. Va ser acordat en l'11 de març de 1941, i va acabar en setembre de 1945. En general l'ajuda era gratuïta, encara que algunes peces, com per exemple els vaixells de combat, s'havien de tornar després de la guerra. A canvi, els Estats Units tenien dret a establir bases militars i navals en territori Aliat durant la guerra. Canadà també tenia un programa similar, però més petit amb un nom diferent.
Es van enviar un total de 50.100 milions de dòlars de 1931 en equipament i subministraments, és a dir, un 17% del total de despeses que va patir els Estats Units durant la guerra.
Aquest programa acabava definitivament la posició de neutral en la guerra i feia un pas més en contra de la política de no intervenir en la guerra, que havia dominat el país des de 1931.

## Escala

El valor dels subministraments enviats per Estats Units a les altres nacions aliades durant la guerra.
| País | Valor en milions de dòlars |
| Regne Unit | 31.387,1 |
| Brasil | 372,0 |
| Unió Soviètica | 10.982,1 |
| Mèxic | 39,2 |
| França | 3.223,9 |
| Xile | 21,6 |
| Xina | 1.627,0 |
| Perú | 18,9 |
| Països Baixos | 251,1 |
| Colòmbia | 8,3 |
| Bèlgica | 159,5 |
| Equador | 7,8 |
| Grècia | 81,5 |
| Uruguai | 7,1 |
| Noruega | 47,0 |
| Cuba | 6,6 |
| Turquia | 42,9 |
| Bolívia | 5,5 |
| Iugoslàvia | 32,2 |
| Veneçuela | 4,5 |
| Aràbia Saudita | 19,0 |
| Guatemala | 2,6 |
| Polònia | 12,5 |
| Paraguai | 2,0 |
| Libèria | 11,6 |
| República Dominicana | 1,6 |
| Iran | 5,3 |
| Haití | 1,4 |
| Etiòpia | 5,3 |
| Nicaragua | 0,9 |
| Islàndia | 4,4 |
| El Salvador | 0,9 |
| Iraq | 0,9 |
| Hondures | 0,4 |
| Txecoslovàquia | 0,6 |
| Costa Rica | 0,2 |
| Total | 48,395.4 |

## Referències

* ↑ Crossed Currents, p. 28.
* ↑ McNeill. America, Britain and Russia, p. 778.
* ↑ Wolfgang Schumann (et al.): Deutschland im Zweiten Weltkrieg. Akademie-Verlag, Berlin 1982, Bd. 3, S. 468.(German Language)

## Vegeu també

* Segona Guerra Mundial
# Lioba de Tauberbischofsheim

Lioba de Tauberbischofsheim, més coneguda com a Lioba (Wessex, Anglaterra, 710- Schornsheim, Alemanya, 782), fou una monja que va formar part de la missió de Bonifaci i una santa anglosaxona. Va néixer en una família noble a Wessex. Es va convertir en monja en el monestir de Wimbourne a Dorsetshire, Anglaterra. Va ser reclutada pel missioner papal Bonifaci, relacionat amb Lioba mitjançant la seva mare, per establir monestirs benedictins per a dones a Alemanya. Va servir com a abadessa a Bischofheim, a Magúncia, va fundar altres monestirs al país, i es va convertir en assessora espiritual i amiga d'Hildegarda de Vintzgau, la dona de Carlemany. Lioba va ser canonitzada per l'Església catòlica romana.

## Referències

* ↑ «Brooklyn Museum: Lioba». [Consulta: 28 febrer 2018].
# Lisa Blount

Lisa Blount (Fayetteville, Arkansas, 1 de juliol de 1957 - Little Rock, Arkansas, 25 d'octubre de 2010) fou una actriu de cinema i productora estatunidenca, guanyadora de l'Oscar al millor curtmetratge el 2001.

## Pel·lícules

Lisa Blount va començar a actuar a pel·lícules des de molt jove, el 1977. El 1982 va a actuar amb els actors Richard Gere i Debra Winger a An Officer and a Gentleman, el 1989 amb Rutger Hauer a Blind Fury i amb Dennis Quaid, Winona Ryder i Alec Baldwin a Great Balls of Fire!. Parella de l'actor i director de cinema Ray McKinnon, amb qui va guanyar en 2001 l'Oscar de l'Acadèmia de Hollywood al millor curtmetratge per The Accountant.

## Filmografia

Cinema
* September 30, 1955 (1977)
* The Swap (1979)
* Dead and Buried (1981)
* An Officer and a Gentleman (1982)
* Radioactive Dreams (1984)
* Cut and Run (1985)
* El príncep de les tenebres (Prince of Darkness) (1987)
* South of Reno (1988)
* Out Cold (1989)
* Gran bola de foc (Great Balls of Fire!) (1989)
* Blind Fury (1989)
* Femme Fatale (1991)
* Needful Things (1993)
* Stalked (1994)
* Box of Moon Light (1996)
* If...Dog...Rabbit... (1999)
* Birdseye (2002)
* Chrystal (2004)
* Randy and the Mob (2007)
TV
* The Hitchhicker
* Starman
* Magnum
* Murder She Wrote
* Picket Fences
* The Client
* Profit
* Judge Amy

## Premis

* 2001. Oscar al millor curtmetratge per The Accountant

## Referències

* Actress Lisa Blount, memorable for 'An Officer and a Gentleman,' is found dead at 53 (anglès)
* Lisa Blount Found Dead on Wednesday (anglès)
* An Officer And A Gentleman Star Lisa Blount Lived In Excruciating Pain, Says Mom (anglès)
# Lisa Burgmeier

Lisa Burgmeier (Aarau, cantó d'Argòvia (Suïssa), 12 de maig, 1874 - Zuric, 13 d'agost, 1951), va ser una cantant de concert suïssa.
Lisa Burgmeier era la filla gran de Josef Burgmeier i la germana del pintor Max Burgmeier. De 1892 a 1894 va assistir a l'escola de música de Zuric i va ser ensenyada per Gottfried Angerer (1851–1909). A la tardor de 1894 va viatjar a Frankfurt del Main, on va ser estudiant de Julius Stockhausen fins al 1896. En el seu darrer any d'estudis va rebre el premi del Conservatori Hoch de Frankfurt impartit per Marie Schröder-Hanfstängl. El 4 de novembre de 1897, Lisa Burgmeier va cantar a la cort romana en una nit de cançons que la direcció de concerts de Julius Sachs havia organitzat per a ella. Estava casada amb el professor de sociologia Emil Haemig (1878–1939).
Un enregistrament sonor d'ella es conserva al registre de gramòfon 43 278 - Ocultació d'Hugo Wolf (1888) després d'Eduard Mörike.

## Referències

* ↑ Lisa Burgmeister, eine schweizerische Sängerin. In: Die Schweiz. 2. Jg., 1899, Nr. 26, Beilage, doi:10.5169/seals-572466#695, S. 21 f.
* ↑ siehe das Text-Buch der bis Juli [1904] erschienenen Konzert-Platten (Hrsg. Arthur Blumenthal, Breslau 1904)
# Litèrnum

Litèrnum (en llatí: Liternum, en grec antic: Λίτερνον o Λείτερνον), moderna Tor di Patria, va ser una ciutat a la costa de Campània entre Cumes i la desembocadura del Volturnus, i a la boca del riu Liternum (Clanius o Lagno) on el riu formava una zona de llacunes coneguda com a Literna Palus, segons diuen Estrabó i Sili Itàlic, avui Lago di Patria. Estava rodejada d'extensos aiguamolls.
No se sap ben bé si era una ciutat abans que fos una colònia romana, però probablement ho era encara que de poca importància. La colònia es va fundar l'any 194 aC al mateix temps que la de Volturnus i era una "coloniae maritimae civium". Els colons no van ser gaire nombrosos, uns 300. La ciutat, envoltada de maresmes, mai va tenir importància fora del fet que va ser escollida per Escipió l'Africà com a lloc de retirament, cansat, deia, de la vida pública, i buscant una mena d'exili voluntari. Més tard August hi va enviar nous colons i la construcció per Domicià de la via Domícia li va donar una nova empenta però tampoc va arribar mai a ser important. No obstant constava als Itineraris, i en parlen, a més d'Estrabó, Claudi Ptolemeu, Pomponi Mela i Plini el Vell. Se sap que va existir com a ciutat almenys fins al temps de Valentinià II (emperador del 375 al 387), i probablement la van destruir els vàndals al segle v.
La vil·la d'Escipió, on va passar els darrers anys de la seva vida, encara existia en temps de Sèneca, que en va fer una descripció detallada. Diu que era una vil·la molt senzilla, sense ostentacions supèrflues, cosa que contrastava amb el luxe de la majoria de vil·les romanes. Plini el Vell explica que algunes de les oliveres i murtes plantades per Escipió encara hi eren al seu temps. La seva tomba es mostrava a Liternum en temps d'Estrabó i Titus Livi, però hi havia dubtes de si realment hi va ser enterrat. El conegut epitafi que, segons Valeri Màxim, va fer gravar a la seva tomba, «Ingrata patria, ne ossa quidem mea habes» ('Pàtria ingrata, ni tan sols tens els meus ossos'), no existia en temps de Sèneca, que no està segur de que a Litèrnum hi hagués els seu cos, però creu que més aviat era allí que a la tomba dels Escipions a Roma.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Liternum». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 9 juny 2023].
# Llei per a la igualtat efectiva de dones i homes

La Llei per a la igualtat efectiva de dones i homes fou una llei orgànica aprovada per les Corts Espanyoles i sancionada pel rei d'Espanya el 22 de març de 2007. Segons la Llei d'igualtat, «el principi d'igualtat de tracte entre dones i homes suposa l'absència de qualsevol discriminació, directa o indirecta, per raó de sexe i, especialment, les derivades de la maternitat, l'assumpció d'obligacions familiars i l'estat civil.»
El diari digital Eldiario.es demostrà el 2018 que la jurista basca María Elósegui Itxaso no hi va participar en l'elaboració d'aquesta llei.

## Referències

* ↑ «Ley Orgánica 3/2007, de 22 de marzo, para la igualdad efectiva de mujeres y hombres» (pdf) (en castellà, manca la traducció en les llengües cooficials). Butlletí Oficial de l'Estat, 6115, 2007, pàg. 12611 a 12645.
* ↑ «La jueza Elósegui falseó el currículum que envió a Estrasburgo: nunca participó en la Ley de Igualdad de Zapatero». Eldiario.es, 26-01-2018 [Consulta: 10 febrer 2018].

## Enllaços externs

* «Associación de hombres por la Igualidad de Género» (en castellà). (Associació d'Homes per la Igualtat de Gènere.)
* «Observatori de les Dones en els Mitjans de Comunicació». Arxivat de l'original el 2007-10-08. [Consulta: 13 novembre 2008]. Instància de participació ciutadana que promou l'anàlisi i la visió crítica dels mitjans de comunicació des de la perspectiva de les dones.
# Llei sobre les llengües oficials

La Llei sobre les Llengües Oficials (en anglès Official Languages Act, en francès Loi sur les langues officielles) és una llei adoptada pel Parlament del Canadà en 1969. Proclama l'anglès i al francès llengües oficials de l'Estat federal canadenc.
La llei preveu a més que els ciutadans tenen el dret de rebre serveis de les administracions federals o de les societats de la Corona i de ser escoltats davant d'un tribunal federal en la llengua oficial que desitgin. Obliga el Parlament federal a adoptar les seves lleis i el Govern a publicar els textos reglamentaris en anglès i francès en aquells que tinguin un abast oficial. Permet igualment l'ús de l'anglès i del francès com a llengües de treball en el si de la funció pública federal en certes regions canadenques bilingües (com la regió d'Ottawa-Gatineau, Montreal i Nova Brunswick) així com en altres regions canadenques i en certes oficines de l'estranger, a condició que la demanda de serveis en una o altra les llengües oficials sigui prou alta.
Finalment, crea el Comissariat per a les llengües oficials (en anglès Office of the Commissioner of Official Languages, en francès Commissariat aux langues officielles), que s'encarrega d'atendre les queixes del públic, fer enquestes i proposar recomanacions.
Els reglaments i polítiques d'aplicació de la llei s'estableixen perfils lingüístics (anglòfon, francòfon, bilingüe) per a certes funcions de l'administració federal. Els ministeris, agències i organismes han de tenir al seu càrrec una certa quantitat de persones que puguin atendre el públic en una o altra de les llengües oficials. Els funcionaris monolingües reben incentius per aprendre l'altra llengua: el govern els proporciona formació lingüística o bé concedeix una prima al bilingüisme.

## Referències

* ↑ Canada. Loi sur les langues officielles, (L.R.C., 1985, cap. 31 (4º supl.) Arxivat 2006-12-10 a Wayback Machine.. Ottawa. Consultat el 4 de juliol de 2006.

## Vegeu també

* Projecte de llei 63

## Enllaços externs

* (francès) Loi sur les langues officielles, (L.R.C., 1985, cap. 31 (4º supl.)) Arxivat 2006-12-10 a Wayback Machine.
* (francès) Commissariat aux langues officielles Arxivat 2006-11-06 a Wayback Machine.
# Les Bancalades (Torallola)

Les Bancalades és una partida rural constituïda per camps de conreu de secà del terme municipal de Conca de Dalt, a l'antic terme de Toralla i Serradell, al Pallars Jussà, en territori del poble de Torallola.
Està situada al sud-est de Torallola, al nord de la Via i de lo Comellar. Està delimitada a ponent per la Pista de Torallola.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer tres passos d'aproximació
# Llicència per matar (pel·lícula de 1975 de Cyril Frankel)

Llicència per matar (Permission to Kill) és una pel·lícula estatunidenco-austríaca dirigida per Cyril Frankel estrenada el 1975. Ha estat doblada al català.

## Argument

La pel·lícula és una adaptació d'una novel·la de Robin Estridge. Alan Curtis (Dirk Bogarde) és un misteriós espia que treballa al servei d'un país dominat per una dictadura militar. La seva missió consisteix a evitar la tornada d'Alexander Diakim, un líder polític exiliat que ha lluitat sempre en defensa de la llibertat i la justícia. Per aconseguir el seu objectiu utilitzarà com a esquer Katina (Ava Gardner).

## Repartiment

* Dirk Bogarde: Alan Curtis
* Ava Gardner: Katina Petersen
* Bekim Fehmiu: Alexander Diakim
* Timothy Dalton: Charles Lord
* Nicole Calfan: Melissa Lascade
* Frederic Forrest: Scott Allison
* Alf Joint: MacNeil
* Peggy Sinclair: Lily
* Anthony Dutton: Jennings
* Klaus Wildbolz: Muller
* John Levene: Adams
* Dennis Blanch: Brewer
* Vladimir Popovic: Kostas

## Crítica

Aquesta pel·lícula menor en les carreres respectives de Dirk Bogarde i Ava Gardner és mal acollit pels crítics cinematogràfics en la seva estrena. Així, Stanislas Grégeois a Télérama del 10 de març de 1976 es lamenta que els dos actors estiguin compromesos en aquesta inversemblant història. A La saison cinematographique, 1976, n°309-310 Bertrand Duffort troba que no hi ha res de verdaderament original en aquesta pel·lícula d'espionatge. (...) l'espectador no se sentirà mai realment interessat.

### Referències

* ↑ esadir.cat. Llicència per matar. esadir.cat.
* ↑ «Permission to kill». The New York Times.
* ↑ Dagneau, pàg.191.
* ↑ Dagneau, pàg. 191, 192.
# Lliga neozelandesa de futbol

La lliga neozelandesa de futbol (National Soccer League) fou una competició de futbol que enfrontava els millors equips de Nova Zelanda. A la finalització de la competició, l'equip millor classificat es declara campió de Nova Zelanda. En concret, el nom sol utilitzar-se per a les competicions nacionals de lliga que van funcionar de manera intermitent des de 1970 fins a 2004.
El 2004, es va iniciar el campionat de futbol de Nova Zelanda. Alguns no consideren que aquesta competició sigui un veritable successor de la National Soccer League, ja que no implica els clubs tradicionals, sinó també nous equips especialment creats per competir en aquesta competició. A més, manca un sistema de descens i promoció que permeti als clubs guanyar-se un lloc en aquesta lliga (fent que el campionat de Nova Zelanda sigui una competició tancada, vuit equips).

## Historial

Font:

### National Soccer League

* 1970: Blockhouse Bay
* 1971: Eastern Suburbs
* 1972: Mt Wellington
* 1973: Christchurch United
* 1974: Mt Wellington
* 1975: Christchurch United
* 1976: Wellington Diamond Utd
* 1977: North Shore United
* 1978: Christchurch United
* 1979: Mt Wellington
* 1980: Mt Wellington
* 1981: Wellington Diamond Utd
* 1982: Mt Wellington
* 1983: Manurewa
* 1984: Gisborne City
* 1985: Wellington United
* 1986: Mt Wellington
* 1987: Christchurch United
* 1988: Christchurch United
* 1989: Napier City Rovers
* 1990: Waitakere City
* 1991: Christchurch United
* 1992: Waitakere City

### New Zealand Superclub League

* 1993: Napier City Rovers
* 1994: North Shore United
* 1995: Waitakere City

### National Summer Soccer League

* 1996: Waitakere City
* 1997: Waitakere City
* 1998: Napier City Rovers

### New Zealand Island Soccer League

* 1999: Central United

### National Club Championship

* 2000: Napier City Rovers
* 2001: Central United
* 2002: Miramar Rangers
* 2003: Miramar Rangers
* 2004: campionat cancel·lat

### New Zealand National League
## Referències

* ↑ RSSSF.com - New Zealand - List of Champions - National Champions since 1970
# María Auxiliadora Honorato Chulián

María Auxiliadora Honorato Chulián (Cadis, 30 de novembre de 1974) és una política espanyola, diputada per Sevilla al Congrés durant les XI i XII legislatures.

## Biografia

Llicenciada en Dret per la Universitat de Sevilla i en Antropologia Social per la UNED, des de 2002 és funcionària del Cos Superior de Gestió Administrativa de la Junta d'Andalusia. Forma part del Consell Ciutadà Estatal i del Consell Ciutadà andalús de Podem i és secretària d'Acció Institucional. Al desembre de 2015 va ser triada diputada per Sevilla al Congrés dels Diputats i reelegida en 2016.

## Referències

* ↑ Congreso de los Diputados. «Honorato Chulián, María Auxiliadora». [Consulta: 26 setembre 2017].
* ↑ The Huffpost. «Auxiliadora Honorato Chulián». Arxivat de l'original el 2017-09-26. [Consulta: 26 setembre 2017].
* ↑ Podemos. «Auxiliadora Honorato Chulián». Arxivat de l'original el 2017-09-27. [Consulta: 26 setembre 2017].