OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Casa regional

Les cases regionals són institucions, centres i ateneus que integren als oriünds d'una regió o país en una ciutat enclavada en un espai geogràfic diferent al d'origen d'aquells. Els corrents migratoris registrats a partir d'intervinguts del segle xix i la pròpia diversitat de les regions espanyoles van suscitar en diversos països de la resta d'Europa i d'Amèrica Llatina, així com en els principals nuclis urbans d'Espanya la creació de cases regionals on es reunien els naturals de diversos punts geogràfics. Fora d'Espanya, les cases regionals van aconseguir una rellevància molt superior, sobretot les gallegues i asturianes a l'Argentina, Cuba i Mèxic, i van participar així mateix en la creació d'hospitals i altres centres assistencials.
# Casa rectoral (Santa Coloma de Gramenet)

La Casa rectoral de Santa Coloma de Gramenet (Barcelonès) és una obra del 1915 protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

És interessant el tractament de les façanes de pedra, que harmonitza amb l'església adjacent i amb les tanques que delimiten el solar. L'edifici, de semisoterrani i tres pisos, juga amb l'esglaonament de volums, sobretot a la zona d'entrada, on una escaleta porta a un porxo sostingut per una senzilla columna de capitell jònic. Les façanes combinen simetria i asimetria.

## Història

Es va construir al mateix temps que la nova Església Major de Santa Coloma, amb la que forma conjunt.

## Referències

* «Casa rectoral». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 21 abril 2012].
# Catalina Martínez Badia

Catalina Martínez Badia, també coneguda com a Cati Martínez o Katy Martínez, (Almodóvar del Río, Andalusia, 13 de març de 1947) és una jugadora de basquetbol, ja retirada. Va formar part del CP Collblanc i GE SEAT, i l'any 1973 va fitxar pel Picadero JC, amb el qual va guanyar tres lligues i tres copes espanyoles. L'any 1979 s'incorporà al CB CIBES, retirant-se al final de la temporada 1981-82. Fou internacional amb la selecció espanyola en tres ocasions.

## Palmarès

* 3 Lliga espanyola de bàsquet femenina: 1974-75, 1975-76, 1977-78
* 3 Copa espanyola de bàsquet femenina: 1974-75, 1977-78, 1978-79

## Referències

* ↑ «Catalina Martínez Badia». Enciclopèdia de l'esport català. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Presentado el torneo Barcelona-82» (en castellà). El Mundo Deportivo, 29-05-1982. [Consulta: 18 octubre 2019].

## Enllaços externs

* Fitxa de Catalina Martínez Badia - Selección Femenina Absoluta
# Casanova de Pedrós

La Casanova de Pedrós és un edifici de Collsuspina (Moianès) inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'una casa de grans dimensions situada en el nucli urbà que presenta dues parts ben diferenciades: una d'elles és l'habitatge de planta quadrada i l'altra, un cos afegit que forma unes galeries a cada pis Té planta baixa i dos pisos A la façana principal, que és simètrica i hi destaquen tres balcons amb ferro forjat, mentre les altres obertures formen un conjunt homogeni i harmoniós en la seva disposició. A la façana esquerra cal remarcar quatre voltes d'arc rebaixat i quatre de quadrangulars.

## Història

Des de la seva construcció fins a l'any 1903 aquesta casa va ser la residència dels qui anteriorment regentaven el mas Padrós, que ja estava documentat el segle XVI.

## Referències

* 1 2 «Casanova de Pedrós». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 6 març 2019].
# Casanova de Collsespoies

Casanova de Collsespoies és un edifici del municipi de Sant Julià de Vilatorta (Osona) inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'un edifici civil.És una masia de planta quadrada coberta a dues vessants i amb el carener paral·lel a la façana, situada a migdia. Consta de planta baixa i pis. La façana presenta un portal rectangular amb una gran llinda datada, amb una finestra a cada costat amb reixes de ferro forjat. A la part dreta s'hi adossa un cos de porxos, amb grans obertures a la planta baixa i al primer pis dues finestres amb els ampits motllurats i un portal que comunica amb el porxo. A la part de davant hi ha un mur que tanca la lliça. També hi ha un gran portal format per dovelles de pedra grisa. A ponent hi ha finestres de construcció recent i uns porxos. Al Nord s'adossa un cos de planta baixa, cobert a una vessant i unit als porxos de ponent. A la resta de l'edifici hi ha diverses obertures. És construït amb maçoneria i pedra vista.
El pou és un element moble. El coll del pou està situat a l'angle sud-est del mas, a uns 10 ó 15 metres. És de forma circular i de dos metres de diàmetre per uns dos metres d'alçada. A la part nord s'hi obre un portalet, amb porta de fusta i una rapissa a cada costat per a posar-hi les galledes. A sota del portalet hi ha una llosa de pedra amb una inscripció.
És construït amb pedra, unida amb fang i cobert amb unes lloses molt gruixudes. Està cobert per vegetació; l'estat de conservació és mitjà.

## Història

Antiga masia que fou masoveria del mas solà de Sant Julià de Vilatorta.
La llinda del portal de migdia està datada al segle xviii (1758) i el pou situat a pocs metres de la casa data del 1760.
Està registrada al Nomenclàtor de la província de Barcelona de 1860, encara que els seus orígens siguin més antics, com en consta per les dates constructives esmentades.
El pou, com la casa, duu una data constructiva que és del s. XVIII.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 «Casanova de Collsespoies». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 11 febrer 2016].
# Catalitzador d'Adams

El catalitzador d'Adams és un catalitzador que s'utilitza a baixes pressions en síntesi orgànica. La seva fórmula és PtO₂. La seva reactivitat enfront dels diferents grups funcionals orgànics és la següent: carbonil >> olefina > derivat halogenat > aromàtic.
# Catalina del Carme Caldés Socias

Catalina del Carme Caldés Socias (Sa Pobla, 9 de juliol de 1899- Barcelona 23 de juliol de 1936) fou una germana de les Germanes Franciscanes Filles de la Misericòrdia, morta màrtir durant la Guerra Civil espanyola. Ha estat proclamada beata per l'Església catòlica.

## Biografia

Filla d'una família de pocs recursos econòmics però amb profundes creences religioses, Catalina era filla de Miquel Caldés i de Catalina Socias. Estudià a l'escola de les Germanes Franciscanes Filles de la Misericòrdia a Sa Pobla i se sentí atreta per la tasca educativa que feien. El 13 d'octubre de 1921 visità Pina (Mallorca) per conèixer la seu de la congregació i demanà d'ingressar-hi. Professà com a germana el 14 d'octubre de 1922 i fou enviada a Lloseta on es dedicà a l'ensenyança dels nins més petits del poble.
Entre 1926 i 1930 Catalina fou enviada al Seminari de Menorca; amb el pas del temps, l'enviaren a Barcelona. En esclatar la Guerra Civil, Catalina era a Barcelona i, amb altres religiosos, fou detinguda i patí martiri al barri del Coll al Tibidabo; quedà malferida i seguidament fou afusellada al camí de la Vall d'Hebron pels milicians, el 23 de juliol de 1936.

## Veneració

Mn. Joan Pons i Payeras, actual rector de l'església de San Antoni Abat de Sa Pobla i biògraf de la germana, fou el promotor de la beatificació de Sor Catalina del Carme Caldés. El 28 d'octubre del 2007 fou proclamada beata de l'Església Catòlica pel Papa Benet XVI.

## Enllaços externs

* pàg.8.- Revista de Sa Pobla. Arxivat 2008-11-20 a Wayback Machine.
* http://www.elmundo-eldia.com/2007/10/21/part_forana/1192917661.html Arxivat 2007-10-23 a Wayback Machine.]
* http://www.mallorcadiario.com/index.php?option=com_content&task=view&id=28825&Itemid=29
* http://www.msscc.org/PAGINA-0/BL1-CAT-0059-8.htm Arxivat 2008-07-03 a Wayback Machine.
* http://www.franciscanos.org/santoral/catalinacaldes.htm
# Cesenni Lentó

Cesenni Lentó (en llatí Caesennius Lento) era un polític romà, seguidor de Marc Antoni.
Aquest el va nomenar un dels set comissionats agraris (septemviri) l'any 44 aC per distribuir les terres de Campània i algun altre districte, i Ciceró l'anomenava "divisor Italiae".
Durant el setge de Mutina l'any 43 aC, Lentó va ser estacionat a Etrúria vigilant les comunicacions amb Roma per la via Càssia, circumstància que va fer que Ciceró declinés la invitació de Marc Antoni de ser legat a la Gàl·lia Cisalpina.

## Referències

* ↑ Lento, Caesennius a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 728
# Caviphantes

Caviphantes és un gènere d'aranyes araneomorfes de la subfamília Erigoninae, dins de la família Linyphiidae.
Fou descrit per primera vegada per R. Oi l'any 1960.
Es pot trobar a la zona holàrtica.

## Llista d'espècies

Segons The World Spider Catalog 12.0:
* Caviphantes dobrogicus (Dumitrescu & Miller, 1962)
* Caviphantes flagellatus (Zhu & Zhou, 1992)
* Caviphantes pseudosaxetorum Wunderlich, 1979
* Caviphantes samensis Oi, 1960 (Espècie tipus)
* Caviphantes saxetorum (Hull, 1916)

## Referències

* ↑ Oi, R. «Linyphiid spiders of Japan.». Journal of the Institute of Polytechnics Osaka City University, vol. 11, 1960, pàg. 137–244.
* ↑ «Gen. Caviphantes Oi, 1960». . Natural History Museum Bern, 2019. DOI: 10.24436/2.
* ↑ Platnick, 2011: The world spider catalog (American Museum of Natural History).

## Enllaços externs

* a a ION (anglès)
* Nomenclator Zoologicus (anglès)
# Charles van Baar van Slangenburgh

Charles van Baar van Slangenburgh (31 de març de 1902 - 17 de juliol de 1978) va ser un futbolista neerlandès. Va jugar sis partits amb la selecció neerlandesa de futbol entre 1924 i 1925.

## Referències

* ↑ «Charles van Baar van Slangenburgh». worldfootball.net. [Consulta: 20 novembre 2021].
* ↑ «Charles van Baar van Slangenburgh». National Football Teams. [Consulta: 20 novembre 2021].

## Enllaços externs

* Fitxa de Charles van Baar van Slangenburgh a worldfootball.net
* Fitxa de Charles van Baar van Slangenburgh a eu-football.info
# Castell de Conesa

Castell de Conesa, també anomenat Cal Gallard, Casa Delmera és un casal noble del municipi de Conesa (Conca de Barberà) declarat bé cultural d'interès nacional. Fou casa delmera del monestir de Santes Creus, que anteriorment havia estat propietat de l'ordre de l'Hospital i, prèviament, castell de Cervera.

## Descripció

Gran casal de planta baixa, un pis i golfes, amb teulada a doble vessant i el carener paral·lel a la façana principal.
A la planta baixa s'obre una gran porta d'arc de mig punt adovellat i al seu costat una altra porta d'arc rebaixat amb l'intradós motllurat.
Al primer pis hi ha quatre grans finestres allindanades i la que es troba a sobre de la porta d'arc de mig punt està decorada amb un guardapols motllurat; a sobre de cada finestra hi ha un escut, dos de Santes Creus i dos de l'abat Jeroni Contijoch.
A les golfes s'obren tres petites finestres quadrangulars i la que segueix el mateix eix que la porta principal té la llinda decorada amb un arc conopial. El ràfec de la teulada està decorat amb tres fileres de dents de serra.
A la sala que s'obre a la planta baixa hi ha una sèrie d'arcades i al primer pis la gran sala menjador té teginat de bigues i motllures al sostre i festejadors a les finestres. També hi ha un oratori.

## Història

La primera notícia documental del castell de Conesa és de l'any 1123, quan Berenguer Sendred el llega al seu fill Arnau. L'any 1178 el rei Alfons cedeix en comanda el castell a Ramon de Cervera i el 1210 el rei Pere cedeix el castell i el lloc a Guillem de Guardialada. Anys més tard el castell passà a mans de l'orde de l'Hospital i cap al 1285 al monestir de Santes Creus.
On es trobava l'antic castell, l'any 1569 fra Jeroni Contijoch, abat de Santes Creus, va fer construir una nova residència pels monjos que és l'edifici que es pot veure actualment.

## Referències

* ↑ «Castell de Conesa». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
* 1 2 3 4 «Castell de Conesa». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 31 maig 2012].
# Cedrus brevifolia

El Cedre de Xipre (Cedrus brevifolia) és una conífera de la família de les pinàcies. Es tracta d'una espècie endèmica de l'illa mediterrània de Xipre.

## Morfologia

És un arbre gran, que assoleix entre 15 i 35 metres d'alçada, amb un diàmetre de tronc (DBH) d'entre 1,0 i 1,2 metres. L'escorça és grisosa-marronosa, amb fissures, i les branques es distribueixen formant unes distintives capes horitzontals. Els arbres més antics es distingeixen per tenir la part superior "aixafada". És ric en resina, fent que l'arbre tingui una olor forta i sigui poc atacat per insectes. La seva fusta ha sigut històricament utilitzada per la construcció d'edificis, vaixells i mobiliari. És un arbre perenne, i té les fulles més curtes del gènere Cedrus (d'aquí l'epítet brevifolia) fan entre 1,5 i 2 cm de llarg. Els cons masculins (que contenen pol·len) fan entre 4 i 5 cm, mentre els femenins (que contenen les llavors) fan entre 8 i 11 cm.

## Taxonomia

Havia estat considerat una subespècie del Cedre del Líban, però actualment es considera una espècie diferenciada. Morfològica i ecofisiològicament, es diferencia dels altres cedres per les seves fulles curtes, el seu creixement lent, la resistència als àfids i la tolerància més gran a la sequera del seu gènere. Estudis filogenètics mostren una forta relació genètica entre C. brevifolia i C. libani, especialment amb una subespècie turca, tot i que s'estima que el temps de divergència genètica entre les dues espècies és d'uns 6-7 milions d'anys.

## Distribució

El cedre de xipre només es pot trobar a l'illa de Xipre, a les zones muntanyoses contigües de Paphos, Tróodos i Tripylos, situades a la banda oest de l'illa, formant un sol bosc que cobreix una superfície d'unes 500 hectàrees. Contràriament al que es podria esperar, la població de cedre de xipre, tot i estar restringida a un espai tan petit, té una diversitat genètica alta, suggerint que aquesta espècie no ha patit episodis de coll d'ampolla ni de deriva genètica importants.

## Referències

* ↑ «Cedrus brevifolia». Threatened Conifers. Arxivat de l'original el 2015-04-02. [Consulta: 5 març 2015].(anglès)
* ↑ «Cyprus Cedar - Cedrus brevifolia». Ministry of Agriculture, Natural Resources And Environment of Cyprus - Forestry Department. [Consulta: 30 desembre 2023].(anglès)
* 1 2 Nicolas-George Homer Eliades, Oliver Gailing, Ludger Leinemann, Bruno Fady, Reiner Finkeldey (2011). High genetic diversity and significant population structure in Cedrus brevifolia Henry, a narrow endemic Mediterranean tree from Cyprus. Plant Systematics and Evolution, 294:185–198
* ↑ Cai-Yuan Qiao, Jin-Hua Ran, Yan Li and Xiao-Quan Wang (2007). Phylogeny and Biogeography of Cedrus (Pinaceae) Inferred from Sequences of Seven Paternal Chloroplast and Maternal Mitochondrial DNA Regions. Annals of Botany 100: 573–580
* ↑ «Cedrus brevifolia / Cypriot cedar». American Conifer Society.(anglès)
# Chad Beyer

Chad Beyer (Kansas City, 15 d'agost de 1986) és un ciclista estatunidenc, professional des del 2009. Actualment corre a l'equip Hangar 15 Bicycles.
Fins al moment la seva victòria més destacada com a professional és en la classificació dels esprints del Tour de Romandia de 2010.

## Palmarès

* 2009
** 1r al Tour de Murrieta i vencedor d'una etapa
** 1r a Copper Valley
** 1r a Cambridge - USA
* 2010
** Vencedor de la classificació des esprints al Tour de Romandia
* 2015
** Vencedor d'una etapa al Valley of the Sun Stage Race
* 2017
** Vencedor d'una etapa al Gran Premi ciclista de Saguenay

## Enllaços externs

* Fitxa de Chad Beyer a sitiodeciclismo.net
# Chalmette

Chalmette és una població dels Estats Units a l'estat de Louisiana. Segons el cens del 2000 tenia 32.069 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Chalmette tenia 32.069 habitants, 12.321 habitatges, i 8.821 famílies. La densitat de població era de 1.686,9 habitants/km².
Dels 12.321 habitatges en un 31,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,3% hi vivien parelles casades, en un 14,7% dones solteres, i en un 28,4% no eren unitats familiars. En el 23,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 10% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,57 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,04.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,7% tenia menys de 18 anys, un 10% entre 18 i 24, un 28,1% entre 25 i 44, un 23,9% de 45 a 60 i un 14,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 91,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.699 $ i la renda mediana per família de 43.804 $. Els homes tenien una renda mediana de 33.916 $ mentre que les dones 24.896 $. La renda per capita de la població era de 17.480 $. Entorn del 9,2% de les famílies i el 12% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Chalmette». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Chalmette». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Chalmers

«Chalmers» té aquests significats:
* Chalmers (Indiana), població dels Estats Units a l'estat d'Indiana
* Port Chalmers principal port de la ciutat de Dunedin, Illa del Sud, Nova Zelanda
* Catherine Chalmers (San Mateo, Califòrnia, 1957), artista nord-americana
* David Chalmers (1966), filòsof australià especialitzat en la ment
* Robert Chalmers (Stoke Newington, 1858 - 1938), primer baró de Chalmers, funcionari britànic, i estudiós del pali i del budisme
* Universitat Tecnològica de Chalmers, universitat de Göteborg, Suècia
# Charles Gmelin

Charles Henry Stuart Gmelin (nascut 28 de maig de 1872 a Krishnagar, l'Índia - mort 12 d'octubre, 1950 a Oxford) era un atleta britànic. Competí als Jocs Olímpics d'Estiu 1896.

## Vida personal

Gmelin naixia a Bengala, l'Índia, on el seu pare era un missioner cristià, però tornat a Anglaterra a una primera edat per escolaritzar. Se l'educava a Escola Universitària Magdalene i a Keble College. Gmelin era un esportista completament rodó que representava Oxford tant en futbol com en criquet.

## Rècord olímpic

Tenia la distinció de ser el primer atleta britànic per competir en la competició olímpica quan va acabar tercer en l'eliminatòria de 100 metres. No va arribar a la final.
Tenia més èxit als 400 metres on va acabar segon darrere Tom Burke dels Estats Units en la seva eliminatòria preliminar. Això el classificava per la final, on va quedar tercer darrere dels estatunidencs Tom Burke i Herbert Jamison en un temps de 55.6 segons.
Encara que cap no es donava cap premi al tercer classificat se li atribueix normalment com a guanyador de medalles de bronze.
# Charles Geerts

Charles Geerts (29 d'octubre de 1930 - 31 de gener de 2015) fou un futbolista belga.

## Selecció de Bèlgica

Va formar part de l'equip belga a la Copa del Món de 1954.

## Referències

* ↑ Perfil Arxivat 2019-07-12 a Wayback Machine. a beerschotwilrijk.be
* ↑ «Charles Geerts».
# Mah Chuchak Begum

Mah Cuchak Begun —en persa: ماہ چوچک بیگم— va ser emperadriu de l'Imperi Mogol, com a segona esposa de l'emperador Humayun. Va ser una dona molt ambiciosa, que va governar Kabul i va arribar a tenir el seu propi exèrcit. En una ocasió va arribar a encapçalar un exèrcit en persona i va derrotar a Munim Khan, a prop de Jalalabad.

## Joventut

Begun era germana de Bairam Oghlan, d'Arghun, i de Faridun kan Kabuli. Es va casar amb Humayun l'any 1546. Va tenir dos fills, Muhammad Hakim Mirza i Farrukhfal Mirza, i quatre filles: Bakht-un-Nissa Begum, Sakina Banu Begum, Amina Banu Begum i Fakhr-un-Nissa Begum.

## Influència política

Va ser una de les dames que més problemes va donar a l'emperador Akbar durant els primers anys del seu regnat. L'any 1554, Humayun va nomenar al seu fill Muhammad Governador de Kabul, sota la regència de Munim Khan. 12 anys més tard, Akbar va ratificar el nomenament realitzat pel seu pare. L'any 1561, Munim Khan va viatjar cap a la cort mogola i el seu fill, Ghani, va prendre el seu lloc com a regent de Kabul. Mah Chuchak va ser una dona políticament ambiciosa. Va decidir expulsar a Ghani i va prendre per ella mateixa la regència de Kabul. D'aquesta forma, Ghani es va veure obligat a tornar a l'Índia. Quan Akbar se'n va assabentar, va enviar a Munim Khan juntament amb un exèrcit contra Mah Chuchak. Aquesta, amb el seu propi exèrcit, va derrotar a Munim a Jalalabad. Va governar Kabul amb l'ajuda de tres consellers, dos dels quals van ser assassinats.
Durant aquesta època, un tal Shah Abdul Maali, pertanyent a una família Sàyyid de Termez, va escapar de la presó de Lahore i va arribar a Kabul, demanant refugi a Mah Chuchak. Ella li va donar la benvinguda, es va mostrar molt generosa amb ell i el va casar amb la seva filla Fakhr-un-Nisa Begum.

## Mort i conseqüències

Shah Abdul Maali aviat es va cansar de la dominància i el poder de Mah Chuchak, ja que ambicionava el govern de Kabul per a ell mateix, així que la va assassinar l'any 1564. El germanastre d'Akbar i el fill de Mah Chuchak van ser rescatats per Mirza Sulaiman, de Badakshan, qui va derrotar a Abdul Maali i va ajudar a Mirza Hakim a mantenir el seu control sobre Kabul.

## En la cultura popular

Des del 2013 s'emet una sèrie televisiva, anomenada Jodha Akbar, al canal de televisió de la India Zee, en la qual el personatge de Mah Chuchak és interpretat per l'actriu Mita Vashisht.

## Referències

* 1 2 Begum, Gulbadan. The History of Humayun (Humayun-Nama). Royal Asiatic Society, 1902, p. 260.
* ↑ Annemarie Schimmel. The Empire of the Great Mughals: History, Art and Culture. Reaktion Books, 2004.
* ↑ Rekha Misra. Women in Mughal India, 1526-1748 A.D.. Munshiram Manoharlal, 1967, p. 24.
* 1 2 Soma Mukherjee. Royal Mughal Ladies and Their Contributions. Gyan Books, 2001, p. 126. ISBN 978-8-121-20760-7.
* ↑ Deepti Verma «Facts You Must Know Before Watching Mah Chuchak Track in Jodha Akbar». indiaopines.com [Consulta: 23 novembre 2016]. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2015-09-08. [Consulta: 23 novembre 2016].