OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Palau Peretti

El Palau Peretti és un edifici situat a la plaça Porta Terra de l'Alguer, que està catalogat entre els Béns Culturals per la Regió Autònoma de Sardenya.

## Descripció

És un gran palau amb una planta en forma d'U i la façana està feta amb blocs quadrats de pedra de gres. De les tres parts de l'edifici, la més elevada és la més interessant. A la planta baixa, on hi ha activitats comercials, hi ha tres arcs de doble anell sobre pilars poligonals amb capitells pitomòrfics molt malmesos. Sobre el portal de fusta hi ha l'escut d'armes de la família Peretti. Les obertures (finestres i balcons) del segon i tercer pis són el resultat de les remodelacions de l'edifici, l'última del 1953. Dels elements originals es poden veure els arcs de la planta baixa i les restes de tres finestres amb doble arc sobre les columnes. La resta de la façana és llisa, sense elements significatius amb l'excepció d'una petita roseta.

## Història

L'edifici es va construir a l'estil gòtic català a finals del segle xv, per a la família de nobles de Guyò i Duran. A la segona meitat del segle xviii va ser comprada per Peretti, una família originària de Còrsega, que en conserva la propietat. Peretti va ser un dels grans defensors de la independència de Còrsega, però amb motiu de les lluites d'alliberament va haver d'abandonar la seva terra marxant a l'exili, lluny de l'Alguer.

## Referències

* 1 2 3 «Alghero, Palazzo Peretti». Sardegna Cultura. Regione Autonoma della Sardegna. Arxivat de l'original el 13 de setembre 2018. [Consulta: 12 setembre 2018].

## Bibliografia complementària

* A. Ingegno, Il centro storico di Alghero: appunti per una ricerca, Oristano, 1996;
* L. Deriu, Alghero: la città antica, Sassari 2000
# Origma

Origma és un gènere d'ocells de la família dels acantízids (Acanthizidae).

## Taxonomia

Segons la Classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 10.2, 2020) aquest gènere està format per tres espècies: arran els treballs de Norman et al. 2018.
* Origma solitaria - espineta roquera.
* Origma murina - espineta encaputxada.
* Origma robusta - espineta robusta.

## Referències

* ↑ F Gill, D Donsker et P Rasmussen (Eds). 2021. IOC World Bird List (v11.1). doi : 10.14344/IOC.ML.11.1.
* ↑ Janette Norman, Les Christidis et Richard Schodde. Ecological and evolutionary diversification in the Australo-Papuan scrubwrens (Sericornis) and mouse-warblers (Crateroscelis), with a revision of the subfamily Sericornithinae (Aves: Passeriformes: Acanthizidae). Organisms Diversity & Evolution 18(9). DOI: 10.1007/s13127-018-0364-8
# Original Odhner

Les calculadores de pinyó ajustable ( Pinwheel calculators i per similitud també anomenades aritmòmetres) van ser inventades independentment per Frank Stephen Baldwin als Estats Units (1872) i Wilgott Théophile Odhner a Rússia (1874). Eren de mida més reduïda i de menor cost que les altres calculadores mecàniques existents en aquell moment, i permetien realitzar fàcilment les quatre operacions bàsiques (sumar, restar, multiplicar i dividir).

## Història

A Rússia, els aritmòmetres d'Odhner van ser fabricats en massa per primera vegada el 1886 per WT Odhner, Maschinenfabrik & Metallgiesserei i posteriorment en 1891 per la fàbrica Odhner-Gill (фабрика Однера-Гиля) en Sant Petersburg. Les calculadores de dents ajustables van ser més populars a Europa (particularment a Alemanya) que als Estats Units.
El 1924, Felix Edmundovich Dzerzhinsky, el cap de les Txeques russes, va llençar la fabricació d'aritmòmetres d'Odhner. Posteriorment van ser nomenats aritmòmetre Feliks , i coneguts popularment amb el nom de "ferro Feliks" es van emprar a la Unió Soviètica fins ben entrada la dècada dels 70.
Per fer operacions amb aquest tipus de màquines es fan girar les palanques o botons corresponents fins a seleccionar el nombre desitjat. La suma, resta, multiplicació i divisió es duen a terme mitjançant uns tambors giratoris.

## Vegeu també

* Mercedes-Euklid
* Circuit sumador
* Electromecànica
* Màquina diferencial

## Nota

* ↑ Enciclopedia universal ilustrada europeo-americana ...: Apéndice .... Espasa-Calpe, 1933 [Consulta: 26 desembre 2011].

## Galeria

* Mecanisme de Baldwin
* Brunsviga 13 RM
* Triumphator CRN1 (1958)
* Walther WSR160 (1960)
* Facit NTK (1954)
* Busicom HL-21
# Hyperpapillina

Hyperpapillina és un gènere de triclàdide dendrocèlid. Les dues espècies conegudes d'Hyperpapillina habiten al llac Baikal, Sibèria, Rússia.

## Referències

* ↑ Nina Aleksandrovna Porfirieva, 1973. Fauna planarii ozera Baikal [La fauna de planàries del llac Baikal]. 192 pàgines. Kazan': Kazanskii Universitet.
* ↑ Roman Kenk, 1974. Index of the Genera and Species of the Freshwater Triclads (Turbellaria) of the World. Smithsonian Contributions to Zoology, nº183.
# MaNga (grup)

maNga és un grup turc de rap rock. La seva música és principalment una fusió de rock alternatiu i hip-hop, amb tocs de melodies d'Anatòlia i elements de la música electrònica. El 2009 van guanyar els premis MTV Turquia com a "Millor actuació turca" i finalment el de "Millor actuació europea" d'MTV Networks Europe en els MTV Europe Music Awards 2009. Va representar Turquia al Festival de la Cançó d'Eurovisió 2010 i van acabar en segona posició, després de la cantant alemanya Lena.

## Història

maNga es va formar l'any 2001, amb nom pres de la paraula japonesa per "historieta", manga. Al començament tocaven cançons d'altres bandes de rock i de heavy metal. Van esdevenir coneguts després d'acabar segons en el concurs musical "Canta la teva cançó". Això va atreure l'atenció del mànager d'artistes Hadi Elazzi, que immediatament va promoure la banda a Sony Music. Això va resultar en el seu primer àlbum, que es va editar el 2004 i va tenir en un èxit massiu.
Després es van presentar a diversos festivals musicals i van col·laborar amb artistes turcs famosos com Koray Candem (de Karg fame), Vega i Göksel. La majoria de les cançons van ser escrites pels membres de la banda.
El duo de maNga amb Göksel apareix en una de les pel·lícules turques més conegudes - amb gairebé un milió d'espectadors, Sınav amb Jean-Claude Van Damme. La cançó Bir kadın çizeceksin apareix en el videojoc FIFA 06.
La banda es considera una de les atraccions principals de molts festivals musicals turcs, com Saklıfest, Patlıcan, Rokofest i Rock'n Coke.
maNga havia de compartir escena en el Wembley Arena, a Londres, al costat de Tarkan el 13 d'abril de 2008, però l'esdeveniment es va cancel·lar degut a problemes tècnics. Després van actuar a Londres en la O2 Academy, el 4 de desembre de 2009.
El 12 de gener de 2010, la cadena de televisió turca TRT va anunciar que maNga seria el representant de Turquia a Eurovisió 2010, on van quedar segons amb 170 punts, darrere de la cantant alemanya Lena.

## Festivals

Festivals més importants als quals maNga s'ha presentat:
* 7th ODTÜ Rock Festival, 2002, Turquia
* Avrupa Genclik Festivali, 2002, Turquia
* Tuborg Rock Festival, 2004, Turquia
* RockIstanbul, 2004, Turquia
* Ereğli Festivali, 2005, Turquia
* Rock'n Coke, 2005, Turquia
* Rock 'N Live, 2005, Turquia
* Ankara Saklifest, 2006, Turquia
* Ankirockfest, 2006, Turquia
* Rokofest (sèrie de festivals), 2006, Turquia
* Sziget, 2006, Hungría
* Patlican, 2007, Turquia
* İTÜ Spring Fest, 2009, Turquia
* Çukurova University Fest, 2009, Turquia
* Gazi University Fes, 2009, Turquia
* Rock the Balkans 2009, Bulgària
* Eurovision, 2010, Noruega

## Referències

* 1 2 3 Periòdic Hürriyet (anglès)
* ↑ http://www.mu-yap.org Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (turc)
* ↑ «www.sonybmg.com.tr». Arxivat de l'original el 2007-03-31. [Consulta: 31 maig 2010]. Sony BMG Turquia (turc)
* ↑ Haberturk Arxivat 2011-08-07 a Wayback Machine. (turc)
# Eleccions legislatives georgianes de 1990

Les eleccions legislatives georgianes de 1990 foren dutes a terme el 28 d'octubre de 1990 en l'encara República Socialista Soviètica de Geòrgia. Van ser les primeres eleccions parlamentàries lliures a Geòrgia des de 1919. Un total de 250 diputats van ser elegits per al Congrés dels Soviets de l'RSS de Geòrgia per un període de cinc anys, el 30% d'ells del Partit Comunista i el 54% de la coalició nacionalista Taula Ronda - Geòrgia Lliure. La Unió Pangeorgiana de la Concòrdia Nacional i el Renaixement va rebre el 3,4% dels vots i cap escó al Congrés. Entre els diputats electes de la "Taula Rodona - Geòrgia Lliure" hi havia Zviad Gamsakhurdia, qui va ser elegit pel Congrés com a President del Presidium del Soviet Suprem el 14 de novembre, de manera efectiva el líder de Geòrgia.
El parlament escollit va ser el responsable d'algunes de les decisions més importants en la història moderna de Geòrgia, com la declaració d'independència de la Unió Soviètica, l'adopció de la primera Constitució de la República de Geòrgia, així com la revocació de l'autonomia d'Ossètia del Sud i la posterior guerra.
Va ser les primeres i úniques eleccions lliures al Congrés dels Soviets de la República Socialista Soviètica de Geòrgia. El Congrés va deixar de funcionar després del cop d'Estat del 6 de gener de 1992, i alguns dels seus membres van participar en la guerra civil subsegüent. El Parlament de Geòrgia va ser restituït el març de 1992 com a Consell d'Estat i es convocaren noves eleccions legislatives el 4 d'agost del mateix any.

## Results

| Parties and coalitions | Parties and coalitions | % | Seats |
| Taula Rodona - Geòrgia Lliure | Taula Rodona - Geòrgia Lliure | 54% | 155 |
| Partit Comunista de la Unió Soviètica | Partit Comunista de la Unió Soviètica | 30% | 64 |
| Unió Pangeorgiana de la Concòrdia Nacional i el Renaixement | Unió Pangeorgiana de la Concòrdia Nacional i el Renaixement | 3,4% | - |
| Independents | Independents | 12,6% | 31 |
| Total | Total | 100% | 250 |

## Referències

* ↑ (rus) «Georgia: Estructura estatal i política». Koler Encyclopedia, 2008.
# Sant Jaume de l'Hospital

Sant Jaume de l'Hospital era la capella de l'antic hospital de la vila nord-catalana d'Illa, a la comuna del mateix nom, de la comarca del Rosselló.
Està situada al costat oest mateix de l'església de Santa Maria la Rodona, a l'extrem nord-est de la vila vella d'Illa.
L'Hospital d'Illa fou fundat el 1217 per la família d'Illa; el 1236 Maria d'Illa, Hospitalera de la vila el 1250, feu construir la capella, que fou acabada el 1258. El 1854 fou pràcticament destruïda per un incendi, i fou reconstruïda a continuació.
L'església conté tres làpides del segle xiii: la de la fundadora, Maria d'Illa, la de la Beatriu, vescomtessa de Fenollet, i la d'Ava, vescomtessa de Castellnou.

## Bibliografia

* Becat, Joan; Ponsich, Pere; Gual, Raimon. «Illa». A: El Rosselló i la Fenolleda. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 14). ISBN 84-85194-59-4.
* Gavín, Josep M. «Ros 119. Sant Jaume de l'Hospital». A: Capcir - Cerdanya - Conflent - Vallespir - Rosselló. Barcelona: Arxiu Gavín, 1978 (Inventari d'esglésies, 3**). ISBN 84-85180-13-5.
* Ponsich, Pere; Badia i Homs, Joan. «Esglésies romàniques del Rosselló anteriors al 1300: Sant Jaume de l'Hospital». A: El Rosselló. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1993 (Catalunya romànica, XIV). ISBN 84-7739-601-9.

## Referències

* ↑ Sant Jaume de l'Hospital en els ortofotomapes de l'IGN
# Luciogobius martellii

Luciogobius martellii és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels cipriniformes que es troba a la Xina.

## Referències

* ↑ Gill T. N. 1859. Notes on a collection of Japanese fishes, made by Dr. J. Morrow. Proc. Acad. Nat. Sci. Phila. v. 11. 144-150.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fenner, R. M. The Conscientious Marine Aquarist: A Commonsense Handbook for Successful Saltwater Hobbyists (en anglès). TFH Publications, 2001. ISBN 9781890087029.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín, Alemanya.
* Larson, H.K. i E.O. Murdy 2001. Gobiidae. Gobies. p. 3578-3603. A K.E. Carpenter i V. Niem (eds.) FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the Western Central Pacific. Vol. 6. Bony fishes part 4 (Labridae to Latimeriidae). FAO, Roma, Itàlia.
* Masuda, H., K. Amaoka, C. Araga, T. Uyeno i T. Yoshino 1984. The fishes of the Japanese Archipelago. Vol. 1. Tokai University Press, Tòquio (Japó). 437 p.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Okiyama, M. 2001. Luciogobius adapel, a new species of gobiid fish from Japan. Bull. Natn. Sci. Mus., Tòquio (Japó), Ser. A, 27(2):141-149.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Miranda de Llaberia

La Miranda de Llaberia és una muntanya de 918 metres que es troba entre els municipis de Colldejou al Baix Camp i Tivissa a la Ribera d'Ebre, a la Serra de Llaberia.
Aquest cim està inclòs al llistat dels 100 cims de la FEEC

## Referències

* ↑ Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya
* ↑ «Repte 100 cims». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2019. [Consulta: 16 juliol 2022].
# Ministeri de Cultura de Lituània

El Ministeri de Cultura de Lituània (en lituà: Lietuvos Respublikos kultūros ministerija) és un organisme governamental de la República de Lituània amb sede a Vílnius.
La seva missió és formular i aplicar polítiques culturals de l'Estat per a l'art professional i amateur, teatre, música, arts plàstiques, cinema, museus, biblioteques i publicacions escrites, protegir els interessos i drets d'autor, i per protegir els valors culturals.
El Ministeri atorga el Premi Nacional de Lituània per als èxits assolits en les arts i la cultura, i el Premi Martynas Mažvydas per a la recerca acadèmica.

## Funcions

El Ministeri de Cultura porta a terme les següents funcions en el marc de la legislació de Lituània:
* Redacció de la legislació relativa a les activitats culturals;
* Redacció conceptes i programes que donen suport el desenvolupament de diverses formes d'art, i la coordinació de la seva execució;
* L'assignació de fons als museus, biblioteques i organitzacions que recolzen les arts musicals i el rendiment visual
* Activitats a favor dels drets d'autor i drets connexos de coordinació;
* Coordinació de la política estatal d'informació pública;
* Assegurament de la comptabilitat de, i protecció dels valors culturals;
* Desenvolupament i implementació de programes culturals internacionals i la redacció d'acords internacionals relatius a aquests programes;
* Inici de les estratègies regionals de desenvolupament cultural.

## Vegeu també

* Govern de Lituània

## Referències

* Web oficial Arxivat 2013-07-18 a Wayback Machine.
# Moc de Sidó

Mocos o Moc (grec antic: Μωχός, llatí: Mochus) fou un escriptor fenici nadiu de Sidó, d'existència semillegendària i autor d'una obra sobre la història de Fenícia, treball que fou esmentat per Ateneu, que l'anomena Mosc (Μοσχός), mentre que la Suïda l'anomene Ocos (Ὠχός).
Estrabó diu que fou l'autor de la teoria atòmica i que vivia abans de la guerra de Troia, però això darrer no és raonable, de manera que es desconeix l'època en què hauria viscut. En parlen altres autors com Flavi Josep, Tacià i Eusebi Escolàstic.

## Referències

* ↑ Burnet, John. L'aurora de la filosofia grega. Traducció: Harold Roig Gorina. Edicions Enoanda, 2021, p. 14 [Consulta: 26 març 2023].

## Bibliografia

* Juan Andrés; Giovanni Andrés Origen, progresos y estado actual de toda la literatura. Vol. III. Verbum Editorial, 1997, p. 231. ISBN 9788479621490.
* Lapeña, Tomás. «Ensayo sobre la historia de la filosofía desde el principio del mundo hasta nuestros días», 1806.
# Molí de la Devesa

El Molí de la Devesa és una obra de Maials (Segrià) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Gran Mas que era el molí d'una extensa propietat del Baró de Maials. A la part del darrere, que ha quedat descoberta, es troben encara resta de la premsa, que era sostinguda per grans lloses verticals d'una peça i amb un arc de mig punt entre elles.

## Història

Tenia en un principi una sola planta, tal com deixa a veure la façana, amb una imposta que la trenca fent una mena de frontó. L'espai de l'entorn estava ajardinat.

## Referències

* 1 2 «Molí de la Devesa». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 24 setembre 2017].
# Microtus obscurus

Microtus obscurus és una espècie de mamífer rosegador de la família dels cricètids. Viu a altituds d'entre –27 i 3.035 msnm al Kazakhstan, Mongòlia, Rússia, Ucraïna i la Xina. Els seus hàbitats són els prats, els camps de conreu, les terres de guaret i les pastures alpines. Té una llargada de cap a gropa de 95-136 mm, la cua de 31-52 mm i un pes de 21-62 g. Durant el segle xx, sovint fou considerat un sinònim del talpó camperol (M. arvalis). El seu nom específic, obscurus, significa ‘fosc’ en llatí.

## Referències

* ↑ Kryštufek i Schönbrodt, 2022, p. 351-353.
* ↑ Entrada «Microtus» d'Animalia (en anglès).

## Bibliografia

* Kryštufek, B.; Schönbrodt, G. I. Voles and Lemmings (Arvicolinae) of the Palaearctic Region (en anglès). University of Maribor Press, 2022. DOI 10.18690/um.fnm.2.2022. ISBN 978-961-286-611-2.
# Microtus richardsoni

Microtus richardsoni és una espècie de talpó que es troba a Nord-amèrica.
Fou anomenat en honor del metge i explorador britànic John Richardson.

## Referències

* Wilson D. E.; Reeder D. M. (editors). Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (en anglès). 3a edició. Washington: Smithsonian Institution Press, 2005. ISBN 978-0801882210.
* ↑ Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009, p. 339. ISBN 978-0801893049.

## Enllaços externs

* Fordham et al. (2006). Microtus richardsoni. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 30 desembre 2007 (en anglès).
# Milan Škoda

Milan Škoda (n. Praga, 16 de gener de 1986) és un futbolista txec que juga en la demarcació de davanter pel Slavia Praga de la Lliga de Futbol de la República Txeca.

## Selecció nacional

Va debutar amb la selecció de futbol de República Txeca el 12 de juny de 2015 en un partit de la classificació per l'Eurocopa 2016 contra Islàndia que va finalitzar amb un resultat de 2-1 a favor del combinat islandès. En el seu segon partit amb la selecció, contra Kazakhstan va marcar el seu primer gol amb la selecció, marcant a més un segon tant en el mateix partit.

### Gols internacionals

| # | Data | Estadi | Oponent | Gol | Resultat | Competició |
| 1 | 3 de setembre de 2015 | Doosan Arena, Pilsen, República Txeca | Kazakhstan | 1?1 | 2?1 | Classificació per l'Eurocopa 2016 |
| 2 | 3 de setembre de 2015 | Doosan Arena, Pilsen, República Txeca | Kazakhstan | 2?1 | 2?1 | Classificació per l'Eurocopa 2016 |

## Clubs

| Club | País | Any | Partits | Gols |
| Bohemians 1905 | Txèquia | 2004 - 2012 | 114 | 25 |
| FK Mladá Boleslav (cedit) | Txèquia | 2005 | | |
| TJ Sokol Manětín(cedit) | Txèquia | 2006 | 15 | 2 |
| Slavia Praga | Txèquia | 2012 - | 110 | 38 |

## Referències

* ↑ «República Txeca 2-1 Kazakhstan». Eurosport, 03-09-2016. [Consulta: 16 febrer 2016].

## Enllaços externs

* Fitxa del jugador en footballdatabase
* Fitxa del jugador en national football teams (anglès)
# Monterrubio

Monterrubio és un municipi de la província de Segòvia, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 70 | 71 | 70 | 80 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Segovia (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 12 març 2021].
# Minia Manteiga

Minia Manteiga Outeiro, nascuda a Negreira el 27 de setembre de l'any 1963, és una astrofísica gallega. El 2018 es va convertir en la primera dona professora d'Astrofísica a Galícia, i el 2020 en la primera dona a la secció de Matemàtiques, Física i Informàtica de la Real Academia Galega das Ciencias.

## Trajectòria

Fins als tretze anys va viure a Caracas, on els seus pares havien emigrat. Manteiga va començar la carrera de Física a la Universitat de Santiago de Compostel·la, on va estudiar els primers tres cursos, i després es va especialitzar en Astrofísica a la Universitat de La Laguna. Va completar la seva formació doctoral a l'Institut d'Astrofísica de les Illes Canàries, i postdoctoral a l'Istituto di Astrofísica Spaziale (Frascati-Roma, Itàlia) i a l'Institut Nacional de Tecnologia Aeroespacial (INTA, Madrid).
Entre 1994 i 1999 va impartir classes a la Facultat de Ciències de la Universitat de Vigo, i des d'aleshores és professora a l'Escola de Nàutica i Maquinària de la Universitat de la Corunya.
La seva investigació se centra en l'estudi de l'evolució estel·lar, l'astrofísica espacial i l'astronomia de Big Data. Forma part de l'equip gallec de la missió Gaia, de l'Agència Espacial Europea (ESA), en el qual participen més de 450 científics i enginyers d'altres 23 països amb l'objectiu d'elaborar un mapa 3D precís de la Via Làctia.

## Reconeixement

* El 2019 va ser guardonada amb el premi e-Woman a la trajectòria professional.
* L'any 2021 va ser escollida vicepresidenta de la Societat Espanyola d'Astronomia.

## Referències

* ↑ «Bravas. Científicas e artistas galegas da nosa historia». 7H Cooperativa Cultural.
* ↑ «Minia Manteiga | SoyPoeta.com». [Consulta: 10 juliol 2022].
* ↑ Rey, Manuel. «Minia Manteiga, primeira catedrática de Astrofísica de Galicia». GCiencia, xornalismo e divulgación, 11-10-2018.
* ↑ Rey, Manuel. «Minia Manteiga: "Darei todo o que poida para achegar a Astrofísica á sociedade"». GCiencia, xornalismo e divulgación, 06-03-2020.
* ↑ «La primera catedrática gallega en Astrofísica es de Barcala». El Correo Gallego, 29-09-2018.
* ↑ Casanova, Jorge. «Minia Manteiga, catedrática de astrofísica: «Aún pido deseos a las estrellas»» (en castellà). La Voz de Galicia, 08-03-2022. [Consulta: 4 agost 2022].
* ↑ «Ingreso de Minia Manteiga | ragc» (en gallec). Real Academia Galega de Ciencias, 04-03-2020. [Consulta: 6 agost 2022].
* ↑ «Dra. Minia Manteiga Outeiro» (en gallec). Universidades da Coruña. [Consulta: 6 agost 2022].
* ↑ «Minia Manteiga Outeiro» (en gallec). Asociación Executivas de Galicia. [Consulta: 6 agost 2022].
* ↑ «Minia Manteiga: 'Per a descobrir vida intel·ligent hem de tenir sort'». Diari de Barcelona, 02-02-2021. [Consulta: 4 agost 2022].
* ↑ «Minia Manteiga, premio a la Trayectoria Profesional by Caixabank».
* ↑ «La investigadora del CITIC de la UDC Minia Manteiga es designada vicepresidenta de la Sociedad Española de Astronomía» (en castellà). CITIC. Centro de Investigación TIC Universidades da Coruña, 25-01-2021. [Consulta: 4 agost 2022].

## Enllaços externs

* Dones no reconegudes de la ciència al programa Vivir Aquí de TVG
* Vídeo de RTVE
* Biografia a l'exposició Astrònoms