# Riu Negre (Solsonès)

El Riu Negre, antigament conegut amb la denominació de Riner, és un riu del Solsonès, afluent per la dreta del Cardener. Neix al terme de Lladurs. Després de passar per Solsona, s'endinsa en una vall força encaixonada excavada a l'altiplà de Solsona tot travessant els municipis d'Olius, de Riner i de Clariana de Cardener. Just deixar enrere l'esmentat altiplà, desguassa al Cardener a 440 msnm sota del castell d'aquesta última localitat.
Riu d'escàs cabal, sembla que antigament tenia amb certa freqüència fortes revingudes, tal com ho feia constar Francisco de Zamora que, al segle xviii, va deixar escrit: "...té, però, crescudes rierades que tallaven (abans que existís el pont) la comunicació i s'hi havia ofegat gent".

## Termes municipals que travessa

Des del seu naixement el Riu Negre passa successivament pels següents termes municipals.
M u n i c i p i s :
| | Longitud (en m.) | % del recorregut |
| Per l'interior del municipi de Lladurs | 3.848 | 14,65% |
| Fent frontera entre Lladurs i Solsona | 321 | 1,22% |
| Per l'interior del municipi de Solsona | 5.353 | 20,38% |
| Per l'interior del municipi d'Olius | 3.550 | 13,51% |
| Per l'interior del municipi de Riner | 1.361 | 5,18% |
| Fent frontera entre Riner i Clariana | 2.338 | 8,90% |
| Per l'interior del municipi de Riner | 2.491 | 9,48% |
| Fent frontera entre Riner i Clariana | 1.782 | 6,78% |
| Per l'interior del municipi de Riner | 1.790 | 6,81% |
| Per l'interior del municipi de Clariana | 3.437 | 13,08% |

## Xarxa hidrogràfica

La xarxa hidrogràfica del Riu Negre està constituïda per 344 corrents fluvials que sumen una longitud total de 259,8 km.

### Afluents

El Riu Negre rep un total de 44 afluents directes. D'entre aquests cal destacar-ne els següents

### Distribució municipal

El conjunt de la xarxa hidrogràfica del Riu Negre transcorre pels següents termes municipals:

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
* 1 2 Vila i Comaposada, Marc-Aureli. Catalunya, rius i poblament. Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 1997. ISBN 9788478268740.
* ↑ Hi ha discrepàncies sobre el lloc del seu naixement, tot i que en tots els casos hom considera que neix al terme de Lladurs. Per a uns, el seu naixement té lloc als plans de Cirera i dona lloc a un corrent fluvial conegut amb el nom de la rasa de Cirera mentre que per a altres neix al nord de la masia de Llera i dona lloc a un corrent fluvial conegut amb el nom de la Rasa de Solsona. Aquí s'ha optat per a la primera de les dues opcions, d'acord amb les dades que consten al web de Xarxa de rius de les conques principals de Catalunya Arxivat 2010-09-22 a Wayback Machine. del Departament de Medi Ambient de la Generalitat de Catalunya
* 1 2 Institut Cartogràfic de Catalunya. Edició digital del mapa de Catalunya de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
* ↑ La suma de les longituds de cada terme municipal pot ser superior a la longitud total de la xarxa perquè els trams en els quals algun curs fluvial fa de frontera entre dos termes municipals, es comptabilitzen en els dos municipis fronterers.