OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Castell de la Torreta de Secardit

El castell i vilatge de la Torreta de Secardit és un conjunt arquitectònic del poble de les Avellanes, al municipi de les Avellanes i Santa Linya (Noguera) inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.
Es troba a la part més alta del turó de la Torreta, a ponent del poble de les Avellanes.

## Història

Del conjunt format pel castell i el poble rònec de la Torreta no s'han localitzat notícies històriques documentals. Podria ser perquè l'actual topònim no es correspongui amb el que va tenir durant l'edat mitjana, fet que fa que sigui dificultós identificar-lo a través de la documentació que ha romàs d'aquesta comarca.

## Arquitectura

A la part més alta hi ha les restes d'una torre de planta circular, que degué formar part d'un recinte castral més ampli. El seu diàmetre fa 5 m a l'interior i el gruix de les parets és de 110 cm. La part conservada només té una alçada d'uns 2 m. El pany de mur en millor estat és l'orientat vers el N. Les parets tenen dues cares, fetes amb pedres de mida mitjana, gairebé sense treballar, de formes irregulars i col·locades en filades irregulars i unides amb un morter de calç de molt mala qualitat (es desfà amb els dits). Aquest tipus d'aparell recorda el d'algunes altres construccions d'aquestes contrades (torre del Vilot d'Alberola, castell antic d'Orenga, Mallabecs, etc.). En aquest cas, a la base sembla com si hi hagués una banqueta de fonamentació, la filada inferior sobresurt uns 30 cm més. Cap a la banda nord, a prop de 5 m de la torre, veiem un mur que és possible que pertanyés a un recinte exterior.

## Vilatge

A la banda meridional del turó, ran de la torre, hi ha les restes d'un antic poble abandonat. S'estenen en una extensió d'uns 50 m cap al sud i d'uns 25 cap a l'est. Sembla que aquest lloc de poblament era tancat per un mur amb un gruix d'uns 80 cm que sobretot s'endevina al costat oest i en algun sector de la banda de migjorn. A l'interior del mur hi podia haver hagut unes sis cases. Potser alguna altra fora, uns 100 m cap a llevant. Aquest poble recorda molts altres pobles rònecs de la contrada com el de Montlleó o el del Vilot d'Alberola.
És possible que tant la fortificació com el poble siguin de la mateixa època, propera a l'any 1000.

## Referències

* 1 2 3 Bolòs i Masclans, Jordi; Ramos i Martínez, Manuel. «Castell i vilatge de la torreta de Secardit». A: La Noguera. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1994, p. 206 (Catalunya Romànica, XVII). ISBN 84-7739-811-9.

## Enllaços externs

* Generalitat de Catalunya. Patrimoni
* Generalitat de Catalunya Arqueologia
# Lacón

El lacón (del llatí lacca) és una classe de pernil típic de Galícia. Procedeix principalment de les extremitats davanteres dels porcs i especialment de les races Celta, Large White, Landrace i Duroc.
El porc es sacrifica amb sis mesos d'edat com a mínim i amb no menys de 90 kg de pes.
El seu procés d'elaboració és semblant a l'emprat per al pernil curat però és més breu, amb trenta-cinc dies de durada amb les etapes de salat de la peça, rentat per eliminar-ne la sal, assentat i assecat o madurat. No s'hi aplica el procediment de fumat. El seu pes oscil·la entre els 3 i 5 kg.
Presenta més greix i menys proteïna que el pernil curat.
Des de 1997, està reconeguda la denominació específica de Lacón Galego per la Xunta de Galicia, des del 1998 ratificada pel Ministeri d'Agricultura de l'estat Espanyol, i a partir del 2001, reconeguda amb el segell de indicació geogràfica protegida de Lacón Galego de la UE.

## Notes

* ↑ «DOG 230 do 27/11/1997 - ORDE do 20 de novembro de 1997 pola que se aproba o regulamento da denominación específica Lacón Galego e do seu consello regulador» (en gallec). Xunta de Galicia. [Consulta: 12 octubre 2024].
* ↑ Regulamento CE 898/2001 da Comisión, do 7 de maio de 2001, pola que se inclúe no rexistro de Indicacións Xeográficas Protexidas (castellà). [Consulta:12-10-2024].
* ↑ «Indicación Xeográfica Protexida “Lacón Gallego”.O Consello Regulador» (en gallec). Consello Regulador da Denominación Específica “Lacón Galego”. [Consulta: 12 octubre 2024].

## Vegeu també

* Porc celta

## Enllaços externs

* Indicación Xeográfica Protexida “Lacón Galego”(gallec), Consello Regulador [Consulta: 2024-10-12]
# Wijk aan Zee

Wijk aan Zee és una petita localitat situada a la costa de la Mar del Nord, dins el municipi de Beverwijk, a la província d'Holanda Septentrional, als Països Baixos. El prestigiós Torneig d'escacs Tata Steel, anomenat anteriorment Torneig d'escacs Corus, i encara abans, Torneig Hoogovens, s'hi celebra cada any.
Degut a la seva privilegiada situació a la vora del mar, Wijk aan Zee ha esdevingut una destinació turística popular. Tot i que aquest fet s'ha vist reflectit en l'economia de la vila (que consisteix en una llarga extensió de bars i hotels), Wijk aan Zee continua funcionant d'una manera més o menys tradicional. Hi perdura un sentiment de comunitat que és difícil de trobar en altres localitats costaneres, i que és el reflex d'una forta cohesió social..

## Mur de l'Atlàntic

En el paisatge de dunes al voltant de Wijk aan Zee encara hi resten alguns bunkers del Mur de l'Atlàntic, construït per les forces alemanyes d'ocupació entre 1940 i 1944. Aquestes obres de defensa costanera (kustar verdedigingswerken en neerlandès) van formar part de l'anomenada "Fortalesa d'IJmuiden", (IJmuiden Festung en alemany). El propòsit de la Fortalesa d'IJmuiden era protegir el port d'IJmuiden i l'acereria propera dels atacs dels aliats. Totes aquestes defenses estaven protegides per una combinació de camps minats, rases per tancs i preses, algunes de les quals s'endinsaven a quilòmetres cap a l'interior. El novembre de 1942 es va decidir que hi hauria una evacuació completa dels habitants de Wijk aan Zee cap a l'interior. Molts habitants es van retirar cap a Beverwijk i Velsen. El 12 d'agost de 1943 els ocupants van ser autoritzats a tornar sota el seu propi risc, però el 15 d'octubre de 1943 el poble va ser evacuat una vegada més.
En les dunes darrere de l'Hotel de Wijk aan Zee, els alemanys hi van bastir un búnquer especial per a radars amb l'objecte d'interceptar vaixells i avions enemics. Aquestes pantalles de radar tenien una alçada de vint metres i per això havien d'estar molt enfonsades en el formigó del búnquer. Aquestes instal·lacions de radar van ser anomenats “dents de mamut”, (Mammutstanden en alemany). En total hi ha quatre llocs en els Països Baixos, on existeixen aquestes "dents de mamut": Den Helder, Oostkapelle, La Haia i Wijk aan Zee.
En l'estiu de 1944, després dels desembarcaments dels aliats, Velsen i algunes parts de Beverwijk també van ser evacuades. Els ocupants de Wijk aan Zee, a continuació, van haver de moure's lluny, a Haarlem i fins i tot a Amsterdam. Després de l'alliberament i a partir del 8 de juny de 1945 la gent va poder tornar a casa, en la seva majoria buides. Les tropes alemanyes que es van quedar foren tractades com a presoners de guerra i abans de tornar a Alemanya, es van veure obligats a netejar els camps de mines.

## Referències

* ↑ «Anand leads at Tata Steel Chess». IndiaVoice, 25-01-2011. Arxivat de l'original el 2017-06-08. [Consulta: 4 juny 2011].

## Vegeu també

* Torneig d'escacs Tata Steel

## Enllaços externs

* Cultural Village Website
* Wijk aan Zee - Lloc web oficial
# Diapensia lapponica

Diapensia lapponica és una espècie de planta dins la família Diapensiaceae, és l'única espècie circumpolar dins el gènere Diapensia, les altres són principalment a l'Himàlaia i a les muntanyes del sud-oest de la Xina. És una espècie circumboreal i àrtico-alpina que creix en roques exposades sense neu degut als vents forts. És una petita planta perenne en coixí i perennifòlia que amida fins a 15 cm d'alt. Té les fulles coriàcies disposades en roseta densa. Les seves flors són solitàries i blanques. Al Canadà s'ha comprovat que poden tenir cent anys o més.
S'han descrit dues subespècies:
* D. lapponica subsp. lapponica a l'est d'Amèrica del Nord, Grenlàndia, Escòcia, Escandinàvia i oest de la Rússia àrtica
* D. lapponica subsp. obovata a l'est de la Rússia àrtica, Corea, Japó, Alaska i el Yukon

## Referències

* ↑ Tiffany, W. N. «Snow cover and the Diapensia lapponica habitat in the White Mountains, New Hampshire». Rhodora, 74, 1972, pàg. 358–377.
* ↑ Day, R. T. & P. J. Scott «The biology of Diapensia lapponica in Newfoundland». The Canadian Field Naturalist, 98, 1985, pàg. 425–439.
# Yoshikawa (cràter)

Yoshikawa és un cràter d'impacte en el planeta Mercuri de 30 km de diàmetre. Porta el nom del novel·lista japonès Eiji Yoshikawa (吉川 英治) (1892-1962), i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 2012.

## Referències

* ↑ «Yoshikawa». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey, 06-08-2012. [Consulta: 10 juny 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Mercuri
# Masurques op. 30 (Chopin)

Les Masurques op. 30 són un conjunt de quatre peces per a piano sol de Frédéric Chopin, compostes i publicades l'any 1837.

## Referències

* ↑ Mazurkas (4) for piano, Op. 30, CT. 68-71
# Scorpaena annobonae

Scorpaena annobonae és una espècie de peix pertanyent a la família dels escorpènids.
Fa 4,4 cm de llargària màxima. És un peix marí, demersal i de clima tropical que viu entre 9-48 m de fondària. Es troba a l'Atlàntic oriental central: Pagalu (Guinea Equatorial).
És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Eschmeyer «A systematic review of the scorpionfishes of the Atlantic Ocean (Pisces: Scorpaenidae)» (en anglès). Occas. Pap. Calif. Acad. Sciencies, Núm. 79, 1969, pàg. i-iv + 1-143.
* 1 2 3 4 Sa-a, Pascualita. «Scorpaena annobonae Eschmeyer, 1969» (en anglès). FishBase.
* ↑ Eschmeyer, W.N. i L.J. Dempster, 1990. Scorpaenidae. p. 665-679. A: J.C. Quero, J.C. Hureau, C. Karrer, A. Post i L. Saldanha (eds.). Check-list of the fishes of the eastern tropical Atlantic (CLOFETA). JNICT, Lisboa; SEI, París; i UNESCO, París. Vol. 2.
* ↑ Eschmeyer, W.N., 1969. A systematic review of the scorpionfishes of the Atlantic Ocean (Pisces, Scorpaenidae). Occ. Pap. Calif. Acad. Sci. (79): 130 p., 13 fig., 15 tab.
# Cornwall-on-Hudson

Cornwall-on-Hudson és una vila estatunidenca que es troba en el Comtat d'Orange, a l'Estat de Nova York. En l'any 2000, el municipi tenia una població de 3,058 habitants, i una densitat de població de 566,3 persones per quilòmetre quadrat. Segons l'oficina del cens, la població té un àrea total de 5,4 quilòmetres quadrats.

## Demografia

Segons l'Oficina del Cens en 2000 els ingressos mitjans per llar en la localitat eren de $75,300, i els ingressos mitjans per família eren $88,000. Els homes tenien uns ingressos mitjans de $55,000 enfront dels $37,857 per a les dones. La renda per capita per a la localitat era de $31,272. Al voltant del 3.9% de la població estaven per sota del llindar de pobresa.[4]

## Enllaços externs

* www.cornwall-on-hudson.org/ (anglès)
# Castell de la Torre d'Elna

El Castell de la Torre d'Elna era un castell medieval d'estil romànic del segle x situat en el poble de la Torre d'Elna, a la comarca del Rosselló (Catalunya del Nord).
Bé que el topònim de la Torre data del 938 (villa Torre), en una donació del 1138 ja és esmentat com a castrum de Turri Elnensis, sota domini dels bisbes d'Elna.
Romanen molt poques restes del castell de la Torre d'Elna, per la qual cosa es pot donar per desaparegut.

## Referències

* ↑ Lloc on era el Castell de la Torre d'Elna en els ortofotomapes de l'IGN

## Bibliografia

* Ponsich, Pere. «Castells i fortificacions militars anteriors al 1300: La Torre d'Elna». A: El Rosselló. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1993 (Catalunya romànica, XIV). ISBN 84-7739-601-9.
# (1965) van de Kamp

(1965) van de Kamp és un asteroide que forma part del cinturó d'asteroides i va ser descobert per Ingrid van Houten-Groeneveld, Cornelis Johannes van Houten i Tom Gehrels des de l'observatori de Mont Palomar, Estats Units, el 24 de setembre de 1960.

## Designació i nom

Van de Kamp va rebre al principi la designació de 2521 P-L. Posteriorment es va anomenar en honor de l'astrònom neerlandès Peter van de Kamp (1901-1995).

## Característiques orbitals

Van de Kamp orbita a una distància mitjana de 2,568 ua del Sol, podent allunyar-se fins a 2,839 ua i acostar-se fins a 2,297 ua. Té una inclinació orbital de 2,22° i una excentricitat de 0,1056. Empra 1.503 dies a completar una òrbita al voltant del Sol.

## Referències

* 1 2 3 Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 6 7 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 31 octubre 2023].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 URL de la referència: https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=1965.
* 1 2 3 4 5 6 7 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 25 gener 2024].
* ↑ Schmadel, Lutz D. Dictionary of Minor Planet Names (en anglès). 5a edició. Springer Science+Business Media, 2003. ISBN 3-540-00238-3.
* ↑ «(1965) van de Kamp» (en anglès). Jet Propulsion Laboratory. [Consulta: 12 agost 2015].

## Enllaços externs

* «(1965) van de Kamp» (en anglès). Minor Planet Center. [Consulta: 12 agost 2015].
# Daniel Armand Ngom Kome

Daniel Armand Ngom Kome (Bangou, 19 de maig de 1980) és un futbolista camerunès, que ocupa la posició de defensa. Després de jugar durant set anys a la competició espanyola, a l'agost del 2006 rep el passaport espanyol.

## Trajectòria

Després de militar a diversos clubs del seu país, es trasllada a la competició espanyola el 1999. El fitxa l'Atlètic de Madrid, que l'incorpora al seu filial. L'Atlético B juga a Segona Divisió i el camerunès juga 33 partits, tot marcant tres gols. La seua actuació no serveix per a pujar al primer equip, però sí que fitxa pel Llevant UE, on disputa set partits.
Entre el 2001 i el 2004 milita al CD Numancia, jugant amb certa regularitat. El 2004 els sorians aconsegueixen l'ascens a primera divisió, però el camerunès no segueix, recalant al Getafe CF. Al quadre madrileny hi debuta el migcampista a la màxima categoria, a la campanya 04/05. Hi disputa 20 partits, més de la meitat de suplent i marca dos gols. A l'any següent recupera la titularitat al Ciudad de Murcia.
Comença la lliga 06/07 al RCD Mallorca, de nou a primera divisió. Juga cinc partits i al mercat d'hivern recala al Reial Valladolid, de Segona. Amb els val·lisoletans aconsegueix un nou ascens a la màxima categoria.
L'estiu del 2008 signa pel CD Tenerife. Amb l'equip canari és titular i marca sis gols en 36 partits, que serveixen per a un nou ascens a primera divisió, el tercer de la seua carrera. El camerunès va marcar el gol que va donar aquest guardó, davant el Girona FC.

## Internacional

Kome ha estat internacional amb el Camerun en 35 ocasions, tot marcant dos gols. Debuta l'any 2000, el mateix en el qual guanya la medalla d'or amb la selecció olímpica a Sydney. Hi va participar en el Mundial del 2002 i a les Copes d'Àfrica de 2004 i 2006. En aquesta darrera cita hi va marcar a la famosa eliminatòria de quarts de final, davant Costa d'Ivori, que va quedar 11-12, en la tanda de penaltis.

## Referències

* ↑ «Kome ya es español y Delibasic se va al AEK de Serra» (en castellà). El Mundo, 17-08-2006. Arxivat de l'original el 16 de juliol 2011. [Consulta: 23 gener 2010].
* ↑ «El Valladolid ficha al camerunés Kome» (en castellà). Marca, 12-02-2007.
* ↑ «El Tenerife presenta a Kome» (en castellà). Marca, 21-07-2008.

## Enllaços externs

* Fitxa del jugador
* Estadístiques a transfermarkt.de (alemany)
# Vélez de Benaudalla

Vélez de Benaudalla és un municipi de la província de Granada, amb una superfície de 79 km², una població de 2.965 habitants (2006) i una densitat de població de 37,53 hab/km².

## Llocs d'interès

El barri àrab: En aquest barri antic es poden veure carrers blancs i estrets, i places tranquil·les. Pertanyen en aquest barri el Castell dels Ulloa, els carrers de Sant Silvestre, Parradas, Finados, Pontanilla, Mártires i places com la de la Cruz o de la Constitución. Aquests carrers i places reflecteixen el passat andalusí del barri amb més caràcter de Vélez de Benaudalla.

## Enllaços externs

* Rutes sobre el patrimoni històric Arxivat 2018-01-10 a Wayback Machine. conté un plànol amb diferents rutes per visitar el poble.

## Referències

* ↑ «Barrio Árabe, también llamado Barrio Alto o Casco Viejo» (en castellà). Ajuntament de Vélez de Benaudalla. Arxivat de l'original el 10 de gener 2018. [Consulta: 9 gener 2018].
# Mare de Déu de la Salut

«Mare de Déu de la Salut» té aquests significats:
* Mare de Déu de la Salut (Ribera d'Ondara), temple al poble de la Sisquella al terme municipal de Ribera d'Ondara (la Segarra)
* Mare de Déu de la Salut de Gelida, capella a Gelida (Alt Penedès)
* Mare de Déu de la Salut de Montanissell, monument al municipi de Coll de Nargó (Alt Urgell)
* Mare de Déu de la Salut de Sant Tomàs de Balaguer, capella del poble nord-català de Sant Tomàs de Balaguer, a la comuna de Fontpedrosa
* Mare de Déu de la Salut de Tona, capella a Osona
* Mare de Déu de la Salut de Xirivella
* Església Parroquial de la Mare de Déu de la Salut, temple catòlic a la plaça de l'Església de Xirivella a l'Horta Oest
* Església de la Mare de Déu de la Salut (Badalona), temple parroquial catòlic al passeig de La Salut de Badalona
* Hospital de la Mare de Déu de la Salut, antic hospital fundat l'any 1283 al centre de Sabadell
* Santuari de la Mare de Déu de la Salut (Terrades), església al municipi de Terrades (Alt Empordà)
* Santuari de la Mare de Déu de la Salut (Sabadell), església d'estil eclèctic a la Salut, entitat de població de Sabadell
# Scorpaena brevispina

Scorpaena brevispina és una espècie de peix pertanyent a la família dels escorpènids.

## Descripció

* Fa 11,6 cm de llargària màxima.
* Nombre de vèrtebres: 24.

## Hàbitat

És un peix marí, demersal i de clima temperat que viu entre 30-45 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic nord-occidental: el Japó.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Linnaeus, C., 1758. Tomus I. Systema naturae per regna tria naturae, secundum classes, ordines, genera, species, cum characteribus, differentiis, synonymis, locis. Editio decima, reformata. Holmiae. (Laurentii Salvii): (1-4), 1-824.
* ↑ Motomura, H. & Senou, H., 2008. A new species of the scorpionfish genus Scorpaena (Scorpaenidae) from Izu Peninsula, Pacific coast of Japan. Journal of Fish Biology, 72 (7): 1761–1772.
* 1 2 3 4 «Scorpaena brevispina» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Ceto (nereida)

* Per a altres significats, vegeu «Ceto».
Ceto (en grec antic Κητώ) va ser segons la mitologia grega, una de les cinquanta Nereides, filla de Nereu, un déu marí fill de Pontos, i de Doris, una nimfa filla d'Oceà i de Tetis.
La menciona Apol·lodor a la llista de nereides que dona a la Βιβλιοθήκη, on diu que era la que governava els monstres marins.

## Referències

* ↑ Apol·lodor. Βιβλιοθήκη, I, 2, 7
# (104) Climene

104 Klymene és un asteroide del cinturó principal gran i fosc. Probablement té una composició de carbonats. Forma part de la gran família d'asteroides Temis. Va ser descobert per J. C. Watson el 13 de setembre de 1868 i anomenat en honor d'un dels molts Climents de la mitologia grega.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 15 octubre 2023].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 gener 2024].
* 1 2 Afirmat a: JPL Small-Body Database. Identificador JPL Small-Body Database: 2000104.
* ↑ Dictionary of minor planet names. p. 25. International Astronomical Union. 2003. Springer
Viccionari
# Vot ponderat

El vot ponderat és un sistema de vot d'acord amb el qual cada membre representa un nombre igual al de diputats que integren el seu grup parlamentari. El Reglament estableix els casos de votacions en què s'aplica el vot ponderat.
A tall d'exemple; «La Mesa ha decidit aplicar el vot ponderat, respecte la proporció d'escons del ple, en cas d'empat a les comissions parlamentàries, encara que no s'hagi desencallat un acord sobre com aplicar la suspensió dels diputats afectats per la interlocutòria del Tribunal Suprem».
# Wągrowiec

Wągrowiec és una ciutat del voivodat de Gran Polònia, a Polònia. Es troba a 60 km al nord de Poznań, cinquena ciutat més gran del país.

## Història

Es va fundar durant l'Edat mitjana per obra de monjos cistercencs, per això la ciutat encara compta amb diversos monuments religiosos. Va quedar afectada per les particions de Polònia, i durant un temps pertanyé a Prússia, sota el Gran Ducat de Posen, després a la província de Posen. També patí els efectes de la Segona Guerra Mundial així com el de la posterior República Popular de Polònia.
Wągrowiec es troba en un medi rural, al nord-est del voivodat de Gran Polònia. També es troba prop de la zona de Pomerània, encara que no passa per la vila cap nexe important de comunicació. Des del punt de vista turístic, la vila ha aprofitat el llac de què disposa.

## Ciutats agermanades

* Le Plessis-Trévise
* Schönwalde-Glien
* Adendorf
* Gyula
* Krasnogorsk
* Burladingen
* Muggensturm

## Referències

* ↑ (polonès) «Nizina Wielkopolsko-Kujawska. Pałuki - w krainie 130 jezior». [Consulta: 5 gener 2015]..
* ↑ (polonès) «Region Pałuki». [Consulta: 5 gener 2015]. Arxivat 2015-01-05 a Wayback Machine.
# Mas de Becedes

El Mas de Becedes és una masia de Reus (Baix Camp) situada a la partida de Bellissens entre la carretera de Bellissens i la riera del Molinet, a poca distància tant del mas de Sunyer com del mas de l'Alonso i del mas de Gilet. Sovint trobem escrit el nom com a Basedes, Bassedes, Basedas i Bassedas.

## Descripció

El mas és una construcció gran, de planta rectangular i volum esglaonat, amb dues plantes d'alçada pels cossos laterals, tres plantes pel cos central i una planta més que culmina l'edifici a manera d'una mena de torre amb una sortida tancada per balustres. La coberta, amb teulada cap als laterals, dona al conjunt un aspecte singular i atípic de les construccions del nostre territori. La mateixa composició del volum, ordena la composició de la façana principal, amb un eix de simetria central, molt definidor.
L'estat actual del mas, és bo. Hi ha una placeta amb palmeres. S'han fet altres construccions noves.

## Referències

* ↑ Amigó, Ramon. Materials per a l'estudi dels noms de lloc i de persona, i renoms, del terme de Reus. Reus: Associació d'Estudis Reusencs, 1988, p. 86. ISBN 8486387655.
* ↑ Pla especial urbanístic: catàleg de masos en sòl no urbanitzable, Reus. Reus: l'Ajuntament, 2004, p. 375-376.
# Comunitat d'aglomeració de la regió nazariana i de l'estuari

La Comunitat d'aglomeració de la regió nazariana i de l'estuari o CARENE (en bretó Kumuniezh tolpad-kêrioù bro Sant-Nazer hag an Aber) és una estructura intercomunal francesa, situada al departament del Loira Atlàntic a la regió País del Loira però a la Bretanya històrica. Té una extensió de 273,48 kilòmetres quadrats i una població de 117.299 habitants (2010).

## Composició

Agrupa 10 comunes :
* Besné
* Donges
* La Chapelle-des-Marais
* Montoir-de-Bretagne
* Pornichet
* Saint-André-des-Eaux
* Saint-Joachim
* Saint-Malo-de-Guersac
* Saint-Nazaire
* Trignac

## Competències

La CARENE té competències en quatre àmbits d'acció:
* Ordenament de l'espai : té com a prioritat limitar la urbanització a fi de preservar l'entorn natural de l'aglomeració. Els esforços es concentren als centres de la vila i els centres dels burgs.
* L'habitatge : la CARENE ha patrocinat la construcció de nous habitatges amb la finalitat de facilitar l'accés a l'habitatge per a tothom.
* Desenvolupament econòmic : L'aglomeració ocupa un lloc destacat com a plaça portuària, aeronàutica i logística de primer ordre.
* Els grans serveis públics : l'aigua potable, sanejament, la gestió dels residus, els transports col·lectius i les piscines.

## Vegeu també

* Intercomunalitats del Loira Atlàntic

## Referències

* ↑ web de la CARENE

## Enllaços externs

* Comunitat d'aglomeració de la regió nazariana i de l'estuari
* (francès) (bretó) Geografia de Bretanya : portal geogràfic, cartogràfic i estadístic