OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Aguas Buenas (Puerto Rico)

Aguas Buenas és un municipi de Puerto Rico situat al centre de l'illa, a la zona coneguda com les Montañas Humedas del Este. També és conegut amb els noms de La Ciudad de las Aguas Claras, Los Mulos, El Oasis de Puerto Rico i Los Ñocos. Confina al nord amb el municipi de Bayamón, Guaynabo i San Juan (antic municipi de Río Piedras); al sud amb Cidra; a l'est amb Caguas; i a l'oest amb Comerío. Forma part de l'àrea metropolitana de San Juan-Caguas-Guaynabo.
El municipi està dividit en 10 barris: Aguas Buenas Pueblo, Bairoa, Bayamoncito, Cagüitas, Jagüeyes, Juan Asencio, Mula, Mulita, Sonadora i Sumidero.

## Referències

* ↑ «Aguas Buenas» (en castellà). Enciclopedia de Puerto Rico. Fundación Puertoriqueña de las Humanidades, Data incorrecta [Consulta: 19 juny 2015].
* ↑ «American FactFinder» (en anglès). Oficina del cens dels EUA. [Consulta: 19 juny 2015].

## Enllaços externs

* Directori de municipis, Aguas Buenas Arxivat 2015-06-22 a Wayback Machine., en la web oficial de l'estat lliure associat de Puerto Rico (castellà).
# Creu Coberta d'Aiora

La Creu Coberta d'Aiora o Creu de Sant Antoni és una creu de terme gòtica situada al municipi d'Aiora. Feta de pedra, està protegida per un casalici quadrangular, amb coberta de teula a quatre aigües, bigues de fusta i sostingut per quatre pilars de pedra. La Direcció General de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura va tramitar l'any 2011 la inscripció com Bé d'interès cultural (BIC) de la Creu Coberta d'Aiora.

## Descripció

La Creu de Sant Antoni és una creu de terme situada a la carretera a Almansa, a l'eixida de la població. Es tracta d'una columna de pedra de forma hexagonal, de més de dos metres d'alçada, coronada per una creu llaurada, similar a les de tipus occità, amb un Crist crucificat a l'interior d'una de les cara i una imatge llaurada de la Verge a l'altra. Les dues peces estan col·locades sobre un podi circular de tres altures, també en pedra, que li dona al conjunt una alçada superior als tres metres. Tota la creu de terme està protegida per un edicle quadrangular, amb coberta de teula a quatre aigües i bigues de fusta sostingudes per quatre pilars de pedra. El monument va ser construït al segle xv i se li atribueix a Miguel Molsós.

## Referències

* ↑ «Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià».
* ↑ «Patrimonio declara (BIC) la Cruz Cubierta de Ayora que data del siglo XV» (en castellà). Ajuntament d'Aiora.
* ↑ Dirección General de Patrimonio Cultural Artístico: Cruz Cubierta de Ayora PDF
* ↑ «La Cruz Cubierta De Ayora» (en castellà). Associació Patrimoni d'Aiora.

## Enllaços externs

             A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Creu Coberta d'Aiora
* «Fixa BIC». Béns d'Interés Cultural. Conselleria d'Educació, Cultura i Esport - Generalitat Valenciana.
# Fredeluga armada

La fredeluga armada (Vanellus armatus) és una espècie d'ocell de la família dels caràdrids (Charadriidae) que habita llacs i aiguamolls de la zona afrotròpica, en Angola, sud-est de la República Democràtica del Congo, Tanzània, oest i sud de Kenya, Zàmbia, Malawi, Moçambic, Namíbia, Botswana, Zimbàbue i sud de Sud-àfrica.

## Referències

* ↑ Fredeluga armada a CERCATERM Rev. 19/02/2012
# Catalina Palau Costa

Catalina Palau i Costa (Eivissa, 2 d'abril de 1967) és una política eivissenca, diputada al Parlament de les Illes Balears a la IV, V, vi, vii i viii legislatures.
Va fer el batxillerat a l'Institut Santa Maria d'Eivissa i el 1990 es llicencià en filologia hispànica a la Universitat de les Illes Balears. De 1990 a 1991 treballà com a assessora lingüística de llengua catalana del Consell Insular d'Eivissa i Formentera i de 1991 a 1992 com a auxiliar de la conselleria d'Hisenda de les Illes Balears. El 1994 s'afilià a Nuevas Generaciones i fou escollida diputada pel Partido Popular a les eleccions al Parlament de les Illes Balears de 1995 i 1999. De 1995 a 1999 fou consellera d'Esports, Joventut i Medi Ambient del Consell Insular d'Eivissa i Formentera, i de 1999 a 2007 fou membre del Consell Assessor de Radiotelevisió Espanyola de les Illes Balears. Va obtenir novament escó a les eleccions al Parlament de les Illes Balears de 2003, però renuncià a l'escó per exercir de consellera executiva de Joventut i Esports del Consell Insular d'Eivissa i Formentera fins a 2007.
Fou escollida novament diputada a les eleccions al Parlament de les Illes Balears de 2007 i 2011. A les eleccions municipals espanyoles de 2015 va formar part de la llista del Partido Popular a l'ajuntament d'Eivissa en el lloc quinzè.

## Referències

* ↑ Catalina Palau a l'EEIF, Enciclopèdia d'Eivissa i Formentera
* ↑ Currículum al Parlament de les Illes Balears
* ↑ Virginia Marí presenta un equip “amb gran capacitat i ganes” per l'Ajuntament d'Eivissa Arxivat 2015-07-06 a Wayback Machine. al web del PP d'Eivissa
# Henryetta

Henryetta és una ciutat dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 6.096 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Henryetta tenia 6.096 habitants, 2.460 habitatges, i 1.589 famílies. La densitat de població era de 389,7 habitants per km².
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,9% tenia menys de 18 anys, un 8,3% entre 18 i 24, un 23,6% entre 25 i 44, un 22,5% de 45 a 60 i un 19,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 80,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 20.115 $ i la renda mediana per família de 24.760 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.661 $ mentre que les dones 14.268 $. La renda per capita de la població era d'11.908 $. Entorn del 19,9% de les famílies i el 22,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 «Fact Sheet- Henryetta». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Henryetta». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
# Chris Craft

Chris Craft (Porthleven, 17 de novembre de 1939 - Essex, 20 de febrer de 2021) va ser un pilot de curses automobilístiques britànic que va arribar a disputar curses de Fórmula 1.

## A la F1

Chris Craft va debutar a la desena i penúltima cursa de la temporada 1971 (la 22a temporada de la història) del campionat del món de la Fórmula 1, disputant el GP del Canadà el 19 de setembre del 1971 al circuit de Mosport.
Va participar en un total de dues curses puntuables pel campionat de la F1, no aconseguint finalitzar cap cursa i no assolí cap punt pel campionat del món de pilots.

## Resultats a la Fórmula 1

| Any | Equip | Xassís | Motor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | Posició | Punts |
| 1971 | Ecurie Evergreen | Brabham | Cosworth | SUD | ESP | MON | HOL | FRA | GBR | ALE | AUT | ITA | CAN NVS | USA Ret | - | 0 |

### Resum

| Curses: | Victòries: | Pòdiums: | Poles: | Voltes ràpides: | Punts: |
| 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
# Cua de l'embassament d'Oliana

La zona humida cua de l'embassament d'Oliana inclou la cua del pantà d'Oliana i ocupa unes 49 Ha de superfície. Comprèn la part final del pantà, que entrà en funcionament l'any 1958, bàsicament la zona on les aigües represades del Segre forment un gran meandre i reben les aigües de l riu de Perles.
En aquest espai la vegetació està formada sobretot per salzedes ben constituïdes (hàbitat d'interès comunitari; codi 92A0), de salze blanc (Salix alba), amb individus aïllats de pollancre (Populus nigra), freixe (Fraxinus sp.) i àlber (Populus alba).
Pel que fa a la fauna, una dada històrica interessant és que en aquest embassament s'instal·là la primera colònia de cria de gavià de potes grogues de les comarques occidentals. El pantà actua com una barrera parcial a la recolonització del Segre per la llúdriga, que presenta poblacions estables aigües avall de la presa.
L'embassament rep diversos impactes que en limiten l'interès com a zona humida. D'una banda, les importacions variacions del volum d'aigua emmagatzemada i els canvis sobtats de nivell afecten negativament la vegetació. Les extraccions d'àrids a la cua malmeten el bosc de ribera i han causat una degradació important de tota la zona de confluència Perles-Segre. La proximitat de la carretera C-14 provoca impactes sobre la fauna i afavoreix la sobre-freqüentació de l'espai, especialment de pescadors. Les obres de millora de la carretera C-14 han influït negativament en l'entorn de l'espai. Els abocaments d'aigües residuals urbanes provinents d'Andorra, que arriben al Segre per la Valira, també afecten negativament l'interès ambiental de l'espai.

## Referències

* 1 2 3 4 «Cua de l'Embassament d'Oliana». Fitxes descriptives de zones humides. Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural de la Generalitat de Catalunya (CC-BY-SA). [Consulta: 6 febrer 2015].
# Romance

Romance és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Clarence Brown, estrenada el 1930. La pel·lícula va ser adaptada per Edwin Justus Mayer i Bess Meredyth de l'obra de 1913 de Edward Sheldon. Una anterior pel·lícula muda amb el títol de Romance va ser produïda per la llavors acabada de crear i va ser protagonitzada per Doris Keane.

## Argument

Rita Cavallini (Greta Garbo) és una cantant d'òpera de què s'ha enamorat un futur bisbe. Tanmateix, l'avi explica via flashback un conte admonitori d'un gran afer d'amor amb "dones que han perdut la seva innocència" durant la seva pròpia joventut.

## Rebuda

A més a més, Romance va ser considerat un èxit de recaptació i va vendre 1,256 milions de dòlars en tiquets.
Mordaunt Hall de The New York Times va escriure que l'actuació de "Greta Garbo a Romance és potser tan bona com qualsevol altra cosa que ha fet en pantalla." I Norbert Lusk de la revista de cinema Picture Play va dir que l'actuació de Garbo "és una cosa de bellesa pura, una barreja d'inspiració d'intel·lecte i emoció, un sensible retrat poètic d'una dona que empeny el seu amor perquè es considera indigna de l'home que l'ofereix."

## Repartiment

* Greta Garbo (Rita Cavallini)
* Lewis Stone (Cornelius Van Tuyl)
* Gavin Gordon (Tom Armstrong)
* Elliott Nugent (Harry)
* Florence Lake (Susan Van Tuyl)
* Clara Blandick (Abigail Armstrong)
* Henry Armetta (Beppo)
* athilde Comont (Vannucci)
* Rina De Liguoro (Nina)

## Premis i nominacions
### Nominacions

* 1930. Oscar a la millor actriu per Greta Garbo
* 1930. Oscar al millor director per Clarence Brown

## Referències

* ↑ The AFI Catalog of Feature Films: Romance details, afi.com; accessed September 8, 2015.
* 1 2 "Romance".
Viccionari
# Fredeluga alanegra

La fredeluga d'ales negres (Vanellus melanopterus) és una espècie d'ocell de la família dels caràdrids (Charadriidae) que habita praderies de la zona afrotròpica, a Etiòpia, Eritrea, Kenya i nord de Tanzània, i més al sud a l'est de Sud-àfrica.

## Referències

* ↑ Fredeluga d'ales negres a CERCATERM Rev. 19/02/2012
# Catalina Maria Fosset Galmés

Catalina Maria Fosset Galmés (París, 10-12-1954) fou una atleta balear.
Tot i haver nascut a França des de nina residí a Mallorca. El 1975 guanyà el campionat d'Espanya en 200 metres llisos. Va ser el 3 d'octubre de 1975 que es proclamà a Logronyo campiona d'Espanya de 200 metres llisos. En aquest mateix campionat fou subcampiona d'Espanya en 400 metres llisos.
Abans també havia estat subcampiona d'Espanya d'Educació i Descans en salt de longitud i tercera en 400 metres en els campionats celebrats el 1972 a Madrid. Un any després, el 1973, en el campionat d'Espanya d'Educació i Descans celebrat a València fou subcampiona d'Espanya en 400 metres llisos. A més fou rècord de Balears en 100, 200, 400, 800, 1.500 i 3000 metres llisos i en 100 metres tanques.

## Referències

* 1 2 3 Cent anys d'esport a Mallorca. Un segle de llegenda. Consell de Mallorca, 2001, p. 44.
# Hieroteu d'Atenes

* Per a altres significats, vegeu «Hieroteu de Segòvia».
Hieroteu d'Atenes, o el Tesmoteta (en grec: θεσμοθέτης Ἱερόθεος), fou, segons la tradició, el primer bisbe d'Atenes i deixeble de Pau de Tars. És venerat com a sant per diverses confessions cristianes.
A partir de la seva figura es creà la del llegendari bisbe Hieroteu de Segòvia.

## Biografia i llegenda

No se'n sap gairebé res, malgrat que posteriorment es desenvolupà una llegenda que n'explica la vida. Es diu que formà part de l'Areòpag d'Atenes i que hi hauria nascut els últims anys del segle I abans de Crist. És esmentat en els escrits de Dionís Areopagita, que amb ell fou convertit per Sant Pau quan aquest visità Atenes, cap al 53.
La tradició el fa primer bisbe d'Atenes, i així consta als calendaris grecs, però d'altres tradicions diuen que el primer en fou Dionís l'Areopagita. Aquestes tradicions, sense fonament històric, diuen que tots dos, Hieroteu i Dionís, foren presents a la mort de la Mare de Déu a Jerusalem, amb els apòstols. La mateixa llegenda diu que patí martiri.
La festivitat litúrgica és el 4 d'octubre.

## Estada a Hispània

* Article principal: Hieroteu de Segòvia
Jerónimo Román de la Higuera falsificà la història i difongué, sense cap base històrica, que després de ser bisbe d'Atenes, acompanyà Pau de Tars a Hispània i que es convertí en bisbe de Segòvia. La història, tot i que inversemblant i ja desautoritzada al mateix segle xvii, arrelà popularment, i Hieroteu fou considerat com a primer bisbe i patró d'aquesta ciutat.
# Kakteenkunde

Kakteenkunde, (abreujat Kakteenkunde), va ser una revista il·lustrada amb descripcions botàniques que va ser editada a Berlín. Va ser publicada entre els anys 1929-1934; i 1939-1943, amb el nom de Kakteenkunde. Organ der Deutschen Kakteen-Gesellschaft E.V., Sitz Berlin. Entre els anys 1935-1938 es va publicar amb el nom de Kakteenk. & Kakteenfr..

## Referències

* ↑ a Tropicos

## Enllaços externs

* a IPNI
# Cuncos

Els cuncos o puncos eren un poble sedentari, sovint considerats com una parcialitat dels huillitxes, que al seu torn són la branca meridional del poble maputxe. Habitaven al sud de l'actual territori de Xile, en una franja costanera que anava des del sud de Valdivia fins al riu Maullín, incloent-se a vegades sota aquesta denominació als habitants de la porció nord de Chiloé i les illes properes.
Parlaven mapudungun, llengua comuna a tots els pobles del conjunt maputxe. Van desenvolupar l'agricultura, especialitzant-se en el cultiu de la papa i el blat de moro i també practicaven la pesca i la caça. A més, van utilitzar embarcacions de fusta, anomenades dalcas, amb les que recorrien els paratges costaners a la recerca d'aliments, especialment peixos i mariscs.
Després de la rebel·lió maputxe de 1598, van ser el grup més hostil als espanyols assentats a la ciutat d'Osorno, a la qual van posar setge i van aconseguir destruir després que els seus defensors l'abandonessin a 1602. Durant tot el segle xvii, va haver escaramusses entre els cuncos i els espanyols, particularment quan fustigaven als contingents que es desplaçaven entre Valdivia i Chiloé.

## Referències

* ↑ «Diario Ollanquihue». Arxivat de l'original el 2011-08-17. [Consulta: 16 novembre 2015].
# Fàbrica Massó i Cia

La fàbrica Massó i Cia és un conjunt d'edificis industrials situat als carrers de Pujades i Llull i el passatge de Masoliver del Poblenou de Barcelona, dels que només està catalogada la nau actualment coneguda com a Vapor Llull, reconvertida en habitatges, i l'antiga xemeneia.

## Història

A principis del segle xx hi havia la fàbrica de blanqueig de teixits i aprestos Vídua (i Fills) d'Antoni Illa, després Vicenç Illa i Cerdà, que el 1930 va endegar la construcció d'un nou complex fabril al carrer de Bolívia, al costat de la Riera d'Horta (vegeu Ca l'Illa).
Cap al 1935 s'hi instal·là la fàbrica de coles en pasta i productes químics de la societat R. Massó i Cia, fundada el 1902 per Ramon Massó i Marcer i Ildefons Carol i Grau (morts durant el conflicte), que el 1942 va encarregar a l'arquitecte Josep Maria Ros i Vila l'ampliació de les naus del passatge amb la remunta d'un segon pis. El 1956, l'empresa es va constituir com a societat anònima Massó i Carol, que hi va continuar la producció fins al 1992, quan va traslladar l'activitat a Santa Coloma de Cervelló, on va instal·lar una fàbrica de tensioactius per a la indústria de detergents i cosmètica.
Els arquitectes Carles Bassó i Cristian Cirici, juntament amb un grup de socis, adquiriren una de les naus i la rehabilitaren entre els anys 1996 i 1997 per a destinar-la a habitatges tipus loft. Aquesta intervenció fou mereixedora del Premi Ciutat de Barcelona d’Arquitectura i Urbanisme 1997 i del Premi Bonaplata de Rehabilitació 1997.

## Referències

* ↑ «Massó i Cia». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* ↑ Anuario del comercio, de la industria, de la magistratura y de la administración, 1906, p. 1334.
* ↑ Anuario industrial de Cataluña, 1916-1917, p. 193.
* ↑ Anuario industrial y artístico de España, 1929, p. 386.
* ↑ Guía general de Cataluña (Bailly-Baillière-Riera), 1945, p. 238, 347, 674, 982.
* 1 2 3 4 «Fàbrica Massó i Carol. Habitatges Vapor Llull». Espais recobrats. Els nous usos del patrimoni industrial català, 01-06-2014.
* 1 2 Checa et al., 2000, p. 4-5.
* ↑ «La empresa Massó y Carol de Barbastro presenta concurso de acreedores». Radio Huesca-Cadena Ser, 14-03-2018.

## Bibliografia

* Checa et al., Martí «Poblenou. La reconversió de les fabriques». Icària. Papers de l'Arxiu Històric del Poblenou, 4, 2000, pàg. 4-23.

## Enllaços externs

* «Vapor Llull». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
* Basiana, Xavier; Orpinell, Jaume. Vapor Llull, 1997-1998 (fotografia, 85 x 65 cm). MACBA.
# Cercle de l'Amistat

El Cercle de l'Amistat (en anglès: Friendship Circle) és una organització benèfica per a nens i joves amb necessitats especials. L'organització està dirigida pel moviment jasídico Jabad Lubavitch. L'organització aparella a estudiants voluntaris jueus de l'escola secundària amb nens amb necessitats especials.
Organitza caminades per recaptar fons per a nens amb necessitats especials, altres iniciatives inclouen subhastes d'art. Una secció de New Jersey del Cercle de l'Amistat ha anunciat la construcció d'un centre "LifeTown" en Livingston, NJ. LifeTown es concep com un centre polifacètic on els joves amb necessitats especials poden aprendre habilitats per a la vida en un ambient de suport. El centre tindrà instal·lacions de teràpia i salut, així com un centre aquàtic. Part de LifeTown serà Life Village, i estarà format per botigues i negocis on els joves poden aprendre habilitats per a la vida amb l'ajuda de voluntaris i personal professional.
S'estima que el centre costa 13 milions de dòlars i pot proporcionar serveis a 30.000 joves cada any. El centre s'inspira en un centre de Michigan. Algunes seccions s'han dedicat a fundar programes d'empreses socials que emplean a joves amb necessitats especials, com a fleques i tendes de segona mà.

## Referències

* ↑ «Friendship Circle walkathon aims to raise big bucks for special-needs kids», 01-06-2017.
* ↑ «Friendship Circle Directors Turn to Michigan Suburb Where it All Started».
* ↑ Schmitt, Alyssa. «Record-breaking crowd of 1,300 walk for Friendship Circle».
* ↑ «Artists With Special Needs Draw Crowd to Wisconsin Auction».
* ↑ «Creating Art from Disability», 31-01-2017.
* ↑ «Friendship Circle declares milestone».
* ↑ «‘Life Village’ will teach life and job skills».
* ↑ «N.J. nonprofit slated to build $13M complex for special-needs youth in Livingston».
* ↑ Fello, Julia. «Milwaukee bakery employs people with special needs», 14-09-2017.
* ↑ «Entrepreneurs have a head start with Jumpstart», 13-02-2017.
* ↑ «The Trendy Boutique That Employs People With Special Needs».
# Hierro (pel·lícula)

Hierro és una pel·lícula espanyola de 2009 dirigida per Gabe Ibáñez.

## Argument

María (Elena Anaya) decideix anar-se de vacances cap a l'Illa d'El Hierro, amb el seu fill Diego. Durant el trajecte el nen desapareix en el ferri. Atabalada, destrossada i sense pistes del seu fill aquesta comença a tenir malsons i una por inusitada a l'aigua (aquafòbia). En passar sis mesos, María rep una trucada en la qual l'informen que han trobat un nen, per la qual cosa haurà de tornar a l'illa i revelar alguns misteris.

## Repartiment

* Elena Anaya: María
* Hugo Arbues: Mateo
* Jon Ariño: Forense
* Miriam Correa: Julia
* Andrés Herrera: Antonio
* Javier Mejía: Matias
* Kaiet Rodriguez: Diego
* Raquel Salvador: Elena
* Bea Segura: Laura

## Producció

Rodada a l'Illa de El Hierro (Illes Canàries) i a Madrid. Primer llargmetratge del director Gabe Ibáñez. La pel·lícula és dels productors de El laberinto del fauno i L'orfenat

## Distribució

La pel·lícula es va presentar el 18 de maig de 2009 al Festival de Cinema de Canes a la selecció de la Semaine de la Critique i el 30 de gener de 2010 a competició al Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Brussel·les. Elena Anaya va guanyar el premi a la millor actriu al XLII Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Catalunya.

## Referències

* ↑ Up Next: Short directors go long
* ↑ «48th La Semaine de la Critique Lineup». movie-on.blogspot.com.
* ↑ «From the producers of Pan's Labyrinth and The Orphanage comes HIERRO». Arxivat de l'original el 2022-06-27. [Consulta: 9 juny 2024].
* ↑ Elena Anaya saca demonios que “todos llevamos dentro” en 'Hierro', eldiario.es, 11 de gener de 2010

## Enllaços externs

* Tràiler a YouTube
# Kataba

«Kataba» té aquests significats:
Geografia:
* Qataba o Kataba, ciutat del Iemen, governació d'Ibb
* Kataba, ciutat de Zàmbia, Província Occidental, districte de Sesheke, de nom original Kataba Masamba
# Afterglow

Afterglow és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Alan Rudolph, estrenada l'any 1997. Ha estat doblada al català.

## Argument

A Mont-real, l'arribista Jeffrey Byron (Jonny Lee Miller) és a punt de tancar un altre lucratiu negoci. Encara que és jove, té un agut olfacte comercial. Els seus quantiosos guanys els dedica a satisfer la seva màxima passió: ell mateix. A la seva esposa Marianne (Lara Flynn Boyle) li disgusta el seu excessiu lliurament al treball i se sent frustrada per no poder satisfer el seu desig de ser mare. A l'altre costat de la ciutat, viu Lucky "manetes" Mann (Nick Nolte), un contractista d'obres i reparacions, que està casat amb Phyllis (Julie Christie), una ex-actriu de pel·lícules de sèrie B. Quan Marianne contracta a Lucky perquè renovi el seu apartament, la vida dels quatre donarà un gir inesperat.

## Repartiment

* Nick Nolte: Lucky Mann
* Julie Christie: Phyllis Mann
* Lara Flynn Boyle: Marianne Byron
* Jonny Lee Miller: Jeffrey Byron
* Jay Underwood: Donald Duncan
* Yves Corbeil: Bernard Ornay
* Michèle-Barbara Pelletier: Isabel Marino
* França Castel: Gloria Marino
* Ellen David: Judy
* Don Jordan: Conserge de Byron
* David Francis: Maitre d'hotel de Falco
* John Dunn-Hill

## Rebuda
### Premis

* 1997: Nominada a l'Oscar a la millor actriu (Julie Christie)
* 1997: Cercle de Crítics de Nova York: Millor actriu (Julie Christie)
* 1997: Premis Independent Spirit: Millor actriu (Julie Christie)
* 1997: Festival de Sant Sebastià: Conquilla de Plata a la millor actriu (Christie)

### Crítica

* "Elegant comèdia" Javier Angulo: Cinemanía
* "Interessant comèdia (...) atractiva radiografia de la guerra de sexes"

## Referències

* ↑ «Afterglow». esadir.cat.
* ↑ «Afterglow». The New York Times.
* ↑ Morales, Fernando «Afterglow». El País.