OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Carl Johan Thyselius

Carl Johan Thyselius (Österhaninge, 8 de juny de 1811 - Estocolm, 11 de gener de 1891), polític suec, primer ministre del seu país entre 1883 i 1884.
Era fill del vicari i després bisbe Pehr Thyselius i de Christina Margareta Bergsten. Com era típic en el seu temps, després d'una formació en administració en la Universitat d'Uppsala, va combinar una reeixida carrera de posicions oficials d'alt nivell amb importants destinacions polítiques. Entre altres càrrecs, va ser integrant de la Cort Suprema de Justícia en 1856-1860, ministre de l'Església (equivalent a Educació) en 1860-1863, president del Kammarkollegium en 1864-1875 i ministre del Departament Civil (responsable del comerç, la indústria i el transport marítim) en 1875-1880.
Després de la renúncia de Arvid Posse en 1883, Thyselius es va convertir el 13 de juny, a contracor, en primer ministre, a comanda del rei Oscar II, per un any, fins al 16 de maig de 1884. D'aquesta manera, es va convertir en el primer serf a arribar a ser primer ministre de Suècia. Va ser a més el de major edat en aquell moment, ja que tenia 72 anys en accedir al càrrec.
Casat en 1848 amb Charlotta Melart, va tenir una filla.
# Huwaytat

Els huwaytat o howeitat són una tribu àrab que viu al nord-oest de l'Aràbia Saudita i sud de Jordània (amb alguns grups al Sinaí) entre al-Karak (Jordània) al nord i Tayma al sud i entre la mar Roja i el Djawf. Són una tribu antiga amb ancestre en la persona de Hywayt ibn Barakat. Al segle xviii la tribu es va fraccionar en diversos grups que es van enfrontar entre ells ocasionalment. Entre les fraccions cal esmentar els huwayat ibn djazi de la zona de Maan; els alawin (huwaytat ibn nidjad) de la zona d'Àqaba; els al Imran al sud-est dels anteriors; i els huwaytat al-tahama, la branca més al sud. La supremacia dels Ibn Djazi fou amenaçada pel clan dels tawayiha dirigits per Awda ibn Harb Abu Tayih, cap del clan des de 1907, descrit per Lawrence d'Aràbia; el 1917, després de la conquesta d'Aqaba, Awda es va aliar a Faysal contra els otomans i va estar a la conquesta de Damasc; va morir el 1924. Entre 1924 i 1932 els Huwaytat de Jordània van estar en conflicte amb els wahhabites del Nedjd; les fraccions del sud es van aliar al Ibn Rifada de la tribu dels Balis en un revolta contra els saudites el 1932, però no va tenir cap efecte. Alguns grups de la tribu viuen també al Sinaí a les terres al sud-est de Suez, fins al Djabal al-Raha.

## Bibliografia

* H. Philby, The land of Midian, Londres 1857
# Canal Fonda (de l'Obaga de Cavallers)

La Canal Fonda és un barranc que discorre del tot dins del terme municipal de la Vall de Boí, a la comarca de l'Alta Ribagorça, i dins el Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici.
Situat entre la Canal de l'Obaga de Cavallers al nord i el Barranc de Comalesbienes al sud, té el naixement a uns 2.110 metres, a l'oest del Pic de Comalesbienes. El seu curs discorre cap a l'oest, fins a trobar l'Embassament de Cavallers on desemboca a 1.783 metres d'altitud, prop del seu extrem meridional.

## Enllaços externs

* ICC - Institut Cartogràfic de Catalunya. Canal Fonda. [Consulta: 20/10/2013]

## Referències

* ↑ ICC - Institut Cartogràfic de Catalunya. Canal Fonda (naixement). [Consulta: 20/10/2013]
* ↑ ICC - Institut Cartogràfic de Catalunya. Embassament de Cavallers (E). [Consulta: 20/10/2013]

## Bibliografia

* Editorial Alpina. Vall de Boí [mapa], Primera edició, 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (febrer 2001)
* Editorial Alpina. Carros de Foc [mapa], 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (2007)
* Institut Cartogràfic de Catalunya. Parc Nacional d'Aigües Tortes i Estany de Sant Maurici [mapa], Segona edició, 1:25.000. (abril 1998)
# Federico Slinger

Federico Slinger (Montevideo, 1932 - ibídem., 1996) fou un economista i polític uruguaià pertanyent a la Unió Cívica (UC).
El 1956 es va graduar com a comptador públic per la Universitat de la República, desenvolupant-ne una destacada trajectòria professional. Essent descendent d'immigrants alemanys, Slinger sempre va defensar els valors de la democràcia cristiana. També es va dedicar a la docència, essent professor i degà (1968-1972) de la facultat de Ciències Econòmiques i d'Administració.
El 1973 es va oposar al cop d'Estat, mentre que deu anys més tard va participar d'un acte que defensava els principis democràtics. El 1984 va acompanyar a Juan Vicente Chiarino com a candidat presidencial durant les eleccions generals d'aquest any. El 1985 va ser nomenat president per cinc anys del Banc de la República Oriental de l'Uruguai (BROU).
A més de ser dirigent esportiu, Slinger va ser designat el 1995 com a ministre d'Indústria, Energia i Mineria pel llavors president del país, el centredretà Julio María Sanguinetti Coirolo.

## Referències

* 1 2 3 (castellà) El País: "Federico Slinger, ex ministro uruguayo"
* ↑ (castellà) Junta Nacional de Drogues de l'Uruguai Arxivat 2009-01-06 a Wayback Machine.
# Cascades Issaqueena

Les cascades Issaqueena són unes cascades de 30 m d'altura situades a prop de Walhalla (Carolina del Sud), al districte d'Oconee del bosc nacional Sumter.
Les cascades reben el nom d'una noia cherokee que presumptament va saltar des de la part alta de les cascades amb el seu amant, un hitchiti valent, en un intent d'amagar-lo de la resta de la seva tribu, que estava en guerra amb els hitchitis. Suposadament, Issaqueena l'ocultava a la zona empedrada just a sota de la part alta de les cascades.
Està molt a prop del túnel Stumphouse, una altra fita local rellevant. Actualment, un petit parc ofereix accés a ambdues ubicacions.

## Referències

* ↑ «Issaqueena Falls - Mountain Rest, South Carolina». SCIway.net. Arxivat de l'original el d’octubre 12, 2016. [Consulta: October 12, 2016].
* ↑ Strickland, Kasie. «Legend of Issaqueena». Newberry Observer, October 31, 2015. [Consulta: 1r octubre 2017].
* ↑ «GNIS». USGS. [Consulta: July 28, 2008].

## Vegeu també

* Llista de cascades
# Partit de la Nova Democràcia

El Partit de la Nova Democràcia (portuguès: Partido da Nova Democracia, PND) és un partit polític de Guinea Bissau.
El partit va ser creat per Mamadu Iaia Djaló en 2007. Va obtenir un sol escó a l'Assemblea Nacional Popular a les eleccions legislatives de 2008. A les eleccions presidencials de 2009 va donar suport la candidatura Djaló que va acabar quart amb un 3% dels vots.
El 20 de desembre de 2021 va morir el fundador del partit Mamadu Iaia Djaló.
Al eleccions generals de 2014 el partit va obtenir un sol escó a l'Assemblea Nacional Popular, mentre que Djaló quedà cinquè a les eleccions presidencials amb el 5% dels vots.

## Referències

* ↑ Elections in Guinea-Bissau African Elections Database
* ↑ Seats by party Arxivat 2014-04-19 a Wayback Machine. CNE
* ↑ Voting for candidates for President Arxivat 2015-09-23 a Wayback Machine. CNE
# Gambusia clarkhubbsi

Gambusia clarkhubbsi és un peix de la família dels pecílids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 5,8 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Nord-amèrica: Texas (Estats Units).

## Referències

* ↑ «Gambusia clarkhubbsi». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Lucinda, P.H.F.: Poeciliidae (Livebearers). planes 555-581. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (editors): Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. EDIPUCRS, Porto Alegre (Brasil). 2003.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J.: Fishes of the World, 3a edició. Nova York, Estats Units: John Wiley and Sons. Any 1994.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès) i (txec)
# Supplementum Plantarum Succulentarum

Supplementum Plantarum Succulentarum (abreujat Suppl. Pl. Succ.), és un llibre il·lustrat amb descripcions botàniques que va ser escrit pel botànic, carcinòleg, i entomòleg anglès, Adrian Hardy Haworth. Va ser publicat a l'any 1819, amb el nom de ''Supplementum Plantarum Succulentarum: Sistens Plantas Novas Vel Nuper Introductas Sive Omissas. Suplemento de: Synopsis Plantarum Succulentarum Cum Observationibus Variis Anglicanis. J. Harding, Londres 1819, (online)

## Referències

* ↑ a Tropicos

## Enllaços externs

* Descripció a IPNI
# Carrer del 31 de Desembre

El carrer del 31 de Desembre és un carrer de la ciutat de Mallorca que comença a les Avingudes i acaba a la plaça d'Abū Yahyà, on es bifurca en dos carrers: la carretera de Valldemossa i la carretera de Sóller, que en aquella secció s'anomena carrer d'Alfons el Magnànim. Deu el nom al 31 de desembre de 1229, data en què el rei Jaume I entrà a la ciutat de la qual n'és una de les principals vies.
Va ser projectat per Bernat Calvet i Girona en el seu projecte d'eixamplament de Palma com a continuació del carrer de Sant Miquel, el qual acabava a les antigues murades, les actuals Avingudes.

## Referències

* ↑ Carrer 31 de desembre a callejero.net
* ↑ La Diada de Mallorca será el 31 de diciembre, ultimahora.es, 23 de desembre de 2016
# Hybopsis dorsalis

Hybopsis dorsalis és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 8 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Nord-amèrica.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Page, L. M.; Burr, B. M. A field guide to freshwater fishes: North America north of Mexico (en anglès). Houghton Mifflin Company, 1991. ISBN 0-395-35307-6.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Canal de l'Embut

La Canal de l'Embut és un torrent afluent per la dreta de la Rasa de Coll de Port a la Vall de Lord

## Descripció

Neix a 2.068 msnm a la Costa Dreta, sector del vessant sud-oriental del Tossal d'Estivella. Fins a la cota 1.575 s'escola en direcció sud-est. Allà rep per la dreta la Rasa del Clot de la Vall i entra al Clot de Coma d'Adell i agafa la direcció cap al nord-est. En sortir-ne, torna a agafar la direcció cap al sud-est i rep per l'esquerra la Rasa de Cal Poma i desguassa a la Rasa de Coll de Port sota Cal Cameta a 1.079 msnm.

## Municipis que travessa

Tot el seu recorregut el realitza pel terme municipal de la Coma i la Pedra.

## Xarxa hidrogràfica

La xarxa hidrogràfica de la Canal de l'Embut està integrada per un total de 12 cursos fluvials dels quals 4 són subsidiaris de 1r nivell de subsidiarietat, 6 ho són de 2n nivell i 1 ho és de 3r nivell.
La totalitat de la xarxa suma una longitud de 28.551 m.
Xarxa hidrogràfica de la Canal de l'Embut :
| Codi del corrent fluvial | Coordenades del seu origen | longitud (en metres) |
| Canal de l'Embut | 42° 11′ 21.06″ N, 1° 32′ 39.96″ E﻿ / ﻿42.1891833°N,1.5444333°E﻿ / 42.1891833; 1.5444333 | 3.268 |
| E1 | Xarxa de la Rasa del Clot de la Vall | 10.235 |
| D1 | Xarxa de la Rasa del Sucre | 10.674 |
| E2 | Xarxa de la Rasa de Cal Poma | 4.137 |

## Perfil del seu curs

Perfil del curs de la Canal de l'Embut :
| metres de curs | 0 | 250 | 500 | 750 | 1.000 | 1.250 | 1.500 | 1.750 | 2.000 | 2.250 | 2.500 | 2.750 | 3.000 | 3.268 |
| Altitud (en m.) | 2.068 | 1.983 | 1.909 | 1.832 | 1.741 | 1.675 | 1.628 | 1.529 | 1.483 | 1.410 | 1.338 | 1.227 | 1.135 | 1.079 |
| % de pendent | - | 34,0 | 29,6 | 30,8 | 35,1 | 26,4 | 18,8 | 39,6 | 18,4 | 29,2 | 28,4 | 44,4 | 36,8 | 20,9 |

## Referències

* 1 2 3 Mapa de l'ICC
* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
* ↑ Mapa de l'ICC, Escala 1:50.000
* ↑ Aquestes són les coordenades obtingudes mitjançant l'aplicatiu que incorpora el mapa digital de l'ICC. Segons l'aplicatiu del web de la Xarxa de rius de Catalunya, les coordenades de l'origen d'aquest corrent fluvial són 42º11'24.82" N, 1º32'43.77" E
* ↑ Segons el web de la Xarxa de rius de les conques principals de Catalunya la longitud d'aquest corrent fluvial és 3.178 m.
# Cascades Deer Leap

Les cascades Factory són unes cascades situades al lloc de recreació de George W. Childs en Dingmans Ferry, Pennsilvània, Estats Units d'Amèrica. Es troben aigües avall de les cascades Factory i de les cascades Fulmer, al Dingmans Creek.
Es tracta d'un lloc popular per als excursionistes i turistes que volen evitar les més concorregudes cascades Dingman, una petita caminada riu avall, o les comercials cascades Bushkill, una atracció turística molt popular a la zona de les Muntanyes Pocono.

## Referències

* ↑ Brown, Scott. Pennsylvania waterfalls : a guide for hikers and photographers. Mechanicsburg, PA: Stackpole Books, 2004, p. 14–16. ISBN 0811731847.

## Vegeu també

* Llista de cascades

## Enllaços externs

* Delaware Water Gap Visitor Centers (anglès)
# Pastricciola

Pastricciola (en cors Pastricciola) és un municipi francès, situat a la regió de Còrsega, al departament de Còrsega del Sud. L'any 1999 tenia 81 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 179 | 241 | 180 | 115 | 89 | 81 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit | Qualitat |
| 2001-2008 | Pierre Pinelli | | |
| 2008- | Félix Pinelli | | |
# Gambusia baracoana

Gambusia baracoana és un peix de la família dels pecílids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Distribució geogràfica

Es troba a Cuba.

## Referències

* 1 2 «Gambusia baracoana». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)

## Bibliografia

* Lucinda, P.H.F.: Poeciliidae (Livebearers). planes 555-581. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (editors): Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. EDIPUCRS, Porto Alegre (Brasil). 2003.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J.: Fishes of the World, 3a edició. Nova York, Estats Units: John Wiley and Sons. Any 1994.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès) i (txec)
# Carrer del Bisbe Solà (Sant Llorenç Savall)

El Carrer del Bisbe Solà és una via pública del municipi de Sant Llorenç Savall (Vallès Occidental) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Aquest carrer forma part del nucli antic de la població. La configuració actual del carrer és de cases entre mitgeres, dels segles XVII i XVIII, que consten de planta baixa, pis i golfes. Algunes d'elles estan reformades i s'han fet cases noves.

## Referències

* ↑ «Carrer del Bisbe Solà». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 27 gener 2016].
# Iacetans

Els iacetans o jacetans (en llatí iaccetani, en grec antic Ἰακκετανοί) eren la més important de les petites tribus d'ibers situades al sud dels Pirineus, a la Tarraconensis. Estaven situats a l'est dels vascons i al nord dels ilergets. El seu país Ἰακκετανία (Jacetània) ocupava la part nord d'Aragó i la Catalunya nord-occidental. Va ser l'escenari de la Guerra de Sertori i també de la lluita entre els legats de Pompeu, (Luci Afrani i Marc Petrei) i Juli Cèsar.

## Territori

Estrabó diu que el poble ocupava les estivacions dels Pirineus i s'estenia per les planes arribant fins al país dels ilergets a la vora d'Ilerda i Osca. Eren semblants als aquitans però tenien punts en comú amb altres pobles del costat sud dels Pirineus, com la llengua, semblant a la parlada pels pobles pirinencs inclosos els vascons.

### Qüestionament de l'existència dels iacetans

Existeix certa confusió entre lacetans i iacetans, ja que algunes fonts antigues, o les seves versions posteriors, els van confondre. Tot plegat ha duit a l'historiador aragonès Francisco Beltran Lloris a considerar que no va existir una ètnia iacetana sinó una ciutat vascona, Iaca, i que les referències ètniques s'han d'entendre com referides als lacetans i a Lacetània, cosa que, si es confirma, modificaria substancialment el mapa etnogràfic del Pirineu central preromà, ja que els ceretans s'haurien de situar implantats fins a la frontera vascona per l'oest (cap als contraforts de la Serra de Guara) i fronterers amb els ilergets pel sud. Aquesta hipòtesi donaria congruència a Cassi Dió que relata que Domici Calví hauria situat a Osca la seva base d'operacions en la seva campanya contra els ceretans.

## Història

Cap al segle iii aC i començaments del segle ii aC els iacetans van fer incursions contra els pobles de la plana, els suessetans, però aquestos amb ajut de Cató, els van derrotar el 195 aC. Existeixen monedes de la seva ciutat principal Iacca (Jaca) de la que derivaven el seu nom, i probablement eren un poble tributari dels romans. Van encunyar monedes en llengua ibèrica. En temps de Pompeu la ciutat va passar a mans dels vascons i Plini el Vell inclou als iacetans dins el poble dels vascons. Estrabó diu que quedaven en la seva cultura restes de matriarcat, predominava la ramaderia amb una agricultura complementària, i realitzaven atacs de saqueig com a complement econòmic. Jacetània va ser romanitzada intensament i ho era totalment avançat el segle I i al segle ii.

## Referències

* ↑ Beltrán Lloris, Francisco. "Hacia un replanteamiento del mapa cultural y étnico del norte de Aragón". A: Religión, lengua y cultura prerromanas de Hispania. Salamanca: Universidad de Salamanca, 2001, p. 61-88. ISBN 9788478008933
* ↑ Smith, William (ed.). «Jaccetani». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 2 març 2021].
# FLE

«FLE» té aquests significats:
* abreviació en anglès de Front d'Alliberament d'Eritrea
* abreviació del material de construcció estructural fusta laminada encolada
# Capa d'abstracció del programari

En informàtica, una capa d'abstracció o nivell d'abstracció és una manera d'amagar els detalls de treball d'un subsistema. Exemples de models de programari que utilitzen capes d'abstracció inclouen el model OSI per a protocols de xarxa, OpenGL i altres biblioteques gràfiques, que permeten separar les preocupacions per facilitar la interoperabilitat i la independència de la plataforma. Un altre exemple és el protocol de transferència de mitjans.
En informàtica, una capa d'abstracció és una generalització d'un model conceptual o algorisme, lluny de qualsevol implementació específica. Aquestes generalitzacions sorgeixen de similituds àmplies que s'encapsulen millor amb models que expressen similituds presents en diverses implementacions específiques. La simplificació proporcionada per una bona capa d'abstracció permet una fàcil reutilització mitjançant la destil·lació d'un concepte o patró de disseny útil perquè les situacions, on es pugui aplicar amb precisió, es puguin reconèixer ràpidament. Es considera que una capa està sobre una altra si depèn d'ella. Totes les capes poden existir sense les capes superiors i requereixen que funcionin les capes de sota. Sovint, les capes d'abstracció es poden compondre en una jerarquia de nivells d'abstracció. El model OSI consta de set capes d'abstracció. Cada capa del model encapsula i aborda una part diferent de les necessitats de les comunicacions digitals, reduint així la complexitat de les solucions d'enginyeria associades.
Un famós aforisme de David Wheeler és "Tots els problemes de la informàtica es poden resoldre amb un altre nivell d'indirecció". Sovint es cita malament deliberadament amb "abstracció" substituïda per "indirecció". De vegades també s'atribueix erròniament a Butler Lampson. El corol·lari de Kevlin Henney a això és "...excepte el problema de massa capes d'indirecció". En una arquitectura d'ordinador, un sistema informàtic normalment es representa com a format de diversos nivells d'abstracció com ara:
* programari
* lògica programable
* maquinari

## Referències

* ↑ Johnson, Jonathan. «Abstraction Layers in Programming: An Overview» (en anglès). https://www.bmc.com.+[Consulta: 4 març 2023].
* ↑ Tanenbaum, Andrew S. Structured Computer Organization. Englewood Cliffs, New Jersey: Prentice-Hall, 1979. ISBN 0-13-148521-0.
* ↑ Spinellis, Diomidis. Beautiful Code: Leading Programmers Explain How They Think (en anglès). Sebastopol, CA: O'Reilly and Associates, 2007, p. 279–291.
* ↑ @kevlinhenney. «Yes, that's my corollary», September 3, 2012.
# Pastuchov

Pastuchov és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Trnava, a l'oest del país. El 2023 tenia 948 habitants.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1276.

## Referències

* ↑ «Trnavský kraj (Slovakia): Districts, Towns and Municipalities» (en anglès), 12 abril 2024. [Consulta: 23 juny 2024].
* ↑ «HISTÓRIA» (en eslovac). Ajuntament de Pastuchov. [Consulta: 23 juny 2024].
# Gambusia bucheri

Gambusia bucheri és un peix de la família dels pecílids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Distribució geogràfica

Es troba a Cuba.

## Referències

* ↑ «Gambusia bucheri». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Lucinda, P.H.F.: Poeciliidae (Livebearers). planes 555-581. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (editors): Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. EDIPUCRS, Porto Alegre (Brasil). 2003.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J.: Fishes of the World, 3a edició. Nova York, Estats Units: John Wiley and Sons. Any 1994.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès) i (txec)
# Ta'm e guilass

El gust de les cireres (en persa طعم گیلاس Tam-e gilās) és una pel·lícula iraniana (coproduïda amb França), Dirigida, escrita, produïda i muntada per Abbas Kiarostami, es va estrenar el 1997.

## Argument

Un home gran d'uns cinquanta anys, desesperat, es posa a buscar algú que acceptés, per diners, fer una feina especial. Als afores de Teheran, troba una sèrie de personatges, entre els quals un soldat, un seminarista i un empleat d'un museu. Cadascun reacciona a la seva proposició de manera diferent.

## Repartiment

* Homayun Ershadi: M. Badii
* Abdolrahman Bagheri: M. Bagheri
* Afshin Khorshid Bakhtiari: un soldat
* Safar Ali Moradi: un soldat
* Mir Hossein Nuri: el seminarista

## Al voltant de la pel·lícula

* Prohibida a l'Iran, aquesta pel·lícula va arribar a Canes a l'últim minut perquè les autoritats n volien donar el visat per l'estrena. En efecte, Kiarostami no havia mostrat la seva pel·lícula al Festival de Teheran per tal d'obtenir l'aval de la censura.
* En resposta a la pregunta: « Quan fa una pel·lícula, ha de canviar alguna cosa en la gent que la fa i en els espectadors?», Kiarostami va respondre: « Efectivament, en una preestrena, una jove ha vingut a dir-me que El gust de les cireres li havia salvat la vida. »;

## Premis i nominacions

* Palma d'Or al Festival de Cannes 1997, ex æquo amb Unagi (L'anguil) de Shohei Imamura.