# Llengua nuu-chah-nulth

El nuu-chah-nulth (nuučaan̓uɫ), també conegut com a nootka, és una llengua wakash parlada al Pacific Nord-oest de l'Amèrica del Nord, a la costa occidental de l'Illa de Vancouver, de Barkley Sound a Quatsino Sound a la Colúmbia Britànica pel poble nuu-chah-nulth. És una llengua wakash meridional relacionada amb el nitinaht i el makah.
Va ser la primera llengua indígena del Pacific Northwest a ser documentada per escrit.

## Nom

Eel terme nuu-chah-nulth, significant "al llarg de l'exterior" (referint-se a l'Illa de Vancouver) va sorgir als anys 1970, quan els diversos grups de parlants van unir-se, rebutjant el terme "nootka".

## Sons
### Consonants

El nuu-chah-nulth té 35 consonants:
Consonants :
| | | Bilabial | Alveolar1 | Alveolar1 | Palatal | Velar | Velar | Uvular | Uvular | Faríngea<br id="mwPA"><br /><br /><br /> | Glotal |
| | | Bilabial | Central | Lateral | Palatal | Senzilla | Labial | Senzilla | Labial | Faríngea<br id="mwPA"><br /><br /><br /> | Glotal |
| Nasal | Senzilla | m | n | | | | | | | | |
| Nasal | Glotalitzada | ˀm | ˀn | | | | | | | | |
| Oclusiva | Senzilla | p | t | | | k | kʷ | q | qʷ | | ʔ |
| Oclusiva | ejectiva | pʼ | tʼ | | | kʼ | kʷʼ | | | | |
| Africada | Senzilla | | t͡s | t͡ɬ | t͡ʃ | | | | | | |
| Africada | ejectiva | | t͡sʼ | t͡ɬʼ | t͡ʃʼ | | | | | | |
| Fricativa | Fricativa | | s | ɬ | ʃ | x | xʷ | χ | χʷ | ħ | h |
| Approximant | Senzill | | | | j | | w | | | ʕ | |
| Approximant | glotalitzada | | | | ˀj | | ˀw | | | | |

### Vocals

Les vocals són influïdes per les consonants al voltant.
Vocals :
| | Anterior | Anterior | Central | Central | Posterior | Posterior |
| | Llargues | Curtes | llargues | Curtes | llargues | Curtes |
| Tancada | iː | i | | | uː | u |
| Mitjana | (ɛː) | | | (ə) | (ɔː) | |
| Oberta | | | aː | a | | |
Les vocals mitjanes [ɛː] i [ɔː] apareixen en formes vocatives i en expressions cerimonials. [ə] és una realització possible de /a/ després d'una sonorant glotalitzada.
A l'entorn de resonants glotalitzades així com ejectives i faríngees, les vocals poden ser "laringealitzades".
En general, el pes de les síl·labes determina l'accentuació; les vocals curtes seguides per consonants no glotalitzades, a més de les vocals llargues, són pesades. A seqüències on no hi ha cap síl·laba pesada o només síl·labes pesades, la primera síl·laba és accentuada.
El nuu-chah-nulth distingeix fonèmicament vocals curtes i llargues. Tradicionalment es reconeix també una tercera classe de vocals, de "longitud variable". Es tracta de vocals que són llargues dins de les primeres dues síl·labes d'una paraula, i curtes en qualsevol altre lloc.

## Vocabulari

El nuu-chah-nulth va contribuir a una gran part del vocabulari del chinook jargon. Se suposa que el comerç entre els nuu-chah-nulth i altres wakashos del sud amb els pobles de parla chinook va ser l'origen d'aquesta llengua d'intercanvi. El grup de paraules nootka en chinook jargon inclou hiyu ("molts"), de nuu-chah-nulth per "deu", o siah ("llunyà"), del nuu-chah-nulth per "cel".

## Dialectes

El nuu-chah-nulth té 12 dialectes diferents:
* Ahousaht [ʕaːħuːsʔatħ]
* Ehattesaht (AKA Ehattisaht) [ʔiːħatisʔatħ]
* Hesquiat [ħiʃkʷiːʔatħ]
* Kyuquot [qaːjʼuːkʼatħ]
* Mowachaht [muwat͡ʃʼatħ]
* Nuchatlaht [nut͡ʃaːɬʔatħ]
* Ohiaht [huːʔiːʔatħ]
* Clayoquot (AKA Tla.o.qui.aht) [taʔuːkʷiʔatħ]
* Toquaht [tʼukʼʷaːʔatħ]
* Tseshaht (AKA Sheshaht) [t͡ʃʼiʃaːʔatħ]
* Uchuklesaht (AKA Uchucklesaht) [ħuːt͡ʃuqtisʔatħ]
* Ucluelet [juːɬuʔiɬʔatħ]

## Notes

* ↑ «About the Language Program». Hupač̓asatḥ. [Consulta: 8 agost 2015].
* ↑ Laurie Bauer, 2007, The Linguistics Student’s Handbook, Edinburgh
* ↑ Some account of the Tahkaht language, as spoken by several tribes on the western coast of Vancouver island , Hatchard and Co., London, 1868
* ↑ Carlson, Esling i Fraser (2001:276)
* 1 2 Carlson, Esling i Fraser (2001)
* ↑ Carlson, Esling i Fraser (2001:277)

## Bibliografia

* Carlson, Barry F.; Esling, John H.; Fraser, Katie «Nuuchahnulth». Journal of the International Phonetic Association, 31, 2, 2001, p. 275–279. DOI: 10.1017/s0025100301002092.
* Kim, Eun-Sook. (2003). Theoretical issues in Nuu-chah-nulth phonology and morphology. (Doctoral dissertation, The University of British Columbia, Department of Linguistics).
* Nakayama, Toshihide (2001). Nuuchahnulth (Nootka) morphosyntax. Berkeley: University of California Press. ISBN 0-520-09841-2
* Sapir, Edward. (1938). Glottalized continuants in Navaho, Nootka, and Kwakiutl (with a note on Indo-European). Language, 14, 248–274.
* Sapir, Edward; & Swadesh, Morris. (1939). Nootka texts: Tales and ethnological narratives with grammatical notes and lexical materials. Philadelphia: Linguistic Society of America.
* Sapir, Edward; & Swadesh, Morris. (1955). Native accounts of Nootka ethnography. Publication of the Indiana University Research Center in Anthropology, Folklore, and Linguistics (No. 1); International journal of American linguistics (Vol. 21, No. 4, Pt. 2). Bloomington: Indiana University, Research Center in Anthropology, Folklore, and Linguistics. (Reprinted 1978 in New York: AMS Press, ISBN).
* Shank, Scott; & Wilson, Ian. (2000). Acoustic evidence for ʕ as a glottalized pharyngeal glide in Nuu-chah-nulth. In S. Gessner & S. Oh (Eds.), Proceedings of the 35th International Conference on Salish and Neighboring Languages (pp. 185–197). UBC working papers is linguistics (Vol. 3).