OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llibreria La Gralla

La Gralla és una societat cooperativa de treball situada en ple centre de la ciutat de Granollers (Vallès Oriental) dedicada al món del llibre, la música i la papereria.
Disposa de seccions de literatura infantil i juvenil, literatura per a adults, assaig, llibre pràctic, diccionaris, mètodes d'idiomes, literatura en llengua estrangera, llibres de butxaca, guies, mapes i literatura de viatges. I també ofereix una secció de música i productes complementaris al llibre en diferents suports audiovisuals (cd, dvd, cd-rom).

## Història

La Gralla va néixer com a llibreria al número 9 del carrer Museu l'any 1966 amb la voluntat d'oferir un tractament professional al comerç del llibre i convertir-se en un instrument eficaç davant les carències culturals, socials i polítiques d'aquell moment, implicant-se en la realitat social i cultural de la ciutat i comarca. Deu anys més tard, a banda d'aquest primer establiment, La Gralla va obrir un nou local al número 50 del carrer Sant Jaume dedicat únicament a la venda de productes de papereria. Des d'aquest mateix any 1976, amb la voluntat de posar en comú els problemes i les inquietuds entre diverses llibreries principalment de comarques, La Gralla va fundar la cooperativa Bestiari destinada a la logística i serveis, que actualment agrupa diversos establiments d'arreu de Catalunya. L'any 1979, les noves possibilitats legals van permetre als treballadors de La Gralla constituir-se com a societat cooperativa de treball i així ha continuat fins a l'actualitat. L'any 1991, la llibreria es va traslladar des del carrer Museu al seu emplaçament actual, un nou local molt més espaiós al centre històric i comercial de Granollers.
A finals del 2004 va inaugurar l'ampliació de la seva superfície comercial integrant la papereria dins del mateix edifici, es va ampliar l'espai destinat a llibreria i es va crear l'"Espai Gralla" destinat a la celebració de presentacions literàries i exposicions. Des de desembre del 2002 La Gralla S.C.C.L. participa de la propietat de la llibreria Catalònia de Barcelona.
En col·laboració amb el periòdic El 9 Nou i l'Associació Cultural de Granollers convoca el premi literari Jaume Maspons i Safont i el Premi periodístic Gual permanent. Al llarg de la seva trajectòria ha estat guardonada amb els premis Premio Nacional a la difusión del Libro 1988 del Ministerio de Cultura i Premi a la promoció del llibre en català 1992 del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya.
En 2016 va obtenir el sisè guardó Salvador Casanova que atorga ERC de Granollers.

## Referències

* ↑ La llibreria La Gralla, el far cultural de Granollers, Nació Digital, 25/12/2012
* ↑ Qui Som, Llibreria La Gralla
* 1 2 La llibreria La Gralla, guanyadora del sisè guardó Salvador Casanova Arxivat 2016-10-22 a Wayback Machine. aragranollers, 12 de setembre de 2016

## Enllaços externs

* Lloc web de La Gralla
* Bloc de la Gralla Arxivat 2011-08-24 a Wayback Machine.
# Lliri de Santa Paula

L'amaril·lis o lliri de Santa Paula (Amaryllis belladonna), és una planta amb flors perenne i bulbosa nativa de Sud-àfrica, la característica més destacada de la qual és que les seves flors en forma de trompeta apareixen abans que les fulles. Durant molt de temps es va considerar l'única espècie del gènere Amaryllis, fins que la botànica Deirdré Anne Snijman va identificar el 1998 l'A. paradisicola.
Addicionalment pot rebre els noms de belladona, sirinoc i telègraf. També s'ha recollit la variant lingüística surinoc.

## Descripció

La floració es produeix normalment en els mesos d'hivern i les flors sorgeixen en l'extrem de llargues tiges, oferint un ampli espectre cromàtic que va des del blanc al taronja passant pel rosa i el vermell.
És una bulbosa, cada bulb de 5 a 10 cm de diàmetre. Fulles de 3 a 5 dm de longitud i 2 a 3 cm d'ample, arranjades en dues files. Les fulles es produeixen a la tardor i eventualment cauen a la primavera. El bulb després entra en hibernació fins a final de l'estiu.

## Cures

És recomanable plantar-la a la primavera en un test estret i profund per a facilitar l'arrelament. Els sòls ideals per al seu creixement són el compost de jardí i la terra de castanyer.
Un dels principals focus d'atenció de les cures de l'Amaryllis a l'hivern són les gemmes de les tiges, perquè si aquestes moren la planta no creixerà. Perquè això no succeeixi poden cobrir-se amb palla aquelles zones on es trobin les gemmes. Quan es vulgui protegir tota la planta de les gelades, en general s'ha de preparar un mantell gruixut amb palla, fullaraca i, fins i tot, falgueres.
Cal cuidar aquesta protecció perquè amb el vent els protectors desapareixen, així que és aconsellable col·locar damunt d'aquesta capa una tela metàl·lica subjecta a algunes estaques. Així mateix, cal no descuidar la neteja de les seves escasses però grans fulles amb un drap humit.

## Referències

* 1 2 «Amaryllis belladonna». Noms de plantes. Corpus de fitonímia catalana. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 7 abril 2022].
* ↑ «Amaril·lis». Verd urbà. Diputació de Barcelona. [Consulta: 21 desembre 2021].
# Lliri xifioide

Iris latifolia, el lliri xifioide és una espècie del gènere Iris, de la família Iridàcies. Els espècimens naturals són endèmics dels Pirineus i la Serralada Cantàbrica, encara que és un dels lliris més cultivats per les seves boniques flors blaves.

## Morfologia

Iris latifolia creix entre 30 i 70 cm. i produeix dues o tres flors de color blau profund amb marques grogues al centre dels pètals inferiors. Les flors tenen sis tèpals i fan 12-13 cm diàmetre. Les fulles comencen a créixer a principis de primavera, abans que la neu s'hagi fos completament, i (a diferència dels altres lliris del nostre país) són linears i canaliculades, amb l'anvers clarament diferent del revers. A més, és una espècie bulbosa, i no rizomatosa com els altres. El bulb amb una pell fina i de color marró fosc, creix entre 10 i 15 cm de profunditat a terra.

## Ecologia

Es una planta d'alta muntanya, que prefereix prats assolellats i amb sòls profunds que poden retenir la humitat que trobarem principalment en els prats de sudorn (Festuca paniculata), escenari d'altres espècies de flors tan vistoses com el lliri xifioide.

## Sinònims

Iris xiphioides Ehrh.

## Referències

* ↑ Oriol de Bolòs i Josep Vigo. Flora dels Països Catalans. Barcelona: Ed. Barcino, 1995, p. Vol.IV, pàg.158. ISBN 84-7226-698-2.
* ↑ Josep Vigo Bonada. L'Alta muntanya catalana. Flora i Vegetació. Centre Excursionista de Catalunya i Institut d'Estudis Catalans, 2008 (2a edició). ISBN 9788492583249.
# Les Mercedes (missatgeria)

Les Mercedes Barcelona SCCL, és una cooperativa sense ànims de lucre formada per un grup de dones especialitzades en turisme educatiu. Iniciaren el projecte arran de la crisi de la COVID-19 constituint-se com a cooperativa el juliol de 2020 apostant per un model de governança sostenible, horitzontal i transparent. La seva activitat és en el sector de la ciclologistica urbana, i ofereixen serveis de missatgeria, sistemes de transport i mobilitat a la ciutat de Barcelona, amb perspectiva de gènere, i una mirada feminista interseccional, centrant-se en visibilitzar les dones, col·lectius vulnerables i en risc d'exclusió.

## Història

L'any 2020, cinc guies turístiques educatives de Barcelona decidiren amb l'esclat del coronavirus canviar el seu mode de vida i en una reunió per Zoom, en ple confinament per la pandèmia, decidiren crear Les Mercedes, una cooperativa de missatgeria formada per dones. L'origen del nom Mercedes prové de l'àvia d'una de les sòcies que es deia Mercedes i anava en bicicleta, perquè "mercès" és una manera de donar les gràcies, i també perquè és el nom de la patrona de Barcelona.

## Referències

* ↑ «MENSAJERÍA LES MERCEDES». [Consulta: 10 març 2022].
* ↑ Carles Artime, Meritxell «Les Mercedes, dones riders que aposten per una missatgeria diferent i sostenible». 324, 09-03-2022 [Consulta: 10 març 2022].
* ↑ Martín, Ricard «Les Mercedes: 'delivery' just, feminista i sostenible». Time Out Barcelona, 17-03-2021 [Consulta: 10 març 2022].
# Les mots en liberté futuristes

Les mots en liberté futuristes (en valencià: Paraules futuristes en llibertat) és una il·lustració futurista creada per Filippo Tommaso Marinetti i publicada a la portada del llibre homònim, editat per Edizioni futuriste di Poesia el 1919. Els diferents estils i mides tipogràfiques desafiaven les regles tradicionals d’estructura i puntuació i anunciaven una revolució en la comunicació visual moderna. Al pròleg s'explica que la intencionalitat dels mots en llibertat és no només donar una successió narrativa, sinó una expressió integral, dinàmica i singular de l'univers.

## Referències

* ↑ Meggs, Philip B.; Purvis, Alston W. Meggs' History of Graphic Design (en anglès). John Wiley & Sons, 2016-04-14. ISBN 978-1-119-13620-0.
* ↑ «Book Illustration, Les mots en liberté futuristes (Futurist words in freedom), Mon ami, ma petite (My friend, my little), 1919» (en anglès americà). [Consulta: 18 agost 2021].
* ↑ Les avantguardes a Catalunya: cicle de conferencies fet al CIC de Terrassa. L'Abadia de Montserrat, 1999. ISBN 978-84-8415-161-6.
# Leslie (Geòrgia)

Leslie és una població dels Estats Units a l'estat de Geòrgia. Segons el cens del 2000 tenia 455 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Leslie tenia 455 habitants, 175 habitatges, i 127 famílies. La densitat de població era de 99,3 habitants/km².
Dels 175 habitatges en un 28% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,1% hi vivien parelles casades, en un 18,9% dones solteres, i en un 26,9% no eren unitats familiars. En el 25,7% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,6 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,11.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,5% tenia menys de 18 anys, un 9,2% entre 18 i 24, un 23,1% entre 25 i 44, un 24,6% de 45 a 60 i un 19,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 85,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 24.773 $ i la renda mediana per família de 29.821 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.625 $ mentre que les dones 21.607 $. La renda per capita de la població era de 15.243 $. Entorn del 21,1% de les famílies i el 28,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Leslie». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 3 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Leslie». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Alba Blasco Soucase

Alba Blasco Soucase (Torís, 1999) és una futbolista valenciana capitana del Llevant UE EDI femení, va ser durant la temporada 2018/19 la primera jugadora amb discapacitat intel·lectual que fitxava per un equip de futbol de 1ª Regional i al temps que jugava en el primer equip íntegrament femení del Campionat Nacional de F7 Adaptat d'Albacete.
L'any 2018 Alba Blasco va rebre el guardó a millor esportista de la LaLiga Genuine de l'Associació Espanyola de Premsa Esportiva. L'any 2019 va rebre el premi Mèrit Esportiu amb el patrocini de LaLiga en la gala d'E-Woman València al Palau de Congressos de València, que reconeix a dones esportistes o que són exemple d'autenticitat, responsabilitat, evolució, transparència, integritat, companyonia i superació.

## Trajectòria

| Temporades | Lliga | Club | P | G | Actualitzat |
| 18/19 - | 1ª Regional | Unión Deportiva Yátova | 00 | 00 | |
| 18/19 - | EDI | Llevant UE | 00 | 00 | |

## Referències

* 1 2 Levante-EMV. «Els premis eWoman reconeixen el talent de tres dones valencianes» (en castellà). [Consulta: 4 octubre 2019].
* 1 2 «David Casinos, embajador del Levante da inicio a las Charlas Di_Capacidad 2019-20». eldesmarque.com, 02-10-2019. [Consulta: 4 octubre 2019].
* ↑ «El fútbol como integración: la historia de Alba Blasco, que juega en dos equipos con y sin discapacidad» (en castellà), 17-01-2019. [Consulta: 4 octubre 2019].
* ↑ Redacción. «La Unión Deportiva Yátova normaliza la inclusión en el mundo del fútbol | dxtlider.es» (en castellà). [Consulta: 4 octubre 2019].
* ↑ «Alba Blasco y Raúl Reig asisten a la Gala Nacional del Deporte para recoger el premio 'Premio Especial del Jurado' a LaLiga Genuine» (en castellà). [Consulta: 4 octubre 2019].
* ↑ Levante-EMV. «Els premis eWoman València ja tenen les seues guanyadores» (en castellà). [Consulta: 4 octubre 2019].
# Pixòdar (desambiguació)

Pixòdar és el nom dels següents personatges:
* Pixòdar de Cària, dinasta de Cària
* Pixòdar de Cindis, militar cari
# Tundrita-(Nd)

La tundrita-(Nd) és un mineral de la classe dels silicats, que pertany al grup de la tundrita.

## Característiques

La tundrita-(Nd) és un silicat de fórmula química Na₂Nd₂TiO₂(SiO₄)(CO₃)₂. La seva duresa a l'escala de Mohs és 3. Cal tenir en compte que el mineral va ser acceptat automàticament sense una investigació detallada i una descripció del tipus de material. Només es va publicar una sola anàlisi amb neodimi dominant
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la tundrita-(Nd) pertany a «9.AH - Nesosilicats amb CO₃, SO₄, PO₄, etc.» juntament amb els següents minerals: iimoriïta-(Y), tundrita-(Ce), spurrita, ternesita, britholita-(Ce), britholita-(Y), el·lestadita-(Cl), fluorbritholita-(Ce), fluorel·lestadita, hidroxilel·lestadita, mattheddleïta, tritomita-(Ce), tritomita-(Y), fluorcalciobritholita i fluorbritholita-(Y).

## Formació i jaciments

Va ser descoberta al complex intrusiu d'Ilímaussaq, a la localitat de Narsaq, a Kujalleq, Groenlàndia. Es tracta de l'únic indret on ha estat trobada aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Tundrite-(Nd)» (en anglès). Mindat. [Consulta: 17 octubre 2017].
* ↑ «The New IMA List of Minerals – A Work in Progress – Updated: May 2017» (en anglès). International Mineralogical Association. Arxivat de l'original el 10 d’agost 2019. [Consulta: 17 octubre 2017].
# Tir als Jocs Olímpics d'estiu de 1906

Als Jocs Olímpics d'Estiu de 1906 a Atenes es disputaren setze proves de tir olímpic. Actualment anomenats Jocs Intercalats, avui dia no són considerats oficials pel Comitè Olímpic Internacional.

## Resum de medalles

| Prova | Or | Argent | Bronze |
| Pistola ràpida 25 m | Maurice Lecoq | Léon Moreaux | Arisitidis Rangavis |
| Pistola 50 m | Georgios Orphanidis | Jean Fouconnier | Aristidis Rangavis |
| Pistola de duel 20 m | Léon Moreaux | Cesare Liverziani | Maurice Lecoq |
| Pistola de duel 30 m | Konstantinos Skarlatos | Johan Hübner von Holst | Vilhelm Carlberg |
| Rifle, 3 positions | Gudbrand Skatteboe | Konrad Stäheli | Jean Reich |
| Rifle, bocaterrosa | Gudbrand Skatteboe | Louis Richardet | Konrad Stäheli |
| Rifle, de genolls | Konrad Stäheli | Louis Richardet | Marcel Meyer de Stadelhofen |
| Rifle, dempeus | Gudbrand Skatteboe | Julius Braathe | Albert Helgerud |
| Rifle, posició lliure | Marcel Meyer de Stadelhofen | Konrad Stäheli | Léon Moreaux |
| Rifle per equips | Suïssa Marcel Meyer de Stadelhofen Alfred Grütter Jean Reich Louis Richardet Konrad Stäheli | Noruega Gudbrand Skatteboe Julius Braathe Albert Helgerud John Moller Ole Holm | França Leon Moreaux Maurice Lecoq Jean Fouconnier Raoul de Boigne Maurice Fauré |
| Pistola d'exercit 25 m (model estàndard) | Louis Richardet | Alexandros Theofilakis | Georgios Skotadis |
| Pistola d'exercit 25 m (model de 1873) | Jean Fouconnier | Raoul de Boigne | Hermann Martin |
| Rifle d'exercit 200 m | Léon Moreaux | Louis Richardet | Jean Reich |
| Rifle d'exercit 300 m | Louis Richardet | Jean Reich | Raoul de Boigne |
| Trap, tret senzill | Gerald Merlin | Ioannis Peridis | Sidney Merlin |
| Trap, doble tret | Sidney Merlin | Anastasios Metaxàs | Gerald Merlin |

## Medaller

| Posició | País | Or | Plata | Bronze | Total |
| 1 | Suïssa | 5 | 6 | 4 | 15 |
| 2 | França | 4 | 3 | 5 | 12 |
| 3 | Noruega | 3 | 2 | 1 | 6 |
| 4 | Grècia | 2 | 3 | 3 | 8 |
| 5 | Regne Unit | 2 | 0 | 2 | 4 |
| 6 | Suècia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 7 | Itàlia | 0 | 1 | 0 | 1 |
# Mandel (desambiguació)

«Mandel» té aquests significats:
* Geografia:
** Mandel, un afluent belga del Leie
** Mandel, una localitat a prop de Bad Kreuznach a Alemanya a la Renània-Palatinat
* Persones:
** Babaloo Mandel, un escriptor americà de guions
** Ernest Mandel, un escriptor alemany, teòric del Marxisme
** Howie Mandel, un escriptor canadenc
# Tautomeria cetoenòlica

La tautomeria cetoenòlica és la tautomeria (equilibri químic entre isòmers) que presenten els compostos carbonílics amb un grup carbonil ${\ce {C=O}}$ i un o més hidrògens en posició α (carboni unit al grup carbonil).
En els compostos monocarbonílics senzills, com l'acetona i l'acetaldehid, el tautòmer que conté el grup carbonil és el que predomina i el que es considera forma cetònica. En el cas de l'acetona, la forma enòlica és inferior a l'1 % i en el de l'acetaldehid no es pot detectar. L'estabilitat més gran de les formes cetòniques en els compostos monocarbonílics s'atribueix a la diferència de l'energia d'enllaç entre l'enllaç π ${\ce {C=O}}$ (87 kcal/mol) i l'enllaç π ${\ce {C=C}}$ (60 kcal/mol). Pel que fa als compostos β-dicarbonílics, que tenen dos grups carbonil separats per un carboni saturat, la quantitat de la forma enòlica en l'equilibri és molt superior. En la transformació d'alguns compostos té un gran interès la formació de l'enol, ja que sovint hi és present en una baixa proporció, i es recorre a la catàlisi per a afavorir-lo.

## Referències

* ↑ «tautomeria cetoenòlica». Diccionari de química. TERMCAT, Centre de Terminologia, 2020.
# Craterocephalus lacustris

Craterocephalus lacustris és una espècie de peix pertanyent a la família dels aterínids.

## Descripció

* Pot arribar a fer 14 cm de llargària màxima.
* 6-9 espines i 7-9 radis tous a l'aleta dorsal i 1 espina i 8-10 radis tous a l'anal.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça, bentopelàgic i de clima tropical (22 °C-24 °C; 6°S-7°S).

## Distribució geogràfica

Es troba al llac Kutubu i el riu Soro (Papua Nova Guinea).

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Axelrod, H.R., W.E. Burgess, N. Pronek i J.G. Walls, 1991. Dr. Axelrod's Atlas of freshwater aquarium fishes. Sisena edició. T.F.H. Publications, Neptune City, Nova Jersey, Estats Units.
* ↑ Baensch, H.A. i R. Riehl, 1997: Aquarien Atlas, Band 5. Mergus Verlag, Melle, Alemanya. 1148 p.
* ↑ Allen, G.R., 1991. Field guide to the freshwater fishes of New Guinea. Christensen Research Institute, Madang, Papua Nova Guinea.
* ↑ Kailola, P.J., 1987. The fishes of Papua New Guinea. A revised and annotated checklist. Vol. 1. Myxinidae to Synbranchidae. Research Bulletin Núm. 41. Department of Fisheries and Marine Resources, Port Moresby, Papua Nova Guinea. 194 p.

## Bibliografia

* Baillie, J. i B. Groombridge (eds.), 1996. 1996 IUCN red list of threatened animals. UICN, Gland, Suïssa. 378 p.
* Breder, C. M.; Rosen, D. E. Modes of Reproduction in Fishes (en anglès). Museu Americà d'Història Natural, 1966.
* Groombridge, B. (ed.), 1994. 1994 IUCN Red List of Threatened Animals. UICN, Gland, Suïssa i Cambridge, la Gran Bretanya.
* Hilton-Taylor, C., 2000. 2000 IUCN red list of threatened species. UICN, Gland, Suïssa i Cambridge, la Gran Bretanya. xviii + 61 p. (amb 1 CD-ROM).
* UICN, 1994. 1994 IUCN red list of threatened animals. International Union for Conservation of Nature and Natural Resources, Gland, Suïssa i Cambridge, la Gran Bretanya.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
* AQUATAB
# Tètic

En música, s'anomena tètic el començament d'una peça si aquesta comença en tesi (o temps fort), és a dir, si la primera nota coincideix amb el primer accent del compàs.
En música hi ha tres tipus de començament: tètic, acèfal i anacrúsic.

## Referències

* ↑ «tètic». Gran Enciclopèdia Catalana. Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 27 gener 2024].
* ↑ «Ritme i mètrica». Departament d'Educació de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 27 gener 2024].
# Tàngara bec d'argent

La tàngara bec d'argent (Ramphocelus carbo) és un ocell de la família dels tràupids (Thraupidae).

## Hàbitat i distribució

Habita zones arbustives, vegetació secundària, clars del bosc, bosc obert i ciutats, especialment a prop de l'aigua de les terres baixes des de Colòmbia, Veneçuela, Trinitat i Guaiana, cap al sud, a través de l'est de l'Equador, est del Perú i nord i est de Bolívia fins l'est de Paraguai i Amazònia, est, centre i sud-est del Brasil.

## Referències

* ↑ «Tàngara bec d'argent». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/10/2022(català)
# Tàngara bec-roja

La tàngara bec-roja (Lamprospiza melanoleuca) és un ocell de la família dels mitrospíngids (Mitrospingidae) i única espècie del gènere Lamprospiza Cabanis, 1847.

## Hàbitat i distribució

Habita boscos oberts i sabanes de les terres baixes de la Guaiana, Brasil, Perú oriental i nord de Bolívia.

## Referències

* ↑ «Tàngara bec-roja». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/03/2022(català)
# Trescasas

Trescasas és un municipi de la província de Segòvia, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 |
| 155 | 234 | 334 | 328 | 590 | 718 | 775 | 869 | 925 | 968 | 991 | 998 | 1014 | 1059 | 1064 |

## Administració

Llista d'alcaldes des de les eleccions democràtiques de 1979 :
| Període | Nom de l'alcalde/-essa | Partit polític | Data de possessió |
| 1979 - 1983 | Julián Sanz Rodríguez | UCD | 19/04/1979 |
| 1983 - 1987 | Pablo García Sanz | AP | 28/05/1983 |
| 1987 - 1991 | Pablo García Sanz | AP | 30/06/1987 |
| 1991 - 1995 | Pablo García Sanz | PP | 15/06/1991 |
| 1995 - 1999 | Pablo García Sanz | PP | 17/06/1995 |
| 1999 - 2003 | Pablo García Sanz | PP | 03/07/1999 |
| 2003 - 2007 | María Angelez Gómez Martín | PSOE | 14/06/2003 |
| 2007 - 2011 | María García García | PP | 16/06/2007 |
| 2011 - 2015 | Pedro Galindo Sanz Enriqueta Martínez-Marín Lacer | PP | 11/06/2011 |
| 2015 - 2019 | Borja Lavandera Alonso | PSOE | 13/06/2015 |
| 2019 - 2023 | Borja Lavandera Alonso | PSOE | 15/06/2019 |
| Des del 2023 | Borja Lavandera Alonso | PSOE | 17/06/2023 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Segovia (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 12 març 2021].