OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Library Genesis

Library Genesis o LibGen és un motor de cerca que permet el lliure accés a continguts que, d'altra manera, són de pagament o no digitalitzats en altres llocs, generalment articles científics o llibres acadèmics, i en menor proporció de ficció. Posseeix contingut lliure en formats PDF, EPUB, MOBI, DJVU, etc. accessible en portals de nombroses editorials acadèmiques com Oxford University Press, Cambridge University Press, ScienceDirect d'Elsevier, Springer, etc.
El 2015 el lloc es va veure embolicat en una disputa legal amb l'editorial Elsevier, qui l'acusava de proporcionar accés als seus articles i llibres que infringia els drets d'autor. LibGen està registrada a Rússia i Amsterdam, per la qual cosa no queda clar quina legislació se li hauria d'aplicar. LibGen està bloquejada per proveïdors d'internet al Regne Unit, però tals bloquejos DNS fan poc per evitar l'accés a la plataforma. L'octubre de 2015 una cort del districte de Nova York va ordenar que el domini "libgen.org" fos donat de baixa, malgrat la qual cosa el lloc segueix accessible a través d'altres dominis alternatius.

## Referències

* ↑ Cabanac, Guillaume «Bibliogifts in LibGen? A study of a text-sharing platform driven by biblioleaks and crowdsourcing». Journal of the Association for Information Science and Technology, Vol. 67, Núm. 4, 27-03-2015, pàg. 874–884. DOI: 10.1002/asi.23445 [Consulta: 3 octubre 2018].
* ↑ Glance, David. «Elsevier acts against research article pirate sites and claims irreparable harm». [Consulta: 3 octubre 2018].
* ↑ Schiermeier, Quirin «Pirate research-paper sites play hide-and-seek with publishers. Millions of scientific articles remain freely accessible despite copyright violations». Nature. International weekly journal of science, 04-12-2015 [Consulta: 3 octubre 2018].

## Vegeu també

* Sci-Hub

## Enllaços externs

* Lloc web oficial Arxivat 2018-12-20 a Wayback Machine.
* llista de servidors actius
# Papa Babacar Diawara

Papa Babacar Diawara (Dakar, Senegal, 5 de gener de 1988), més conegut com a Baba Diawara, és un futbolista senegalès. Actualment juga pel Club Sport Marítimo portuguès.

## Trajectòria
### Marítimo

Va iniciar la seva carrera com a futbolista a la lliga senegalesa de futbol, al club Jeanne d'Arc. Va marxar a Europa molt jove, als 19 anys per firmar amb el CS Marítimo de Madeira, Portugal. Va fer el seu debut amb el primer equip a finals de la temporada 2007/2008, a la segona part empatant 1-1contra l'Estrela da Amadora, sent pujat al primer equip a la temporada 2008/09. Aquesta mateixa temporada va marcar 10 gols en 25 i va causar interessant per certs equips com el Panathinaikos FC, que el van taxar en 2,5 milions de lliures.
Diawara va millorar la seva marca golejadora de 10 a 11 gols a la temporada 2010/11, marcant 14 gols en totes les competicions. El Marítimo va finalitzar la temporada al novè lloc, gràcies a la seva contribució golejadora. El Celtic FC de la Lliga escocesa de futbol va estar a punt de fitxar l'agost de 2011, però no es va poder fer el tracte l'últim dia del mercat de fitxatges, ja que no podia entrar al país.
A la temporada 2011/12 era el segon màxim golejador a la lliga Sagres portuguesa amb 9 goles en 13 partits. La seva ratxa golejadora va començar en la victòria 3-2 contra el Sporting de Lisboa el 28 d'agost, llavors va fer dos doblets, el primer contra el Rio Ave FC i el segon contra al UD Leiria, aconseguint 9 punts de 9 possibles. El 23 d'octubre, va fer l'1-0 a la victòria contra el Vitoria Setubal, dos setmanes després, marcaria 2 gols a la victòria per 3-2 contra l'Académica de Coimbra. El 26 de novembre marcaria el gol de l'empat 2-2 contra CD Nacional.

### Sevilla Fútbol Club

El 19 de gener de 2012 es va fer oficial el seu fitxatge pel Sevilla FC. Va fer el seu debut a La Liga el 29, substituint José Antonio Reyes a finals de la primera part perdent 1–2 a fora contra el Màlaga CF.

## Referències

* ↑ Marítimo-Estrela Amadora (1-1) - Liga Bwin.com - 21a jornada - 2007/2008
* ↑ http://www.dailyrecord.co.uk/football/spl/hearts/2009/03/08/hearts-can-t-afford-to-move-for-baba-diawara-86908-21181185/
* ↑ «Celtic step up interest in striker as chief scout makes personal check». STV, 30-12-2011.
* ↑ «El Sevilla ficha a Babá» (en castellà). Marca, 19-01-2012.
* ↑ «Sevilla sunk by Boquerones». ESPN Soccernet, 11-02-2012. Arxivat de l'original el 2012-02-02. [Consulta: 6 setembre 2012].

## Enllaços externs

* Estadístiques i perfil a ZeroZero
* Estadístiques a ForaDeJogo
# Genista aetnensis

Genista aetnensis és una espècie de gran arbust o petit arbre de la família de les fabàcies. És endèmica de l'illa de Sicília. Es troba als vessants dels turons i les muntanyes de l'Etna, a vegades en associació amb Adenocarpus bivonii, i a Sardenya i Europa de l'Est, on es va introduir per a la plantació forestal, i al Vesuvi i al Peloritani. Prefereix els sòls pobres i secs. Fins a la creació del Parc de l'Etna es va utilitzar per a obtenir carbó.
Es tracta d'una planta que pot arribar a mesurar fins a 10 m d'alçada. Aquesta característica la distingeix d'altres espècies del gènere que solen ser arbustos. L'arbre s'expandeix de forma irregular, i es compon de branques verdes. Les fulles, que són presents des d'octubre a l'abril, són lanceolades i mesuren 1 cm de longitud. Les flors són grogues i disposades en raïms allargats. Els fruits són llegums, de color cafè i glabres, que contenen 2-4 llavors lenticulars.

## Referències

* ↑ «Genista aetnensis a The Plant List» (en anglès). [Consulta: 10 juliol 2017].

## Bibliografia

* Heywood, V.H. & Ball, P.W. (1968) Leguminosae. In: Flora Europaea Vol. 2. ed. Tutin, T.G. et al.
* de Candolle, A.P. (1825) Prodr. Vol. 2: 274/284/304.
* Sanjappa, M. (1992) Legumes of India. Dehra Dun: Bishen Singh Mahendra...
* Russo, F. (1992) Il Parco dell'Etna. Arbor, Palermo
* Stace, C. (1991) New Flora of the British Isles. Cambridge Univ. Press
* Polunin, O. (1976) Trees and Bushes of Europe. Oxford Univ. Press
* Chittenden, F.J. (1951) The RHS Dictionary of Gardening II. Oxford Univ. Press
* Bailey, L.H. (1961) Manual of cultivated plants. New York.
* Nair, N.C. & Henry, A.N. (1983) Flora of Tamil Nadu, India Vol. 1
* Greuter, W. et al. (Eds.) (1989) Med-Checklist Vol. 4 (published)
* Pignatti, S. (1982) Flora Italica. Edagicole, Bologna.
* Burkart, A. (1952) Acme Agency, Buenos Aires 569 pp Las Leguminosas Argentinas
* Prodr. 2:150. 1825
* USDA, ARS, National Genetic Resources Program. Germplasm Resources Information Network - (GRIN) [Data from 07-Oct-06]. «Genista aetnensis»
# Mas Bellfort (Manlleu)

El Mas Bellfort és una masia de Manlleu (Osona) declarada bé cultural d'interès nacional.

## Descripció

És una masia de planta rectangular coberta a quatre vessants. El portal està situat a l'extrem esquerre i és adovellat: les finestres del primer pis són de tipus goticitzant, les del segon són menys treballades. Una de les finestres del primer pis està decorada amb motllures que formen un soguejat i nusos igual que el trencaaigües que acaba en un cul de llàntia on figuren un rostre masculí i altre femení.
A la part esquerra hi ha una torre de planta quadrada de quatre pisos amb les cantoneres de pedra ben treballades i coberta a quatre vessants. També té finestres gòtiques, tres d'elles tapiades.
El mas i les dependències agrícoles junt amb la lliça són tancats per un mur de tàpia i un portal cobert. A ponent hi ha un cos de galeries d'arc rebaixat sostingudes per pilars.
A llevant hi ha una petita capella, dedicada a sant Francesc d'Assís, adossada construïda amb pedra i còdols i coberta a dues vessants, convertida actualment en quadra pel bestiar. Conserva unes nervacions ogivals que desemboquen al mur en cul de llàntia. Al mur de ponent hi ha una finestra tapiada que devia comunicar amb el mas. A la part de migdia hi ha el portal d'entrada, la llinda del qual presenta volutes esculturades. Al damunt hi ha una altra finestra, cegada, amb les mateixes volutes a la part superior, i la data 1577 al centre. A la dreta del portal hi ha una finestra de tipus romànic.

## Història

Els antics propietaris del mas Bellfort eren homes de la petita noblesa; la casa està documentada des del 1161 com a domus o casa forta. Del segle xvi en endavant fou habitat per pagesos i va perdre les seves antigues atribucions nobiliàries.
Durant els segles xvi i xvii, Manlleu- igual que la resta de Catalunya- es veié implicada en el fenomen del bandolerisme i la guerra. Foren importants els conflictes entre el bàndol dels nyerros i el dels cadells. Els Bellfort de Manlleu hi participaren activament al costat dels cadells. Testimoni d'aquestes lluites de principis de segle xvii és la torre de defensa que encara avui es conserva en aquesta masia.
Sota la base de les edificacions actuals hi ha restes que podrien remuntar-se als segles XII o XIII.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 «Mas Bellfort». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 30 agost 2014].
# Zapdos

Zapdos és una de les espècies que apareixen a la franquícia Pokémon, una sèrie de videojocs, anime, mangues, llibres, cartes col·leccionables i altres mitjans que va ser inventada per Satoshi Tajiri i ha generat milers de milions de dòlars en beneficis per a Nintendo i Game Freak. És de tipus elèctric i volador. Forma un trio d'ocells llegendaris juntament amb Articuno i Moltres. Va ser dissenyat inicialment per l'equip de desenvolupament de personatges de Game Freak abans que Ken Sugimori acabés de polir-ne el disseny. El seu nom és una combinació de la paraula anglesa zap ('electrocutar') i el mot castellà dos ('dos').
Va aparèixer per primera vegada als jocs Pokémon Red i Pokémon Blue, en els quals és un dels Pokémon més rars, ja que només hi surt una vegada. Des d'aleshores, ha aparegut diverses vegades, incloent-hi en el videojoc Super Smash Bros. Melee, i és un dels personatges principals de la pel·lícula d'anime Pokémon The Movie 2000.
Segons GamesRadar+, el disseny d'aquest Pokémon es basa en els ocells del tro de la mitologia d'alguns grups amerindis de Nord-amèrica.
El 2020 es descrigué una espècie d'escarabat australià que fou anomenada Binburrum zapdos en honor d'aquest Pokémon. Els mateixos autors descrigueren B. articuno i B. moltres, en referència als dos altres ocells llegendaris de Kanto.

## Referències

* ↑ «Pokémon Franchise Approaches 150 Million Games Sold» (en anglès). PR Newswire. Nintendo, 04-10-2005 [Consulta: 21 setembre 2020].
* ↑ Sullivan, L. «17 Pokemon based on real-world mythology» (en anglès). GamesRadar+, 4 febrer 2014. [Consulta: 9 setembre 2021].
* ↑ Cooper, D. «ENMU Professor's Beetle Discovery Named After Three Legendary Bird Pokémon» (en anglès). Universitat de l'Est de Nou Mèxic, 10 març 2021. [Consulta: 12 agost 2021].

## Enllaços externs

* Zapdos a la Bulbapedia
Espècies de Pokémon :
# Ignacio Padilla

Ignacio Padilla (Mèxic, 7 de novembre de 1968 - 20 d'agost de 2016) fou un escriptor mexicà. La seva obra narrativa i assagística ha estat traduïda a més de quinze idiomes i li ha valgut una dotzena de premis nacionals i internacionals, entre ells el Premio Primavera Novela 2000, per Amphitryon, i el Premio Mazatlán de Literatura 2006, per la seva novel·la La Gruta del Toscano. L'any 2001 va publicar el volum de contes Las antípodas y el siglo, amb el qual obria la tetralogia Micropedia. Ha estat guardonat amb el Premio Nacional de Dramatúrgia 2008 atorgat pel Govern de l'Estat de Baixa California; amb el Premi de Artes Plásticas Luis Cardoza y Aragón 2008 atorgat pel Govern de l'Estat de Nuevo León; amb el Premio Nacional de Obra de Teatro para Niños 2008 que atorga el Govern de l'Estat de Coahuila; i amb el Premio Internacional Juan Rulfo de Cuento, per la seva obra Los anacrónicos. La revista francesa Lire el col·loca entre els cinquanta narradors més importants per al segle XXI. Páginas de Espuma ha publicat el seu llibre de contes El androide y las quimeras (2008) i La vida íntima de los encendedores (2010), Premio Málaga de Ensayo.
Morí en un accident automobilístic a l'estat de Querétaro el dissabte 20 d'agost de 2016 a les dues de la matinada. Tenia 48 anys.

## Referències

* ↑ «Perfil. Ignacio Padilla escritor del Crack» (en castellà). El Universal, 20-08-2016 [Consulta: 21 agost 2016].
* ↑ Festival MOT, Ajuntament de Girona i Ajuntament d'Olot, Catalunya, 2014
# Grup de la calcopirita

El grup de la calcopirita és un grup de minerals de la classe dels sulfurs, un grup de sulfurs metàl·lics i selenurs, estructuralment molt relacionats amb el tipus d'estructura de l'esfalerita. La fórmula general és ADX₂, on A i D poden ser diversos metalls, i X correspon a S o Se.
El grup està compost per set espècies minerals: calcopirita, eskebornita, gal·lita, laforêtita, lenaïta, roquesita i shenzhuangita. Totes aquestes espècies cristal·litzen en el sistema tetragonal.
| Espècie | Fórmula |
| Calcopirita | CuFeS₂ |
| Eskebornita | CuFeSe₂ |
| Gal·lita | CuGaS₂ |
| Laforêtita | AgInS₂ |
| Lenaïta | AgFeS₂ |
| Roquesita | CuInS₂ |
| Shenzhuangita | NiFeS₂ |
Segons la classificació de Nickel-Strunz els minerals d'aquest grup pertanyen a «02.CB - Sulfurs metàl·lics, M:S = 1:1 (i similars), amb Zn, Fe, Cu, Ag, etc.» juntament amb els següents minerals: hawleyita, metacinabri, polhemusita, sakuraiïta, esfalerita, stil·leïta, tiemannita, rudashevskyita, haycockita, mooihoekita, putoranita, talnakhita, černýita, ferrokesterita, hocartita, idaïta, kesterita, kuramita, mohita, pirquitasita, estannita, estannoidita, velikita, chatkalita, mawsonita, colusita, germanita, germanocolusita, nekrasovita, estibiocolusita, ovamboïta, maikainita, hemusita, kiddcreekita, polkovicita, renierita, vinciennita, morozeviczita, catamarcaïta, lautita, cadmoselita, greenockita, wurtzita, rambergita, buseckita, cubanita, isocubanita, picotpaulita, raguinita, argentopirita, sternbergita, sulvanita, vulcanita, empressita i muthmannita.

## Referències

* 1 2 «Chalcopyrite Group» (en anglès). Mindat. [Consulta: 19 maig 2023].
# Papa Bonifaci II

* Aquest article tracta sobre el Papa Bonifaci II. Si cerqueu a Bonifaci II, marquès de la Toscana, vegeu «Bonifaci de Còrsega».
Bonifaci II (Roma, ? - Roma, 17 d'octubre de 532) fou escollit papa el 22 de setembre de 530.
Era ostrogot de naixença, cosa que el va convertir en el primer germànic a accedir al Papat, gràcies al suport del rei got Atalaric. Va ser designat pel seu predecessor Fèlix IV, que havia estat sota la influència del rei arrià, en un edicte.
A la mort de Fèlix, i respectant-ne la voluntat, una part del clero el va escollir com a pontífex. Alhora, la facció majoritària del clergat es va oposar a l'elecció i va triar com a Papa a Diòscor, ja que el consideraven un bàrbar. Bonifaci i Diòscor van ser consagrats a Roma el 22 de setembre de 530, però el possible cisma a l'Església que això hauria provocat va quedar avortat, ja que Diòscor va morir vint dies després del seu nomenament. Diòscor, doncs, és considerat un antipapa.
Obsessionat perquè quan morís no tornés a produir-se una doble elecció papal que desemboqués en un cisma, va convocar un concili en el qual es va atorgar la prerrogativa de triar al seu propi successor. Va designar com a tal al diaca Vigili. Tot i això, aquest procediment va ser molt criticat i el mateix Senat romà va acusar el Papa d'abús de poder. Bonifaci finalment es va retractar, i va ser Joan II qui el va succeir. Vigili, però, acabaria sent pontífex posteriorment.

## Referències

* ↑ «Papa Bonifaci II». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Bertolini, Paolo «Bonifacio II, papa» (en italià). Dizionario Biografico degli Italiani. Istituto dell'Enciclopedia Italiana [Roma], 1970.
* ↑ «Boniface II pope» (en anglès). Britannica. [Consulta: 24 setembre 2022].
# Comparació de topologies

En topologia, el conjunt de totes les topologies sobre un conjunt donat és un conjunt parcialment ordenat. Aquesta relació d'ordre pot utilitzar-se per comparar topologies.

## Definició

Sigui $X$ un conjunt, una topologia ${\mathcal {T}}$ sobre aquest conjunt és una família de subconjunts anomenats oberts que compleixen determinades condicions.
Siguin ${\mathcal {T}}_{1}$ i ${\mathcal {T}}_{2}$ dues topologies sobre $X$, aleshores la topologia ${\mathcal {T}}_{1}$ és més fina que ${\mathcal {T}}_{2}$ si ${\mathcal {T}}_{2}\subseteq {\mathcal {T}}_{1}$. També, es diu que ${\mathcal {T}}_{2}$ és més gruixuda o més feble que ${\mathcal {T}}_{1}$. Si la relació d'inclusió és estricta, s'afegeix el terme estrictament. Si ${\mathcal {T}}_{2}={\mathcal {T}}_{1}$, les topologies són equivalents.
La relació d'inclusió $\subseteq$ defineix una relació parcial d'ordre sobre el conjunt de possibles topologies sobre $X$.

## Exemples

* La topologia més fina sobre un conjunt donat és la topologia discreta i la topologia més gruixuda és la trivial.
* Sobre els reals, la topologia estàndard és més feble que la topologia de Sorgenfrey.
* Sobre $\mathbb {R} ^{n}$, les topologies induïdes per la distància euclidiana, distància del màxim i distància de Manhattan són equivalents.
* Sobre $\mathbb {R}$, la topologia cofinita és més feble que la estàndard.

## Propietats

Siguin ${\mathcal {T}}_{1}$ i ${\mathcal {T}}_{2}$ dues topologies sobre $X$. Les següents condicions són equivalents:
* ${\mathcal {T}}_{1}\subseteq {\mathcal {T}}_{2}$
* La funció identitat $id_{X}\colon (X,{\mathcal {T}}_{2})\rightarrow (X,{\mathcal {T}}_{1})$ és contínua.
* La funció identitat $id_{X}\colon (X,{\mathcal {T}}_{1})\rightarrow (X,{\mathcal {T}}_{2})$ és oberta.

## Vegeu també

* Espai topològic

## Bibliografia

* Munkres, James R. Topologia (en anglès). 2ª. Prentice Hall, 2000, p. 77–78. ISBN 0-13-181629-2.

## Referències

* 1 2 Llopis, José L. «Comparació de topologies (amb exemples)» (en castellà). Matesfacil. ISSN: 2659-8442 [Consulta: 11 novembre 2019].
* ↑ Sapiña, R. «Topologia de Sorgenfrey» (en castellà). Problemas y Ecuaciones. ISSN: 2659-9899 [Consulta: 11 novembre 2019].
* ↑ Sapiña, R. «Topologia cofinita» (en castellà). Problemas y Ecuaciones. ISSN: 2659-9899 [Consulta: 11 novembre 2019].
# Medininkai

Medininkai és un llogaret de Lituània, situat a 26 km de Vílnius (Lituània) a 2 km de la frontera amb Belarús. Segons el cens 2001, el llogaret tenia 508 habitants. D'acord amb un informe de 2010, tenia 1.374 habitants, dels quals 92,3% eren polonesos, 3,2% de lituans, i el 2,9% russos.
El poble està situat en la serralada de les Terres Altes de Medininkai, a prop dels punts més alts de Lituània - el turó Juozapinė i el turó Aukštojas. És conegut pel castell de Medininkai. El 31 de juliol de 1991, el lloc fronterer va ser atacat per les forces soviètiques OMON. Set funcionaris de duanes lituans van ser afusellats estant l'únic supervivent de la massacre Tomas Šernas.

## Vegeu també

* Castell de Medininkai

## Referències

* ↑ Vilniaus apskrities kaimo gyvenamosios vietovės ir jų gyventojai (en lituà). Vílnius: Department of Statistics to the Government of the Republic of Lithuania, 2003, p.90. ISBN 9955-588-04-7. Arxivat 2011-07-22 a Wayback Machine.
* ↑ «Vilniaus rajono savivaldybės administracijos Medininkų seniūnijos 2010 m. veiklos programa» (en lituà). Districte municipal de Vílnius, 24-03-2010. Arxivat de l'original el 2011-07-22. [Consulta: 10 desembre 2013].
# Lisburn Distillery Football Club

El Lisburn Distillery Football Club és un club de futbol nord-irlandès de la ciutat de Lisburn.

## Història

El club va ser fundat el 1879, a Belfast oest. Jugà a Distillery Street fins a l'any 1971. Després compartí els estadis Skegoneill Avenue (Brantwood FC) i Seaview (Crusaders FC) durant alguns anys, fins que el 1980 es traslladà a New Grosvenor Stadium, Ballyskeagh, a Lambeg, als afores de la ciutat. Va ser conegut com a Distillery FC fins al 1999, any en què canvià el nom per Lisburn Distillery en un intent d'associar-se més properament a la nova ciutat d'adopció.

## Palmarès

* Lliga nord irlandesa de futbol: 6
** 1895/96, 1898/99, 1900/01, 1902/03, 1905/06 (compartit amb Cliftonville), 1962/63
* Lliga nord irlandesa-First Division: 2
** 1998/99, 2001/02
* Copa nord irlandesa de futbol: 12
** 1883/84, 1884/85, 1885/86, 1888/89, 1893/94, 1895/96, 1902/03, 1904/05, 1909/10, 1924/25, 1955/56, 1970/71
* Gold Cup: 5
** 1913/14, 1919/20, 1924/25, 1929/30, 1993/94
* County Antrim Shield: 14
** 1888/89, 1892/93, 1895/96, 1896/97, 1899/00, 1902/03, 1904/05, 1914/15, 1918/19, 1919/20, 1945/46, 1953/54, 1963/64, 1985/86
* Ulster Cup: 2
** 1957/58, 1998/99
* City Cup: 5
** 1904/05, 1912/13, 1933/34, 1959/60, 1962/63

## Jugadors destacats

* Bobby Brennan
* Billy Crone
* Derek Dougan
* Billy Hamilton
* Bryan Hamilton
* George Kay
* Jimmy McIntosh
* Bertie McMinn
* Joe Meldrum
* Martin O'Neill
* Jack Reynolds
* Olphert Stanfield
* Roy Walsh

## Enllaços externs

* Web no oficial Arxivat 2004-12-10 a Wayback Machine.
# Hooker's Journal of Botany and Kew Garden Miscellany

Hooker's Journal of Botany and Kew Garden Miscellany, (abreujat Hooker's J. Bot. Kew Gard. Misc.), és una sèrie de nou volums amb il·lustracions i descripcions botàniques que va ser escrit per William Jackson Hooker i publicat en els anys 1849-1857. Va estar precedit per London Journal of Botany.

## Referències

* ↑ a Tropicos

## Enllaços externs

* a IPNI
* Lib.Harvard Arxivat 2020-07-03 a Wayback Machine.
# Grup de la calcocita-digenita

El grup de la calcocita-digenita és un grup de minerals de la classe dels sulfurs format per cinc espècies: calcocita, digenita, djurleïta, roxbyita i yarrowita. Aquests minerals són un component accessori de l'astorita, una roca metamòrfica rica en rodonita que es troba a la mina Tolteca, al sud-oest de l'estat de Colorado, als Estats Units.
| Espècie | Fórmula |
| Calcocita | Cu₂S |
| Digenita | Cu$_9$S₅ |
| Djurleïta | Cu$_{31}$S$_{16}$ |
| Roxbyita | Cu$_9$S₅ |
| Yarrowita | Cu$_9$S |
Segons la classificació de Nickel-Strunz els minerals d'aquest grup pertanyen a «02.BA: sulfurs metàl·lics amb proporció M:S > 1:1 (principalment 2:1) amb coure, plata i/o or», juntament amb els minerals següents: geerita, anilita, bornita, bellidoïta, berzelianita, athabascaïta, umangita, rickardita, weissita, acantita, mckinstryita, stromeyerita, jalpaïta, selenojalpaïta, eucairita, aguilarita, naumannita, cervel·leïta, hessita, chenguodaïta, henryita, stützita, argirodita, canfieldita, putzita, fischesserita, penzhinita, petrovskaïta, petzita, uytenbogaardtita, bezsmertnovita, bilibinskita i bogdanovita.

## Referències

* ↑ «Chalcocite-Digenite Group» (en anglès). Mindat. [Consulta: 16 maig 2023].
* ↑ «Astorite». Mindat. [Consulta: 17 maig 2023].
# Geert Verheyen

Geert Verheyen (Diest, 10 de març de 1973) fou un ciclista belga, que va ser professional del 1993 fins al 2007.

## Palmarès

* 1993
** Vencedor de 2 etapes al Tour d'Hainaut
* 1998
** 1r al Gran Premi de Lillers-Souvenir Bruno Comini
* 1999
** Vencedor d'una etapa a la Ruta del Sud
* 2001
** 1r a la LuK Cup
* 2003
** Vencedor d'una etapa al Circuit Franco-Belga
* 2005
** 1r a la Fletxa de Haspengouw

### Resultats al Tour de França

* 1998. 23è de la classificació general
* 1999. 45è de la classificació general
* 2000. 20è de la classificació general
* 2001. 72è de la classificació general

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 2002. 47è de la classificació general
* 2004. 49è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 2001. 40è de la classificació general
* 2007. 46è de la classificació general

## Referències

* Resultats a sitiodeciclismo.net
* Resultats a cyclebase.nl
* Resultats a museociclismo.it
* Resultats a procyclingstats.com