OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Harchéchamp

Harchéchamp és un municipi francès, situat al departament dels Vosges i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 109 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Harchéchamp era de 109 persones. Hi havia 40 famílies, de les quals 12 eren unipersonals (12 homes vivint sols), 8 parelles sense fills, 16 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 50 habitatges, 44 eren l'habitatge principal de la família, 3 eren segones residències i 3 estaven desocupats. 47 eren cases i 3 eren apartaments. Dels 44 habitatges principals, 29 estaven ocupats pels seus propietaris i 16 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 5 tenien tres cambres, 7 en tenien quatre i 33 en tenien cinc o més. 40 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 25 habitatges hi havia un automòbil i a 20 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Harchéchamp el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 4 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 4 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 4 |
| 4 | 65 a 69 | 4 |
| 4 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 8 |
| 4 | 50 a 54 | 4 |
| 16 | 45 a 49 | 4 |
| 0 | 40 a 44 | 4 |
| 0 | 35 a 39 | 4 |
| 4 | 30 a 34 | 0 |
| 8 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 4 |
| 0 | 15 a 19 | 4 |
| 4 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 4 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 65 persones, 54 eren actives i 11 eren inactives. De les 54 persones actives 49 estaven ocupades (23 homes i 26 dones) i 5 estaven aturades (2 homes i 3 dones). De les 11 persones inactives 4 estaven jubilades, 5 estaven estudiant i 2 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 4 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa extractiva, 1 d'una empresa de construcció, 1 d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils i 1 d'una empresa financera.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era un taller de reparació d'automòbils i de material agrícola.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Harchéchamp a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Harchéchamp a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Gustaaf Van Cauter

Gustaaf Van Cauter (Malines, 31 de març de 1948) va ser un ciclista belga que fou professional entre 1973 i 1974. Del seu palmarès destaca el Campionat del Món en contrarellotge per equips de 1971. Va participar en els Jocs Olímpics de 1972.

## Palmarès

* 1970
** Vencedor d'una etapa al Tour de Namur
* 1971
** Campió del món en contrarellotge per equips (amb Gustaaf Hermans, Louis Verreydt i Ludo Van Der Linden)
** Vencedor d'una etapa a la Volta a la RDA
* 1972
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Bèlgica amateur

### Resultats al Tour de França

* 1973. No surt (13a etapa)

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# LauncherOne

El LauncherOne és un vehicle de llançament orbital de dues etapes i d'un sol ús desenvolupat per l'empresa aeroespacial estatunidenca Virgin Orbit per cobrir el segment de llançament de satèl·lits artificials petits. Té la particularitat que el coet és llançat des d'un avió en vol, i no des d'una plataforma terrestre.

## Disseny

El llançament del coet es realitza en vol des d'un avió Boeing 747-400 modificat anomenat Cosmic Girl, en servei anteriorment amb Virgin Atlantic Airways.

## Llançaments

El primer llançament va ser el 25 de maig de 2020, però la missió va fallar i el coet va ser destruït abans de posar en òrbita la càrrega de prova.
El 17 de gener de 2021 es va produir el segon llançament. En aquest cas la missió va ser reeixida, assolint l'òrbita terrestre i desplegant la càrrega consistent en 10 petits satèl·lits tipus Cubesat, part del programa ELaNa de la NASA.

## Referències

* ↑ «Virgin Orbit sign SITAEL contract for LauncherOne satellite launch». [Consulta: 11 novembre 2018].
* ↑ «Virgin Orbit plans 2018 first launch», 02-08-2017. [Consulta: 11 novembre 2018].
* ↑ «Service Guide». Virgin Orbital. Arxivat de l'original el 19 de desembre 2019. [Consulta: 24 maig 2020].
* ↑ Virgin Orbit to add extra rocket stage to LauncherOne for interplanetary missions. Caleb Henry, Space News - October 24, 2019.
* ↑ Grush, Loren «Small satellite launcher Virgin Orbit conducts dress rehearsal ahead of its first test flight». The Verge, 13-04-2020 [Consulta: 24 maig 2020].
* ↑ Forust, Jeff «Virgin Orbit sets expectations for first launch». Space News, 23-05-2020 [Consulta: 24 maig 2020].
* ↑ «Virgin Orbital». [Consulta: 25 maig 2020].
* ↑ «Launch Schedule». Spaceflight Now [Consulta: 17 gener 2021].
* ↑ Roulette, Joey «Branson's Virgin Orbit reaches space with key mid-air rocket launch». Reuters, 21-01-2017 [Consulta: 18 gener 2021].

## Vegeu també

* Coet Electron
* Firefly Alpha

## Enllaços externs

* Arxivat 2018-04-05 a Wayback Machine. Pàgina oficial de Virgin Orbit, la companyia que opera i dissenya el coet
# Lepersonnita-(Nd)

La lepersonnita-(Nd) és un mineral de la classe dels carbonats.

## Característiques

La lepersonnita-(Nd) és un carbonat de fórmula química Nd₄(UO₂)$_{24}$(SiO₄)₄(CO₃)₈(OH)$_{28}$·48H₂O. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2021, i encara resta pendent de publicació. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic.
Les mostres que van servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troben conservades al Musée d'Histoire Naturelle de Luxemburg, amb el número d'espècimen: wpv020, i al Museu Reial de l'Àfrica Central, situat a Tervuren (Bèlgica), amb el número d'exemplar: rgm11529.1.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta al mont Swambo, situat al districte de Kambove (Província d'Alt Katanga, República Democràtica del Congo), seny aquest lloc l'únic indret de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Lepersonnite-(Nd)» (en anglès). Mindat. [Consulta: 2 juny 2022].
# Liam Anderson

Liam Anderson (nascut el 20 d'octubre de 1994) és un futbolista neozelandès que actualment juga per l'Auckland City del Campionat de Futbol de Nova Zelanda. Anderson hi juga com a porter.

## Trajectòria per club

Anderson començà la seva carrera futbolística amb l'equip jovenil del Waitakere United. Amb aquest club va estar-hi fins al 2011.
El juliol de 2011 va ser fitxat per l'Auckland City. Anderson ha ocupat el càrrec d'un dels porters reserves del club, i conseqüentment tan sols ha jugat en dos partits oficials.

## Trajectòria internacional

Tot i no haver jugat en cap partit per a les seleccions futbolístiques neozelandeses, Anderson va anar-se'n a Mèxic per a la Copa del Món de Futbol Sub-17 de 2011, on seria el tercer porter de la selecció neozelandesa sub-17. En aquell torneig Nova Zelanda guanyà contra l'Uzbekistan (4–1), perdé contra la República Txeca (0–1), empatà contra els Estats Units (0–0) i perdé contra el Japó (0–6). Al final Anderson no jugà en cap dels quatre partits.

## Palmarès

* Lliga de Campions de l'OFC (1): 2011-12.

## Referències

* ↑ (anglès) «Liam Anderson – Player profile». Transfermarkt.co.uk. [Consulta: 04/06/2012.]
* ↑ (anglès) «Profile Information – Liam Anderson Arxivat 2012-04-16 a Wayback Machine.». Aucklandcityfc.com. [Consulta: 04/06/2012.]
* 1 2 (anglès) «Liam Anderson – Player changes, player transfers». Transfermarkt.co.uk. [Consulta: 04/06/2012.]
* ↑ (anglès) «Liam Anderson – Performance data – 11/12». Transfermarkt.co.uk. [Consulta: 04/06/2012.]
* ↑ (anglès) «FIFA U-17 World Cup: New Zealand – Squad List Arxivat 2012-08-17 a Wayback Machine.». FIFA.com. [Consulta: 04/06/2012.]
* ↑ (anglès) «FIFA U-17 World Cup: Uzbekistan 1:4 (1:2) New Zealand – Summary Arxivat 2012-06-14 a Wayback Machine.». FIFA.com. [Consulta: 04/06/2012.]
* ↑ (anglès) «FIFA U-17 World Cup: Czech Republic 1:0 (1:0) New Zealand – Summary Arxivat 2012-04-18 a Wayback Machine.». FIFA.com. [Consulta: 04/06/2012.]
* ↑ (anglès) «FIFA U-17 World Cup: USA 0:0 New Zealand – Summary Arxivat 2012-06-14 a Wayback Machine.». FIFA.com. [Consulta: 04/06/2012.]
* ↑ (anglès) «FIFA U-17 World Cup: Japan 6:0 (4:0) New Zealand – Summary Arxivat 2012-04-19 a Wayback Machine.». FIFA.com. [Consulta: 04/06/2012.]
* ↑ (anglès) «FIFA Player Statistics: Liam Anderson Arxivat 2012-08-17 a Wayback Machine.». FIFA.com. [Consulta: 04/06/2012.]

## Vegeu també

* El futbol a Nova Zelanda

## Enllaços externs

* (anglès) Informació i estadístiques de Liam Anderson a la pàgina web oficial de la FIFA Arxivat 2012-08-17 a Wayback Machine.
* (anglès) Informació i estadístiques de Liam Anderson a la pàgina web oficial de l'Auckland City Arxivat 2012-04-16 a Wayback Machine.
* (anglès) Informació i estadístiques de Liam Anderson a transfermarkt.co.uk
# Le Neufour

Le Neufour és un municipi francès situat al departament del Mosa i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 77 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Le Neufour era de 77 persones. Hi havia 28 famílies, de les quals 8 eren unipersonals (8 dones vivint soles i 8 dones vivint soles), 8 parelles sense fills i 12 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 49 habitatges, 32 eren l'habitatge principal de la família, 12 eren segones residències i 4 estaven desocupats. 47 eren cases i 2 eren apartaments. Dels 32 habitatges principals, 22 estaven ocupats pels seus propietaris i 10 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 1 tenia dues cambres, 7 en tenien tres, 8 en tenien quatre i 16 en tenien cinc o més. 23 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 18 habitatges hi havia un automòbil i a 9 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Le Neufour el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 4 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 4 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 4 |
| 4 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 8 | 45 a 49 | 4 |
| 0 | 40 a 44 | 4 |
| 4 | 35 a 39 | 4 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 4 |
| 8 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 4 |
| 0 | 10 a 14 | 4 |
| 0 | 5 a 9 | 4 |
| 4 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 48 persones, 30 eren actives i 18 eren inactives. De les 30 persones actives 27 estaven ocupades (13 homes i 14 dones) i 3 estaven aturades (3 homes). De les 18 persones inactives 7 estaven jubilades, 4 estaven estudiant i 7 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'any 2000 a Le Neufour hi havia 3 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Le Neufour a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Le Neufour a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Libertas (partit)

Libertas és una plataforma euroescèptica promoguda pel milionari irlandès Declan Ganley.
Libertas va decidir presentar-se a les eleccions al Parlament Europeu de 2009. A l'Espanya, Libertas fou un dels partits que formaren la coalició electoral dita Libertas-Ciudadanos de España, juntament amb Ciutadans-Partido de la Ciudadanía, el Partit Social Demócrata (PSD) (formació en què militen els trànsfugues Eduardo Tamayo i José Luis Balbás) i la Unión del Pueblo Salmantino (UPS), una formació localista. L'ex-director general de l'ONCE Miguel Durán fou el cap de llista d'aquesta coalició, que va obtenir un 0,15% del vot a España sense obtenir cap escó.

## Referències

* ↑ G., G. «Fracasa el proyecto Libertas» (en castellà). El Mundo, 08-06-2009. [Consulta: 19 setembre 2020].
# Llei de Reforma de l'estat

La Llei 23.696, coneguda comunament com la Llei de Reforma de l'Estat, va ser una llei sancionada el 17 d'agost de 1989 a l'Argentina, durant el govern de Carlos Menem. Autoritzava al President a procedir amb la privatització d'un gran nombre d'empreses estatals i de la fusió i dissolució de diversos ens públics.
La iniciativa va ser impulsada per l'oficialista Partit Justicialista, també conegut com a Peronista, i els seus aliats, entre ells la Ucedé, que van donar suport en gran manera la seva aplicació pel govern menemista. Álvaro Alsogaray sostenia en aquells temps que «Empetitir l'Estat és engrandir la Nació».
Roberto Dromi justificava la necessitat de la llei de la següent manera:
| « | Les privatitzacions tenien diversos objectius. Un era obtenir recursos per pal·liar el dèficit fiscal i poder equilibrar el pressupost de l'Estat, perquè amb això era possible un mecanisme de convertibilitat. Un altre era donar eficiència als serveis públics, requerint als inversors una millor prestació que la que brindava l'Estat. Un altre era plantejar-li als inversors compromisos importants d'inversió, i això es pot veure en gairebé totes les privatitzacions dels serveis públics. | » |

## Referències

* ↑ Romero, Luis Alberto. A History of Argentina in the Twentieth Century (en anglès). The Pennsylvania University Press, 2013 [1994], p. 289.
* ↑ Sabsay, Fernando Leónidas. Los presidentes argentinos: quiénes fueron, qué hicieron, cómo vivieron (en castellà). El Ateneo, 2003, p. 424.

## Vegeu també

* Grupo de los 8
* Història de l'Argentina entre 1983 i 2003
* Privatització ferroviària a l'Argentina
# Llei de Punt Final

La Ley 23.492, anomenada de Punt Final, promulgada la vigília de Nadal de l'any 1986 durant el govern radical de Raúl Alfonsín a l'Argentina, va implicar l'"extinció de l'acció penal per presumpta participació en qualsevol grau als delictes de l'art. 10 de la llei 23 049 i per aquells vinculats a la instauració de formes violentes d'acció política fins al 10/12/86", és a dir, va ser una llei amb l'objectiu de tancar els processos oberts contra les persones que van participar en la repressió política a l'Argentina durant la dictadura militar autoanomenada Procés de Reorganització Nacional.
La llei, que va ser promulgada després dels diversos aixecament carapintadas que va haver de fer front el govern d'Alfonsín, va alliberar de responsabilitats derivades de la repressió als oficials de baixa graduació que van participar de la guerra bruta.
Va estar vigent fins al 14 de juny de 2005, quan la Cort Suprema de l'Argentina va decretar la seva nulitat per inconstitucionalitat, amb l'altra llei d'impunitat, la llei d'Obediencia Debida (Obediència Deguda, en català).

## Referències

* 1 2 Text de la llei a la pàgina de l'Instituto de Investigaciones Jurídicas de la UNAM (castellà)
* ↑ A l'Argentina es coneixen com radicales als militants del partit polític anomenat Unión Cívica Radical. El mot no en té les connotacions negatives que en té a Espanya.
* ↑ El govern d'Alfonsín va estar marcat pel seu impuls als drets humans. Article a Europapress de l'1 d'abril de 1989.
* ↑ Milers d'argentins reten l'últim homenatge a l'expresident Raúl Alfonsín. Article al periòdic El Punt del 2 d'abril de 2009.
* ↑ En una resolución histórica, la Corte anuló las leyes del perdón Arxivat 2009-04-08 a Wayback Machine. (castellà). Article al periòdic Clarín del 15 de juny de 2005.
* ↑ Llei de Punt Final Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. al servei d'informació legal del Ministerio de Economía y Finanzas Públicas de l'Argentina, amb la informació de la derogació i anul·lació de la llei.
# Llei de Reorganització dels Estats del 1956

La Llei de Reorganització dels Estats (anglès: States Reorganisation Act, 1956) fou una reforma en profunditat de l'estructura administrativa de l'Índia. Entrà en vigor el 31 d'agost del 1956 i regulava la reorganització del territori indi en estats individuals basats en criteris ètnics i lingüístics. Per motius de procediment, la regulació corresponent als estats de Bihar i Bengala Occidental, la Llei de Bihar i Bengala Occidental (Transferència de Territoris), entrà en vigor l'endemà. Els canvis territorials que emanaven d'aquestes dues lleis foren aplicats a partir de l'1 de novembre del mateix any.

## Referències

* ↑ Poovaiah, D. M. «Revisiting the journey to 29 states» (en anglès), 1 novembre 2018. [Consulta: 24 novembre 2022].
# Liobagrus andersoni

Liobagrus andersoni és una espècie de peix de la família dels amblicipítids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 15 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça i de clima temperat.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àsia: Corea del Sud.

## Referències

* ↑ «Liobagrus andersoni». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Chyung, M.-K., 1977. The fishes of Korea. Il Ji Sa Publishing Co. Seül, Corea del Sud. 727 p.
* ↑ Kim, I.-S., 1997. Illustrated encyclopedia of fauna and flora of Korea. Vol. 37. Freshwater fishes. Ministry of Education.:1-629

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* He, M., 1999. Amblycipitidae. p. 103-110. A: X.-L. Chu, B.-S. Cheng i D.-Y. Dai (Eds). Faunica Sinica. Osteichthyes. Siluriformes. Science Press, Beijing. i-vii + 1-230.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Kim, D.S., E.H. Park i J.S. Kim, 1982. Karyotypes of nine species of the Korean catfishes (Teleostomi: Siluriformes) Korean J. Genet.. 4(2):57-68.
* Kim, I.S., Y. Choi, C.L. Lee, Y.J. Lee, B.J. Kim i J.H. Kim, 2005. Illustrated book of Korean fishes. Kyo-Hak Pub Co. Seül. 615p. (en coreà).
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
* Zheng, C.-Y., 1991. Amblycipitidae. p. 318-319. A: J.-H. Pan, L. Zhong, C.-Y. Zheng, H.-L. Wu i J.-H. Liu (eds). 1991. The freshwater fishes of Guangdong Province. Guangdong Science and Technology Press, Guangzhou. 589 pp.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Litoria auae

Litoria auae és una espècie de granota endèmica de Papua Nova Guinea.

## Referències

* Menzies, J. 2006. Litoria auae. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 7 de gener de 2008.
# Litoria arfakiana

Litoria arfakiana és una espècie de granota del gènere Litoria de la família dels hílids. Originària d'Indonèsia i Papua Nova Guinea.

## Referències

* ↑ «Amphibian Species of the World 6.2, an Online Reference» (en anglès). Museu Americà d'Història Natural. [Consulta: 11 agost 2024].
* ↑ «Litoria arfakiana» (en anglès). Universitat de Califòrnia a Berkeley - AmphibiaWeb. [Consulta: 11 agost 2024].
# Llista de doctors honoris causa per la Universitat Pompeu Fabra

Relació de persones investides com a doctors honoris causa per la Universitat Pompeu Fabra, actualitzada el desembre de 2021:
| # | Curs | Doctor honoris causa | Disciplina |
| 1 | 1999/00 | Desmond Tutu | activisme polític |
| 2 | 2001/02 | Miquel Batllori | història |
| 3 | 2006/07 | Woody Allen | cinema |
| 4 | 2007/08 | Robert M. Solow | economia |
| 5 | 2009/10 | Michelle Bachelet | política |
| 6 | 2009/10 | Alois Maria Haas | |
| 7 | 2010/11 | Joan Manuel Serrat | música |
| 8 | 2010/11 | Jordi Nadal | història |
| 9 | 2011/12 | Eugenio Bulygin | filosofia del dret |
| 10 | 2011/12 | Ernesto Garzón Valdés | filosofia del dret |
| 11 | 2011/12 | William Labov | lingüístic |
| 12 | 2012/13 | Miquel Barceló | art |
| 13 | 2013/14 | Sydney Brenner | biologia |
| 14 | 2015/16 | Frederick Wiseman | cinema documental |
| 15 | 2017/18 | Dorcas Muthoni | enginyeria i emprenedoria |
| 16 | 2018/19 | Maria João Pires | música |
| 17 | 2019/20 | Gonzalo Pontón | història |
| 18 | 2020/21 | Angela Davis | filosofia |

## Referències

* ↑ «Doctors honoris causa de la UPF». Universitat Pompeu Fabra (UPF). [Consulta: 14 maig 2018].
# Podenc portuguès

El podenc portuguès (en portuguès, Podengo Português) és una raça de gos portuguesa emprada tradicionalment per a la caça del conill.
Existeixen tres tipus d'aquesta raça de podenc: de grandària gran, mitjà i petit. També hi ha dos tipus de pelatge.

## Referències

* Portuguese Podengo Club Yearbook 2010, Great Britain, pp45-51
* United Kennel Club: Pondengo Portugueso http://www.ukcdogs.com/Web.nsf/Breeds/SighthoundPariah/PodengoPortugueso Arxivat 2013-03-10 a Wayback Machine.
* Terri Pous (12 January 2013). "American Kennel Club Invites Two New Breeds to the Litter". Time. Retrieved 13 January 2013.
# Can Català

* No s'ha de confondre amb Cal Català o Ca Català.
«Can Català» té aquests significats:
* Can Català (Mataró), masia del terme de Mataró.
* Can Català (Cassà de la Selva), masia del terme de Cassà de la Selva.
* Can Català (Rupià), casal de la vila de Rupià.
, masia del terme de Palafrugell.
# Théo Herckenrath

Théo Herckenrath (Brussel·les, 22 de juliol de 1912 - Hoogstraten, 20 de març de 1973) va ser un ciclista belga que fou professional entre 1933 i 1937. El seu èxit més important fou la Lieja-Bastogne-Lieja de 1934.

## Palmarès

* 1934
** 1r a la Lieja-Bastogne-Lieja
** 1r a la París-Lilla
** 1r a Scheut

## Referències

* ↑ Archives, Cycling. «Théo Herckenrath» (en anglès). [Consulta: 11 octubre 2018].

## Enllaços externs

* Théo Herckenrath a ProCyclingStats
# Tord de Seram

El tord de Seram (Geokichla joiceyi) és una espècie d'ocell de la família dels túrdids (Turdidae), si bé ha estat considerat una subespècie de Geokichla dumasi.

## Descripció

* És un tord de mida mitjana que fa uns 17 cm de llarg.
* Dors, clatell i capell rogenc fosc. Ales, cara, gola i pit marró fosc. Ventre blanquinós. Notables puntes blanques a les cobertores alars mitjanes i majors.

## Hàbitat i distribució

Habita els boscos de les muntanyes de l'illa de Seram, a les Moluques.

## Referències

* ↑ «Tord de Seram». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2022(català)
* ↑ PDF N.J.Collar (2004) Species limits in some Indonesian thrushes. FORKTAIL 20: 71–87