OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Niu de metralladores de Granyena de Segarra

El Niu de metralladores de Granyena de Segarra és una fortificació del municipi del mateix nom, inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una construcció situada al final de la carena, d'ampla perspectiva que controla un llarg tram del camí que va de Granyena de Segarra a Verdú. L'obra presenta un conjunt format per una doble construcció militar: les trinxeres obertes a terra on se situaven la guarnició militar en carregada de controlar i defensar el lloc, i l'estructura emprada per aixoplugar les metralladores que constitueix el niu pròpiament dit.
A l'extrem de la carena, situat a l'angle d'aquesta, trobem una estructura de planta rodona, mig soterrada i amb coberta plana camuflada exteriorment en un amuntegament de pedres i terra. L'accés al seu interior es fa a partir d'una estructura allindada situada sota el nivell de terra, accessible a partir d'unes escales de pedra. Al seu interior, hi ha obertura rectangular suficient gran per visualitzar l'objectiu i situar el tub de metralladora. Exteriorment l'edifici queda perfectament integrat dins de l'espai natural. Ambdós costats de l'edifici, resseguint un tram de carena, es disposen les trinxeres dels soldats. Aquestes se'ns presenten obertes a partir d'una rasa, atalussada amb un mur de pedra pel costat on es recolzaven els soldats que controlaven la situació estratègica.
Per arribar-hi convé anar pel camí de Granyena de Segarra a Tàrrega, agafa la cruïlla a mà esquerra en direcció a la Pleta del Foguet i seguint sempre pel camí de la dreta; travessar a peu un camp d'ametllers en direcció a la carena, tot just passada una zona de matolls i alzines, i un camí situat entre la pleta del Foguet i la del Carbonell.

## Referències

* 1 2 3 «Niu de metralladores de Granyena de Segarra». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
# Niuatoputapu

Niuatoputapu és l'illa principal del grup Niuas, al nord de Tonga. Està situada a 167 km al nord de Vava'u i a 516 km al nord de Tongatapu.

## Geografia

L'illa és d'origen volcànic. La part central boscosa, de 157 m d'altitud, és l'antic cràter erosionat. El litoral baix és un antic escull coral·lí que va créixer al voltant del volcà i va ser cobert de cendres volcàniques. Avui un altre escull coral·lí tanca una llacuna al voltant de l'illa. La superfície total és de 18 km².
La vila principal és Hihifo, situada al nord-oest de l'illa. És el centre administratiu, seu de l'agent del govern i de la policia. La població total, al cens del 1996, era de 1.161 habitants. Disposa d'un aeroport.

## Història

Niuatoputapu va ser descoberta pels holandesos Le Maire i Schouten, el 1616. Mentre estaven negociant per intercanviar queviures van ser atacats per sorpresa i van l'anomenar Verraders Eylandt, 'illa dels Traïdors', nom que amb forma anglesa o francesa es va mantenir durant un temps en els mapes de l'època, fins que l'anglès Samuel Wallis, el 1767, la va anomenar Keppel Island en honor d'Augustus Keppel, primer Lord de l'Almirallat.
# New Catalogue of Suspected Variable Stars

El New Catalogue of Suspected Variable Stars (denominació en anglès del Nou Catàleg de Presumibles Estrelles Variables) és un catàleg estel·lar que conté 14.811 estels; aquests estels, encara que hom pensa que poden ser variables, no van rebre denominació d'estels variables abans de 1980. Les dades del catàleg inclouen posicions, magnituds, tipus de variabilitat, designacions alternatives i referències bibliogràfiques. El catàleg va ser publicat en 1982 i un suplement posterior, incloent 11.206 estels més, es va publicar en 1998.
Els estels es designen de la forma NSV nnnnn; nnnnn és un nombre entre 1 i 26.206. Així, 109 Virginis rep la designació NSV 6794, Praecipua (46 LMi) és NSV 4999 i 1 Centauri és NSV 19951.

## Referències

* ↑ New Catalogue of Suspected Variable Stars: The Improved Version, B. V. Kukarkin et al., Institute of Astronomy of Russian Academy of Sciences and Sternberg State Astronomical Institute of the Moscow State University
* ↑ Kazarovets, E. V.; Samus, N. N.; Durlevich, O. V. «New Catalogue of Suspected Variable Stars. Supplement - Version 1.0». Information Bulletin on Variable Stars, 4655, 1, 1998.

## Enllaços externs

* New Catalogue of Suspected Variable Stars: The Improved Version, Sternberg Astronomical Institute, Universitat Estatal de Moscou
* NSV (VizieR, SIMBAD)
# Năsal

Năsal és un tipus de formatge fresc de tipus caș especial de la regió de Cluj. Agafa el nom del poble on es va produir per primera vegada. És una quallada de textura suau, de llet de vaca (mat. gr. 45%, sal màx. 3%), amb un sabor aromàtic i especiat, a més d’una olor molt forta i específica. Va molt bé com a aperitiu o com a postres, amb verdures, fruites i diversos alcohols (vi, cava, aiguardent o whisky).
És produït exclusivament per Napolact i és un producte únic al món a causa de les propietats de fermentació específiques de la cova natural de Țaga, on s’emmagatzema per refinar-lo.

## Història

La cova tenia només 20 metres de longitud i la boca de la cova és tan estreta que només hi pot entrar un home. El sòl sempre és humit. El 1954 es va iniciar la producció industrial a l'entrada de la cova. El 1971 es va ampliar la cova, es va concretar el terreny i es va introduir electricitat. La temperatura a la cova és constant durant tot l’any a 14 graus centígrads. Tot i que ara la cova és molt més gran que abans, els bacteris responsables de fermentar la quallada només viuen en una zona determinada de la cova, una zona que no es pot estendre. A més, el bacteri es col·loca de manera natural a la quallada, sense que calgui afegir-lo per intervenció humana, com sol passar amb els formatges de motlle.
Es va intentar reproduir el bacteri i les condicions de la cova al laboratori, però sense èxit, cosa que converteix Năsal en una quallada única al món. Per això, la producció anual és molt limitada i la demanda local és baixa. Malauradament, a causa d’un mercat desfavorable, el productor Napolact va anunciar que conservaria la fàbrica a Țaga a partir del juny del 2013, amb la intenció de reprendre l’activitat quan el context sigui favorable.

## Referències

* 1 2 «Taga Cheese, matured in the cave, Romanian Cheese, Brânza de Țaga maturată». Arxivat de l'original el 2021-08-28. [Consulta: 28 agost 2021].
* ↑ «In Năsal, Romania, a Cave's Conditions Produce a Rare, Funky Cheese» (en anglès). [Consulta: 28 agost 2021].

## Enllaços externs

* Napolact : el lloc web oficial del productor de Năsal.
# Kassib

Kassib (en rus: Касиб) és un poble del krai de Perm, a Rússia, que pertany al districte rural de Solikamski. El 2010 tenia 549 habitants.

## Referències

* ↑ «Численность и размещение населения Пермского края}» (en russian). [Consulta: 21 abril 2019].
# Princeton (Missouri)

Princeton és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 1.047 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Princeton tenia 1.047 habitants, 499 habitatges, i 271 famílies. La densitat de població era de 254,2 habitants per km².
Dels 499 habitatges en un 26,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 41,1% hi vivien parelles casades, en un 8,8% dones solteres, i en un 45,5% no eren unitats familiars. En el 42,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 30,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,05 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,79.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,7% tenia menys de 18 anys, un 7,3% entre 18 i 24, un 21,7% entre 25 i 44, un 19,9% de 45 a 60 i un 28,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 75,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 27.059 $ i la renda mediana per família de 39.125 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.583 $ mentre que les dones 19.327 $. La renda per capita de la població era de 15.485 $. Entorn del 14,3% de les famílies i el 17,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Princeton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Princeton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Viana do Bolo

Viana do Bolo és un municipi de la Província d'Ourense a Galícia. Pertany a la Comarca de Viana.
Evolució demogràfica :
| 1900 | 1930 | 1950 | 1981 | 2004 |
| 8.016 | 7.906 | 8.448 | 6.411 | 3.663 |
| Fonts: INE i IGE (Els criteris de registre censal variaren i les dades de l'INE i de l'IGE poden no coincidir.) |||||

## Cultura

L'Entrudio (el carnaval) és molt sonat i el dia dels compadres els homes tiren farina a les dones, i el dijous següent (comadres) elles li tiren als homes. El diumenge gros es fa un menjar en el pavelló per a tot el món que vulgui participar amb ball. Sobre aquests costums existeix un llibre, escrit entre 1900 i 1906, del jurista i historiador Nicolás Tenorio Cerero anomenat "La aldea gallega" (1914) que narra els costums locals de l'època.
Des de 2015 es celebra a Viana do Bolo i Vilariño de Conso la "Mascarada Ibérica" (anomenada com "Festival Internacional Mascarada Ibérica ViBoMask" en 2020). Aquest festival, que exerxeix com preludi del Entrudio local, té lloc o a gener o a març i dins la seva sexta edició vaig congregar més de 40 mascarades d'hivern de diferents punts d'Espanya, Portugal i d'Itàlia, amb gairebé 700 participants, el que la converteix en la major concentració de mascarades de tota la Península Ibèrica.

## Personatges il·lustres

* Tiberio Ávila Rodríguez, diputat republicà i fundador del Centre Gallec de Barcelona.

## Vegeu també

* Boteiro
* Vilarmeao

## Referències

* ↑ «La Mascarada Ibérica atrae a 45 grupos nacionales y extranjeros» (en castellà), 09-01-2020. [Consulta: 10 maig 2024].
# Teatre romà d'Ascoli Piceno

El Teatre romà d'Ascoli Piceno va ser descobert durant les excavacions realitzades el 1932, i novament el 1951 i el 1959, a Ascoli Piceno, (Marques) a Itàlia. La construcció es remunta al segle primer aC., amb renovacions i ampliacions posteriors. Les àrees que es destaquen en la construcció són: l'orquestra, i la càvea, destinada acollir el públic. El diàmetre màxim de 95 metres. L'edifici va ocaure després el 578 després de les invasions dels longobards. A l'edat mitjana va servir com a carrera o va ser utilitzats en forns de calç. Després de noves excavacions el 2008 es van reformar les ruïnes i s'hi ha tornat utilitzar-lo per espectacles des del 2010.

## Referències

* 1 2 «Il teatro romano di Ascoli Piceno» (en italià). Viaggio alla scoperta di Ascoli. Visit Ascoli, 13-02-2015. [Consulta: 30 desembre 2019].
* ↑ «Teatro romano di Ascoli Piceno» (en italià). Museo Italia. [Consulta: 30 desembre 2019].
# Polialfaolefina

Polialfaolefina (PAO) és un lubricant sintètic resultat d'una mescla d'un hidrocarbur i sabó de liti. Es caracteritza per la seva estabilitat tèrmica, la seva bona viscositat, encara a temperatures elevades, la seva capacitat de resistir altes pressions i la seva estabilitat a l'oxidació. S'han desenvolupat diferents tipus de PAO. S'empren amb determinats additius, fonamentalment, amb nanopartícules en lubricants per engranatges, reductors i altres usos industrials.

## Vegeu també

* Lubricant sec

## Referències

* ↑ http://www.patentesonline.com.mx/composiciones-de-recubrimientos-polialfaolefina-amorfos-sobre-un-sustrato-sensible-67147.html Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
# Ponce de León

«Ponce de Leon o Ponce de León» té aquests significats:
* Ponce de Leon, població del Comtat de Holmes a l'estat de Florida dels Estats Units d'Amèrica
* Juan Ponce de León (Santervás de Campos, Castella, 1460 o 1474 - L'Havana, Cuba, 1521), explorador
* Pedro Ponce de León (Còrdova, 1510 - Jaraicejo, 1573), bisbe de Ciudad Rodrigo i de Plasència, inquisidor general, erudit, bibliòfil i mecenes
* Pedro Ponce de León (Sahagún, Lleó, abans de 1508 - Oña, Castella, 29 d'agost de 1584), monjo benedictí.
* Rodrigo Ponce de León, virrei de Nàpols
* Rita Ponce de León (Lima, Perú, 1982), artista peruana que viu i treballa a Ciutat de Mèxic
# Prealps de la Savoia

Els Prealps de la Savoia (en francès Préalpes de Savoie) són una secció del sector dels Alps del nord-oest, segons la classificació SOIUSA, amb el seu punt més elevat a 3.257 msnm a l'Haute Cime dels Dents du Midi.

## Localització

A França, els Prealps de la Savoia s'ubique als departament de Savoia, de l'Alta Savoia i de l'Isère, i a Suïssa, al cantó del Valais.
Es troben a l'oest de la cadena principal alpina. Limiten a l'est amb els Alps de Graies dels quals estan separats pel Colle des Montets i de la Sella di Megève. Limiten al sud amb els Alps del Delfinat i els Prealps del Delfinat dels que estan separats pel riu Isère. Limiten al nord-est amb els Alps Bernesos i els Prealps suïssos dels quals estan separats pel riu Roine. Al nord-est van disminuint cap a la vall del Roine i cap al Llac Leman.

## Classificació i subdivisions
### SOIUSA

* Classificació SOIUSA
* Segons la SOIUSA els Prealps de la Savoia són una secció alpina amb la següent classificació:
* Gran part = Alps occidentals
* Gran sector = Alps del nord-oest
* Secció = Prealps de la Savoia
* Codi = I/B-8
Segons la SOIUSA, els Alps de Graies se subdivideixen en les següents subseccions alpines (i aquestes en supergrups):
* Aiguilles Rouges
* Prealps del Giffre
* Prealps de Chablais
* Prealps de Bornes
* Prealps de Bauges
* Prealps de la Chartreuse

## Referències

* ↑ «Prealps de la Savoia». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Marazzi, Sergio. Priuli & Verlucca. Atlante Orografico delle Alpi. SOIUSA (en italià), 2005.
# Preah Vihear

El temple de Preah Vihear (khmer: ប្រាសាទព្រះវិហារ Prasat Preah Vihea; tailandès: ปราสาท พระ วิหาร; RTGS: Prasat Phra Wihan) és un antic temple hindú construït durant el període de l'Imperi khmer, que està situat a sobre d'un penya-segat de 525 metres a les muntanyes de Dangrek, a la província de Preah Vihear, Cambodja. El 1962, després d'una llarga disputa entre Tailàndia i Cambodja sobre la propietat, el Tribunal Internacional de Justícia (CIJ) de la Haia va dictaminar que el temple està a Cambodja. Està inscrit a la llista del Patrimoni de la Humanitat de la UNESCO des de 2008.

## Referències

* ↑ Centre, UNESCO World Heritage. «Temple of Preah Vihear» (en anglès). [Consulta: 13 març 2021].
# Preadolescència

La preadolescència és el període de desenvolupament de l'ésser humà en el qual es passa de la infantesa a l'adolescència. S'estén, depenent del sexe i del desenvolupament psicològic i sexual de cada individu, entre els 9-10 i els 12-13 anys (o més) d'edat.
Durant la preadolescència, el nen o la nena experimenta canvis biològics i socials. També, pateix transformacions cognitives que, poc a poc, li permetran enfrontar-se a les tasques intel·lectuals pròpies d'un adult. El començament d'aquest període està caracteritzat pel desenvolupament físic, mentre que el que caracteritza el seu final és l'aparició del pensament formal.
Durant aquests anys, el ritme de creixement disminueix, es continua creixent, però més lentament. El cos en la preadolescència ja no és com en la infantesa, però tampoc arriba a desenvolupar-se com en l'adolescència.
Durant la preadolescència, el nen o la nena pot amagar els seus pensaments davant d'adults o persones més grans que ells, molts cops, manifestant agressivitat i passió en la defensa dels seus interessos. Confia més en els seus amics que en els adults del seu voltant. En el seu comportament, hi predominen les contradiccions, ja que, d'una banda, manté conductes infantils, mentre que per l'altra, comença a deixar anar indicis d'independència que arribaran a realitzar-se en l'adolescència.

## Referències

* ↑ Dictionary.com --> Definition of preadolescence (Based on the Random House Dictionary, 2009) Retrieved on July 5, 2009
* ↑ Gaonacʹh, Daniel; Golder; Benítez; Gallardo. Manual de psicología para la enseñanza. Siglo XXI, 2005. ISBN 968-23-2592-7. OCLC 69645256.
* ↑ Castro, María Elena. Cómo proteger a los preadolescentes de una vida con riesgos : habilidades de prevención para padres y maestros. 1a ed. Editorial Pax México, 2002. ISBN 968-860-629-4. OCLC 52033487.
* ↑ «La sorprendente verdad de la preadolescencia actual – Fundación Clínica de la Familia». www.fundacionclinicadelafamilia.org. [Consulta: 10 febrer 2022].
* ↑ Arroyo Escobar, M. «Desarrollo de los procesos cognitivos básicos.» Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. Revista Enfoques Educativos. Consultado el 24 de enero de 2015 .
* ↑ Tello, P. M. «Educación artística y preadolescencia» en Revista Interuniversitaria de Formación del Profesorado n.º 24 Sep/Dec. 1995, pp. 99-111. Revista Interuniversitaria de Formación del Profesorado. Consultado el 24 de enero de 2015.
# Pressió de turgència

La pressió de turgència empeny la membrana plasmàtica contra la paret cel·lular de les cèl·lules de plantes, bacteris i fongs com també d'aquells protistes amb cèl·lules que tenen parets cel·lulars. Aquesta pressió, turgidesa, és causada pel flux osmòtic d'aigua des d'una ona de baixa concentració de soluts des de cap enfora de la cèl·lula dins el vacúol de la cèl·lula, la qual té una concentració de soluts més alta. Les cèl·lules sanes de les plantes són turgents i les plantes es basen en la turgidesa per mantenir la rigidesa. Com a contrast, aquest fenomen no s'observa en les cèl·lules animals les quals no tenen paret cel·lular per evitar esclatar pel flux d'aigua dins la cèl·lula i pot ser o bé per contínuament bombar aigua o viure en una solució isotònica on no hi ha pressió osmòtica.

## Mecanisme

Un fenomen físic conegut com a osmosi causa que l'aigua flueixi des d'una zona de baixa concentració de solut a una zona d'alta concentració de solut fins que les dues zones tinguin una mateixa relació de solut amb l'aigua. Normalment, el solut fa difusió cap a l'equilibri, tanmateix totes les cèl·lules estan envoltades per una membrana cel·lular amb bicapa lipídica que permet el flux d'aigua dins i fora de la cèl·lula però restringeix el flux del solut sota moltes circumstàncies Com a resultat, quan una cèl·lula es posa en una solució hipotònica l'aigua entra dins la membrana incrementant el volum.
Finalment la membrana cel·lular s'engrandeix prou que empeny contra la rígida paret cel·lular. En aquest punt es diu que la cèl·lula és turgent. En una solució isotònica, l'aigua flueix dins la cèl·lula a la mateixa taxa que flueix cap enfora. La pressió que empeny la membrana cel·lular contra la paret es redueix i la cèl·lula es diu que és flàccida. Quan una cèl·lula es posa en una solució hipertònica l'aigua flueix fora de la cèl·lula dins la solució que l'envolta, Aquesta, plasmòlisi causa que la membrana s'allunyi des de la paret i és responsable del marciment de les cèl·lules de les plantes.

## Referències

* ↑ Campbell, Neil A.; Reece, Jane B.; Urry, Lisa A. [et al.].. Biology. 8th, 2008, p. 134. ISBN 978-0-8053-6844-4.

## Enllaços externs

* Information on skin diseases, include skin turgor, ringworm, chicken pox, microdermabrasion, squamous cell carcinoma, etc. Arxivat 2012-11-23 a Wayback Machine.
* Osmotic pressure Arxivat 2009-03-07 a Wayback Machine.
* How do non woody plants stay upright?
* NetLogo Turgor simulation for educational use (Java Applet for fast PCs) Arxivat 2011-02-17 a Wayback Machine.
* NetLogo Turgor simulation for educational use (Java Applet, runs fast also on slow PCs) Arxivat 2011-07-06 a Wayback Machine.
# Port Leyden

Port Leyden és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 665 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Port Leyden tenia 665 habitants, 257 habitatges, i 169 famílies. La densitat de població era de 427,9 habitants per km².
Dels 257 habitatges en un 33,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51% hi vivien parelles casades, en un 12,5% dones solteres, i en un 33,9% no eren unitats familiars. En el 30,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 21% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,49 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,08.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,1% tenia menys de 18 anys, un 7,4% entre 18 i 24, un 24,7% entre 25 i 44, un 21,8% de 45 a 60 i un 19,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 24.559 $ i la renda mediana per família de 30.781 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.146 $ mentre que les dones 17.500 $. La renda per capita de la població era de 12.783 $. Entorn del 18% de les famílies i el 23,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Port Leyden». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Port Leyden». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Port Lavaca

Port Lavaca és una població dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 12.035 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Port Lavaca tenia 12.035 habitants, 4.189 habitatges, i 3.133 famílies. La densitat de població era de 474,6 habitants/km².
Dels 4.189 habitatges en un 39% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,5% hi vivien parelles casades, en un 13,7% dones solteres, i en un 25,2% no eren unitats familiars. En el 21,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,83 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,31.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,3% tenia menys de 18 anys, un 9,6% entre 18 i 24, un 28,7% entre 25 i 44, un 19,3% de 45 a 60 i un 12,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 32 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 33.626 $ i la renda mediana per família de 38.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.526 $ mentre que les dones 18.427 $. La renda per capita de la població era de 15.431 $. Aproximadament el 16,8% de les famílies i el 20,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Port Lavaca». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Port Lavaca». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].