OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Adamello-Presanella

El grup Adamello-Presanella és una serralada dels Alps italians. És part dels Alps Rètics meridionals. Es troba a les províncies de Trento i Brescia. El nom prové dels seus pics més alts: Adamello i Presanella.
El grup Adamello-Presanella està separat dels Alps d'Ortler al nord pel pas de Tonale; dels Alps Bergamascs a l'oest per la vall d'Oglio (Val Camonica); del Massís de Brenta a l'est pel pas de Campo Carlo Magno i el riu Sarca; al sud segueix cap al llac Iseo.

## Pics

Els principals pics del grup Adamello-Presanella són:
| Pic | Altura (m) |
| Presanella | 3.558 |
| Adamello | 3.554 |
| Carè Alto | 3.465 |
| Dosson di Genova | 3.430 |
| Crozzon di Lares | 3.354 |
| Corno di Baitone | 3.331 |
| Busazza | 3.329 |
| Lobbia Alta | 3.196 |

## Passos

Els principals passos de muntanya del grup Adamello-Presanella són:
| Pas | Ubicació | Tipus | Altura (m) |
| Passo de Lares | Glacera Lares a la Glacera Lobbia | neu | 3195 |
| Passo de Cercen | Val di Genova a Fucine | Neu | 3043 |
| Passo de la Lobbia Alta | Glacera Lobbia a la Glacera de Mandron | neu | 3036 |
| Passo de Presena | Val di Genova al Pas de Tonale | neu | 3011 |
| Pas de Pisgana | Val di Genova al Pas di Legno | neu | 2934 |
| Passo de la Forcellina o de Camp | Cedegolo al Val di Fumo | sender | 2288 |
| Pas de Croce Domini | Breno a Bagolino | carretera | 1895 |
| Pas de Tonale | Cles a Edolo | carretera | 1884 |
| Colle Maniva | Val Trompia a Bagolino | carretera | 1669 |
| Camp Carlo Magne | Dimaro a Pinzolo | carretera | 1648 |

## Referències

* ↑ Marazzi, Sergio. Priuli & Verlucca. Atlante Orografico delle Alpi. SOIUSA, 2005.
* ↑ «Ostalpen». [Consulta: 19 juliol 2020].
# NGC 3285

NGC 3285 és una galàxia espiral barrada situada a uns 200 milions d'anys llum de distància a la constel·lació de l'Hidra Femella. La galàxia va ser descoberta per l'astrònom John Herschel el 24 de març de 1835. NGC 3285 és membre del cúmul d'Hidra.

## Referències

* 1 2 Afirmat a: SIMBAD.
* 1 2 R. Brent Tully «Cosmicflows-3» (en anglès). Astronomical Journal, 2, 03-08-2016, pàg. 50. DOI: 10.3847/0004-6256/152/2/50.
* ↑ «Galaxy luminosity functions from deep spectroscopic samples of rich clusters» (en anglès). Letters of the Astrophysical Journal, 2003, pàg. 764–783. DOI: 10.1086/375529.
* 1 2 Thomas H. Jarrett «The Two Micron All Sky Survey (2MASS)» (en anglès). Astronomical Journal, 2, 01-02-2006, pàg. 1163–1183. DOI: 10.1086/498708.
* ↑ «Your NED Search Results». ned.ipac.caltech.edu. [Consulta: 28 abril 2018].
* ↑ «NGC/IC Project Restoration Efforts». ngcicproject.org. Arxivat de l'original el 2018-04-29. [Consulta: 28 abril 2018].
* ↑ Gottlieb, Steve. «Astronomy-Mall: Adventures In Deep Space NGC objects 3001-3999». Astronomy-Mall. [Consulta: 27 abril 2018].
* ↑ «New General Catalog Objects: NGC 3250 - 3299» (en anglès americà). cseligman.com. [Consulta: 28 abril 2018].
* ↑ Richter, O.-G. Astronomy and Astrophysics Supplement Series, 77, 01-02-1989, pàg. 237–256. Bibcode: 1989A&AS...77..237R.

## Enllaços externs

* NGC 3285 a WikiSky: DSS2, SDSS, GALEX, IRAS, Hydrogen α, X-Ray, Astrophoto, Sky Map, Articles i imatge (anglès)
# Al-Mutí (abbàssida)

Abu-l-Qàssim al-Fadl al-Mutí li-L·lah —àrab: أبو القاسم الفضل المطيع لله, Abū l-Qāsim al-Faḍl al-Muṭīʿ li-Llāh—, més conegut per la primera part del seu làqab com al-Mutí (914-975), fou califa abbàssida de Bagdad (946-974). Era fill del califa al-Múqtadir i d'una concubina esclava eslava anomenada Mashala. Era germà dels califes ar-Radi (934-940) i al-Muttaqí (940-944).
Era enemic declarat del seu cosí al-Mustakfí i quan aquest va pujar al poder el 944 es va haver d'amagar. Quan el buwàyhida Ahmad es va presentar a Bagdad, el desembre del 945, el califa li va haver d'atorgar el làqab de Muizz al-Dawla, i títols semblants als seus dos germans, i el seu nom fou inclòs a les monedes i a la khutba. Muizz al-Dawla fou nomenat amir al-umara amb l'autoritat absoluta sobre l'Iraq. Es diu que llavors al-Mutí el va anar a trobar i es va posar sota la seva protecció i el va advertir contra al-Mustakfí. Sense que se sàpiga si això va influir molt, el cert és que al-Mustakfí fou deposat i cegat (29 de gener del 946 és la data més admesa, però algunes fonts ho retarden al març) i el buwàyhida va posar al tron al-Mutí. Li va assignar una pensió de 2.000 dinars per dia, però tot el personal del seu entorn fou triat pel mateix Muizz al-Dawla.
No va tenir cap poder. El 955 els samànides van refusar de reconèixer el califa. El 960 els fills d'al-Mustakfi, i el germà d'aquest, Isa, es van revoltar a l'Azerbaidjan. El 967 quan va morir Muizz al-Dawla, el seu fill Izz al-Din Bakhtiyar el va substituir. El 968 a l'Iraq es revoltaven altre cop els parents d'al-Mustakfí. Mentre els fatimites augmentaven el seu poder i el 969 s'apoderaven d'Egipte i en els dos anys següents de part de Síria que els hamdànides només van poder controlar en part.
Una paràlisi va afectar el califa, que fou obligat per l'amir al-umara a abdicar (5 d'agost del 974) en favor del seu fill Abd al-Karim at-Tàï. Al-Mutí va morir poc després (setembre/octubre) a Dayr al-Akul.

## Referències

* W. Muir, The Caliphate: Its Rise, Decline and Fall, from Original Sources (1892)
* Henry Frederick Amedroz, David Samuel Margoliouth, Ibn Miskawayh, Ahmad ibn Muhammad, Rudhrawari, Abu Shuja Muhammad ibn al-Husayn, "The eclipse of the Abbasid caliphate; original chronicles of the fourth Islamic century", 1920
# Salmophasia punjabensis

Salmophasia punjabensis és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 6 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pakistan.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Talwar, P.K. i A.G. Jhingran, 1991. Inland fishes of India and adjacent countries. vol 1. A.A. Balkema, Rotterdam. 541 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Page, Lawrence M. & Burr, Brooks M. (1991): Freshwater Fishes, p. 131, Houghton Mifflin, Nova York, Estats Units. ISBN 0-395-91091-9.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Richard Bonynge

Ricard Bonynge (Sydney, 29 de setembre 1930) és un director d'orquestra, pianista i musicòleg australià, particularment associat al repertori italià i francès del començament del segle xix. És igualment l'espòs de la soprano Joan Sutherland.

## Biografia

Estudia piano al Conservatori de la seva ciutat natal, amb Linley Evans, després a Londres, amb Herbert Fryer. En un principi fou pianista per a cantants, i és en aquesta feina que coneix la soprano Joan Sutherland amb qui es casa el 1954. Esdevé el seu conseller musical i la seva influència sobre el desenvolupament vocal i estètica de la cantant serà decisiva.
S'especialitza a poc a poc en la direcció d'òpera, els seus començaments com a director d'orquestra tenen lloc a Vancouver el 1963, amb Faust. Dirigeix llavors La sonnambula a San Francisco. Dirigeix per primera vegada al Reial Opera House de Londres el 1964, amb I puritani. El 1965, és director musical de la Sutherland-Williamson Opera Company en el moment de la gira de la cantant a Austràlia. A partir d'aquesta data, dirigeix gairebé la totalitat de les prestacions de la seva esposa, tant en escena com en estudis de gravació.
Debuta al Metropolitan Opera de Nova York el 1970, amb Norma. Esdevé director artístic de l'Òpera de Vancouver de 1974 a 1978, després de l'Òpera De Sydney de 1976 a 1986.
Encara que la seva esposa s'hagi retirat de l'escena el 1990, Richard Bonynge continua ctiu.

## Fonts

* Alain Pâris, Le dictionnaire des interprètes, Robert Laffont, 1989. ISBN 9782221066607
# NGC 3269

NGC 3269 és una galàxia lenticular a la constel·lació de la Màquina Pneumàtica. És un membre del cúmul de la Màquina Pneumàtic, que s'hi troba a uns 40,7 megapàrsecs (137,7 milions d'anys llum) de distància.

## Referències

* 1 2 Afirmat a: SIMBAD.
* 1 2 R. Brent Tully «Cosmicflows-3» (en anglès). Astronomical Journal, 2, 03-08-2016, pàg. 50. DOI: 10.3847/0004-6256/152/2/50.
* ↑ «The surface photometry catalogue of the ESO-Uppsala galaxies». The Messenger, 1989, pàg. 31-34.
* 1 2 Thomas H. Jarrett «The Two Micron All Sky Survey (2MASS)» (en anglès). Astronomical Journal, 2, 01-02-2006, pàg. 1163–1183. DOI: 10.1086/498708.
* ↑ Dirsch, B.; Richtler, T.; Bassino, L. P. (PDF) Astronomy and Astrophysics, 408, 3, 01-09-2003, pàg. 929–939. arXiv: astro-ph/0307200. Bibcode: 2003A&A...408..929D. DOI: 10.1051/0004-6361:20031027 [Consulta: March 10, 2012].
# Alaotra

L'Alaotra és el llac més gran de Madagascar i està situat a la província de Toamasina, a l'altiplà central septentrional. La seva conca està formada per llacunes d'aigua dolça de poca profunditat envoltades per denses àrees de vegetació i forma el centre més important de cultiu d'arròs de l'illa. És un hàbitat ric en fauna salvatge, amb algunes espècies rares i en perill d'extinció, així com un important territori per a la pesca. El llac Alaotra i els aiguamolls que l'envolten abasten 7.223 quilòmetres quadrats i inclouen una gran varietat d'hàbitats, incloent aigua oberta, canyissars, pantans i arrossars. El llac en si té una extensió de 900 km² i fou declarat el 2 de febrer de 2003 com a zona humida d'importància internacional, sota el Conveni internacional de Ramsar.
La fèrtil plana que l'envolta és la regió productora d'arròs més important del país. Els turons que envolten el llac eren antics boscos, però foren talats principalment per a fer terres de conreu en dècades passades. La greu erosió en aquests vessants vulnerables ha provocat una considerable sedimentació del llac, han causat una considerable sedimentació del llac, que està desapareixent amb rapidesa; el llac té només uns 60 centímetres de profunditat en l'estació seca. La pressió per crear més camps d'arròs també ha provocat que els habitants locals cremin els canyissos que envolten el llac. Aquestes canyissars proporcionen l'únic hàbitat de l'endèmic lèmur gris del llac Alaotra, limitat a només 220 km² dels canyars restants i, en els últims anys, la seva població ha nimbat ràpidament en un 60%: d'aproximadament 7.500 individus el 1994 a 3.000 el 2001, majoritàriament per pèrdua d'hàbitat, però també per la caça dels vilatans locals. El llac és també un hàbitat important però cada vegada més amenaçat per a les aus aquàtiques, com l'ànec de Meller en perill d'extinció o dues espècies endèmiques del nord de Madagascar, el morell de Madagascar i el cabusset del llac Alaotra. Els morells es troben en perill crític i ja no hi són presents al llac, i els cabussets es van declarar extingits el 2010.

## Referències

* ↑ «Aythya innotata - Range & Habitat». Arxivat de l'original el 2007-09-30. [Consulta: 12 desembre 2017].
* ↑ Lake Alaotra Arxivat 2009-01-03 a Wayback Machine. a BirdLife International
* ↑ Notícia sobre l'extinció del cabusset d'Alaotra, El Periódico, 26 de maig 2010

## Enllaços externs

* The GRAP-Lake Alaotra project Arxivat 2021-08-28 a Wayback Machine.
* Madagascar Pochard is endemic to Madagascar, where it was found historically in the Lake Alaotra basin Arxivat 2007-09-30 a Wayback Machine.
* Project Alaotra by Madagascar Wildlife Conservation
# Barranc de la Llenguadera

El Barranc de la Llenguadera és un curs d'aigua ocasional que s'origina al terme d'Almoster i transcorre principalment pel terme de Castellvell del Camp, al Baix Camp.
Abans d'entrar al terme de Castellvell fa un tram de frontera entre els dos termes. Quan travessa el camí d'Almoster a l'Aleixar corre paral·lel al camí de Prades. Se li uneix per la dreta el barranc de la Roureda, i perd el nom inicial. A partir d'aquí és la Riera del Roquís o riera de Castellvell, que va a reunir-se amb la de la Vidaleta als Cinc Ponts, a l'extrem sud-est del terme.

## Referències

* ↑ Amigó i Anglès, Ramon. Introducció a la recerca en toponímia i antroponímia. 1. ed. Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 1999, p. 64-65. ISBN 9788484150756.
* ↑ Amigó, Ramon. Toponímia dels termes municipals i nuclis de població de Castellvell del Camp i d'Almoster. Reus: Associació d'Estudis Reusencs, 1968, p. 34-35.
# Relacions mètriques en el triangle

Les relacions mètriques en el triangle són cinc teoremes o propietats, incloent l'equació del Teorema de Pitàgores. Aquestes són vàlides, exclusivament, en el triangle rectangle i s'apliquen sobre les dimensions dels catets, hipotenusa, l'altura relativa a la hipotenusa i els segments determinats sobre aquesta com projeccions dels catets de triangle.

## Propietats

Donat un triangle rectangle ABC (vegeu la imatge), amb el seu angle recte en C , on:
    c la hipotenusa,
    h l'altura relativa a la hipotenusa,
    p i q els segments determinats en la hipotenusa,
es compleixen les següents propietats:
* El quadrat d'un catet és igual al producte de la hipotenusa per la projecció ortogonal d'aquest mateix catet sobre la hipotenusa:
    $a^{2}=c.p\,$
    $b^{2}=c.q\,$
* El quadrat de la mesura de l'altura és igual al producte de les projeccions ortogonals dels catets sobre la hipotenusa:
    $h^{2}=p.q\,$
* El producte dels catets és igual al producte de la hipotenusa per la seva alçada:
    $a.b=h.c\,$
* El quadrat de la hipotenusa és igual a la suma dels quadrats dels catets (Teorema de Pitàgores).
    $c^{2}=a^{2}+b^{2}\,$
* L'invers del quadrat de la hipotenusa és igual a la suma dels inversos dels quadrats dels catets:
    ${\frac {1}{h^{2}}}={\frac {1}{a^{2}}}+{\frac {1}{b^{2}}}\,$

## Vegeu també

* Catet
* Triangle
* Teorema de Pitàgores
# Roger Mortimer (desambiguació)

«Roger Mortimer» té aquests significats:
* Roger Mortimer (baró), (1231 – 1282) primer baró de Mortimer
* Roger Mortimer (comte) (1287 – 1330) tercer baró de Mortimer i primer comte de la Marca
* Roger Mortimer de Chirk (c. 1256 – 1326)
* Roger de Mortimer (1328 – 1360) segon comte de la Marca i quart baró de Mortimer
* Roger Mortimer (1374 – 1398) quart comte de la Marca i sisè comte de l'Úlster
# ACF Brescia

L'ACF Brescia és un club de futbol femení italià, amb seu a Brescia, que juga a la Serie A italiana. Va ser fundat al 1985 a Capriolo, prop de Brescia, com a FCF Capriolo. El 2000 es va traslladar a Bergamo, com a ACF Pro Bergamo, però l'any 2005 va retornar a Brescia i va adoptar el seu actual nom.
El 2009 va ascendir a la Serie A per primera vegada, i des del 2012 ha guanyat dues Lligues, dues Copes i dues Supercopes.

## Plantilla 2016-17

| Porteres | Defenses | Centrecampistes | Davanteres |
| Alessandra Bolchini Camelia Ceasar Chiara Marchitelli 0 0 0 0 0 0 | Roberta D'Adda Sara Gama Raffaella Manieri Cecilia Salvai 0 0 0 0 0 | Barbara Bonansea Valentina Cernoia Chiara Eusebio Silvia Fuselli Laura Ghisi Martina Lenzini Elisa Mele Martina Rosucci Annamaria Serturini | Isabel Cacciamali Cristiana Girelli Giulia Pezzotta Daniela Sabatino Stefania Tarenzi 0 0 0 0 |

## Històric
### Palmarès

* 2 Lligues d'Itàlia
** 13/14 - 15/16
* 2 Copes d'Itàlia
** 11/12 - 14/15
* 2 Supercopes d'Itàlia
** 13/14 - 14/15

### Trajectòria

Lliga de Campions de la UEFA :
| Edició | Setzens de final | Vuitens de final | Quarts de final |
| 2014-15 | Olympique Lió |
| 2015-16 | Liverpool FC | Fortuna Hjørring | VfL Wolfsburg |
| 2016-17 | Medyk Konin | Fortuna Hjørring |
* ¹ Fase de grups. Equip classificat pillor possicionat en cas d'eliminació o equip eliminat millor possicionat en cas de classificació.
Trajectòria a la Lliga italiana :
| | 80/81 | 81/82 | 82/83 | 83/84 | 84/85 | 85/86 | 86/87 | 87/88 | 88/89 | 89/90 | 90/91 | 91/92 | 92/93 | 93/94 | 94/95 | 95/96 | 96/97 | 97/98 | 08/99 | 99/00 |
| Serie A |
| Serie B |
| Serie C | | | | | | | | | | | | | | | | | | 4 | 2 | 5 |
| Serie D | | | | | | | | | | | | | | | | 7 | 1 | | | |
| | 00/01 | 01/02 | 02/03 | 03/04 | 04/05 | 05/06 | 06/07 | 07/08 | 08/09 | 09/10 | 10/11 | 11/12 | 12/13 | 13/14 | 14/15 | 15/16 |
| Serie A | | | | | | | | | | 9 | 3 | 4 | 3 | 1 | 2 | 1 |
| Serie B | | | | | 3 | 10 | | 3 | 1 | | | | | | | |
| Serie C | 5 | 2 | 5 | 2 | | | 1 | | | | | | | | | |

## Referències

* ↑ RSSSF
# Neraci Prisc

Neraci Prisc (en llatí Neratius Priscus) va ser un jurista romà del segle ii, que va viure sota Trajà i Hadrià.
Es diu que Trajà va tenir al cap fins i tot nomenar-lo successor seu en lloc d'Hadrià. Va tenir una gran reputació sota l'emperador Hadrià i va ser un dels seus consiliarii (consellers).
Neraci va ser cònsol però l'any és incert. les obres que va escriure Neraci Prisc van ser: cinc llibres de Regulae, tres de Responsa i set de Membranae, dels quals el Digest n'ha conservat trenta fragments. També consten referències d'un llibre d'Epístoles, un tractat anomenat Libri ex Plautio, sobre l'obra de Plauci el jurista, i el llibre titulat De Nuptiis. Juli Paule va escriure una obra titulada Ad Neratium en quatre llibres, dels quals n'hi ha fragments al Digest. Va escriure en un estil clar i condensat i va ser una autoritat pels juristes posteriors.
De fet, quan el Digest parla de Priscus, sense indicar Neratius, es refereix sempre a Javolè Prisc.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 1160.
# Beloziorni

«Beloziorni» té aquests significats:
* Beloziorni (Krasnodar), localitat del krai de Krasnodar, a Rússia
* Beloziorni (Rostov), localitat de l'óblast de Rostov, a Rússia
# Sant Joan del Prat

Sant Joan del Prat és una capella amb elements romànics i barrocs de Taradell (Osona) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

La capella de Sant Joan del Prat està situada a la part de tramuntana de la masia el Colomer. La nau és de planta rectangular coronada amb absis semicircular, i està orientada com les esglésies romàniques, amb l'absis situat a llevant. És coberta a dues aigües i té el campanar d'espadanya al damunt. A la part de tramuntana hi ha uns grossos contraforts que aguanten el mur. La façana té un portal rectangular datat el 1752 i un òcul amb vitralls. L'interior és cobert amb volta un xic aplanada. L'església és arrebossada de blanc, tanmateix, a la part de l'absis s'endevina una finestra romànica, avui tapiada, i a la part de migdia, les dovelles de l'antic portal que descriuen un arc de mig punt. Al davant mateix s'hi forma una placeta.
A l'altar de la capella hi ha un retaule de Sant Joan del Prat del segle xviii (1783) del taller dels Ral.

## Història

La primera notícia que tenim és la donació que feu un tal Dalmau el 1099 de la capella de Sant Joan del Prat al monestir de Sant Tomàs de Riudeperes. Als segles XIII-XIV la trobem encara sota el domini dels agustins de Sant Tomàs. Un prepòsit d'aquest monestir dona a Pere Serra, rector de Santa Maria de Mont-rodon la capella de Sant Joan del Prat, puix que la capella era propietat d'aquella comunitat per trobar-se dins de les terres de Sant Joan del Munt, alou de Sant Tomàs. Sembla que al segle xiii el mas Colomer era el benefactor de la capella. El 1391, després de la pesta negra que produí una greu despoblació, en tenia cura na Maria, viuda d'Arnau Vilaseca. Com s'ha pogut observar pels llibres de visites pastorals, a finals del segle xvii fou restaurada, ja que la volta amenaçava ruïna. Durant la Guerra de Civil, fou profanada i posteriorment restaurada.

## Referències

* 1 2 3 «Sant Joan del Prat». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 8 octubre 2017].
# Relació antisimètrica

A la matemàtica, una relació binària R d'un conjunt X és antisimètrica si no hi ha cap parell d'elements diferents de X que estiguin relacionats per R simètricament en els dos sentits. És a dir, quan per a tot a, b de X:
    Si aRb i bRa es compleixen, llavors a = b.
o, de forma equivalent,
    Si a ≠ b i es compleix aRb, llavors no es compleix bRa.
És important fixar-se que la definició de l'antisimetria no diu res de si s'ha de complir que aRa, és a dir, de la reflexivitat de la relació.
L'antisimetria també és diferent de l'asimetria, que requereix antisimetria i irreflexivitat. Per tant, tota relació asimètrica és antisimètrica però la implicació contrària és falsa.

## Exemples

* La relació de divisibilitat en els nombres naturals és un exemple important de relació antisimètrica. En aquest context, l'antisimetria diu que l'única manera per la qual dos naturals poden ser divisibles l'un per l'altre és si són el mateix nombre.
* L'ordre habitual ≤ dels nombres reals és antisimètrica: Si dos nombres reals x, y satisfan les dues desigualtats x ≤ y i y ≤ x llavors x i y han de ser iguals.
* La inclusió (matemàtiques) ⊆ entre subconjunts d'un conjunt donat X és antisimètrica: Donats dos conjunts A i B, si tots els elements de A formen part de B i alhora tots els elements de B estan dins de A, llavors A i B han de tenir exactament els mateixos elements i, per tant, ésser iguals (axioma d'extensionalitat).
    $A\subseteq B\land B\subseteq A\Rightarrow A=B$
* De fet, tota relació d'ordre és antisimètrica per definició.
* Hi ha relacions que són alhora simètriques i antisimètriques com ara la igualtat.
* També hi ha relacions que no són ni simètriques ni antisimètriques com ara la relació de depredador entre espècies biològiques.

## Vegeu també

* Antisimètric
* Relació simètrica
* Relació asimètrica
* Relació d'ordre

## Referències

* Weisstein, Eric W., «Antisymmetric Relation» a MathWorld (en anglès).
# Romain Bellenger

Romain Bellenger (París, 18 de gener de 1894 - Cahors, 25 de novembre de 1981) fou un ciclista francès que fou professional entre 1919 i 1929. Durant la seva carrera aconseguí, entre d'altres victòries, sis etapes al Tour de França.

## Palmarès

* 1919
** 1r al Circuit de París
** Vencedor de 2 etapes del Tour del Sud-est
* 1920
** 1r de la París-Dunkerque
** 1r de la París-Nancy
** 1r del Criterium des Aiglons
** 1r al Circuit des villes d'eaux d'Auvergne
* 1921
** 1r al Circuit de París
** Vencedor d'una etapa al Tour de França
* 1922
** Vencedor d'una etapa al Tour de França
* 1923
** 1r del Tour de Vaucluse
** Vencedor d'una etapa al Tour de França
* 1924
** Vencedor de 2 etapes al Tour de França
* 1925
** 1r al Giro de la província de Milà, amb Achille Souchard
** Vencedor d'una etapa al Tour de França
* 1927
** 1r de la París-Lilla
* 1928
** 1r de la París-Lilla
** 1r de la París-Châteauroux

### Resultats al Tour de França

* 1920. Abandona (7a etapa)
* 1921. Abandona (7a etapa). Vencedor de la 2a etapa.
* 1922. Abandona (6a etapa). Vencedor de la 2a etapa.
* 1923. 3r de la classificació general. Vencedor de la 3a etapa. Porta el mallot groc durant 2 etapes
* 1924. 8è de la classificació general. Vencedor de la 2a i 14a etapes.
* 1925. 11è de la classificació general. Vencedor de la 2a etapa.
* 1926. Abandona (14a etapa)
* 1929. Abandona (15a etapa)

## Referències

* ↑ «BELLENGER Romain». [Consulta: 29 juny 2024].
* ↑ «Palmarès de Romain Bellenger (Fra)». [Consulta: 29 juny 2024].
* ↑ ONLUS®, Museo del Ciclismo Associazione Culturale. «Museo del Ciclismo - Romain Bellenger» (en italià). [Consulta: 29 juny 2024].

## Enllaços externs

* Fitxa a www.sitiodeciclismo.net
# Adiós

Adiós és un municipi de Navarra, a la comarca de Puente la Reina, dins la merindad de Pamplona.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| 125 | 128 | 128 | 143 | 142 | 147 | 147 | 154 | 170 | 171 | 174 |
| Fonts: Adiós i Institut d'Estadística de Navarra |||||||||||
Viccionari