OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Temporada 1995-1996 del Club Joventut Badalona

La temporada 1995-1996 va ser la 57a temporada en actiu del Club Joventut Badalona des que va començar a competir de manera oficial. La Penya va disputar la seva 40a temporada a la màxima categoria del bàsquet espanyol. Va acabar la fase regular en la tretzena posició, lluny de poder classificar-se per disputar els play-offs, de la mateixa manera que la temporada anterior. Aquesta temporada l'equip va competir com a Joventut Badalona.

## Resultats
### Lliga ACB

A la Lliga ACB finalitza la fase regular en la tretzena posició de 18 equips participants, lluny de classificar-se per disputar els play-offs pel títol. En 34 partits disputats de la fase regular va obtenir un bagatge de 15 victòries i 19 derrotes, amb 2.765 punts a favor i 2.829 en contra (-64).

### Lliga Catalana

El Joventut va quedar eliminat a les semifinals de la lliga catalana en perdre davant el TDK Manresa, l'equip amfitrió, per 80 a 75.

## Plantilla

La plantilla del Joventut aquesta temporada va ser la següent:
| Club Joventut Badalona: plantilla 1995-96 # Jugador Pos. A. 4 Dani Garcia Pivot 2.09 5 Rafa Jofresa Base 1.83 6 Tomàs Jofresa Base 1.84 8 Jordi Villacampa Aler 1.96 9 Alfonso Albert Pivot 2.11 10 Roy Fisher Aler 2.03 11 César Sanmartín Aler 1.98 12 Xavier Crespo Aler 2.01 13 Gerald Madkins Escorta 1.93 14 Evers Burns Aler pivot 2.03 15 John Shasky Pivot 2.10 En fons verd, noves incorporacions de la temporada. | Club Joventut Badalona: staff 1995-96 Nom Funció Zoran Slavnic Entrenador Josep Maria Izquierdo Entrenador assistent |
Jugadors del planter amb minuts al 1r equip :
| # | Jugador | Pos. | A. | Participació |
| 99 | Josep Perich | Base | 1.87 | 12 partits |
| 99 | Josep Pacreu | Escorta | 1.94 | 6 partits |
| 99 | Albert Roma | Pivot | 2.11 | 5 partits |

### Baixes

Baixes a l'inici de temporada :
| Jugador | Pos. |
| Yamen Sanders | Pivot |
| John Ebeling | Pivot |
| Stephen Bardo | Escorta |
| Juan Antonio Morales | Pivot |
| Mike Smith | Aler |
Baixes durant la temporada :
| Jugador | Pos. |
| Raymond Brown | Pivot |
| Anicet Lavodrama | Pivot |
| Randy White | Aler |
| Joaquim Costa | Entrenador |
| Spencer Dunkley | Pivot |

## Referències

* ↑ «Resultados Liga ACB 1995-96». ACB.com. Arxivat de l'original el 19 d’abril 2018. [Consulta: 18 abril 2018].
* ↑ «Memoria de plantillas: Joventut Badalona 1995-96» (en castellà). ACB.com. Arxivat de l'original el 19 d’abril 2018. [Consulta: 18 abril 2018].

## Notes

* ↑ No va arribar a jugar cap minut per lesió.
# Terizinosàurids

Els terizinosàurids (Therizinosauridae) constitueixen una família de dinosaures teròpodes herbívors o omnívors. Les restes fòssils de terizinosàurids s'han trobat en els dipòsits del Cretaci mitjà-superior de Mongòlia, Xina, i Estats Units.

## Descripció

Els terizinosàurids eren teròpodes herbívors que es caracteritzen per posseir grans membres davanters acabats en llargues arpes, torsos amples, potes amb quatre dits, un cap petit sostingut per un coll llarg, punta de les mandibulas desdentadas i corneas, dents petites en la part posterior amb forma àmplia i comprimida, vertebres anterodorsales amb arcs neurales alts, costelles dorsals amples i un maluc semblant a la de les aus. La forma del maluc va poder facilitar el desenvolupament d'un intestí més llarg per poder digerir plantes. Donada la posició filogénetica i la coberta de filaments semblants a plomes descobertes en el beipiaosaure, resulta probable que els terizinosàurids (igual que tots els terizinosauroïdeu) presentessin aquests filaments.

## Classificació
### Taxonomia

* Família Therizinosauridae
** Enigmosaurus
** Erliansaurus
** Erlikosaurus
** Nanshiungosaurus
** Neimongosaurus
** Nothronychus
** Segnosaurus
** Suzhousaurus
** Therizinosaurus (tipus)

### Filogènia

El cladograma presentat a continuació segueix l'anàlisi filogenètica de Phil Senter de l'any 2007.
| Therizinosauridae | Erliansaurus Nothronychus unnamed Neimongosaurus unnamed Segnosaurus unnamed Erlikosaurus Therizinosaurus |

## Referències

* ↑ Senter, P. (2007). "A new look at the phylogeny of Coelurosauria (Dinosauria: Theropoda)." Journal of Systematic Palaeontology, (doi:10.1017/S1477201907002143).
# Tierra de Peñaranda

La Tierra de Peñaranda és una comarca de la província de Salamanca (Castella i Lleó). Els seus límits no es corresponen amb una divisió administrativa, sinó amb una denominació històric-tradicional. Comprèn 25 municipis: Alaraz, Alconada, Aldeaseca de la Frontera, Bóveda del Río Almar, Cantaracillo, El Campo de Peñaranda, Macotera, Malpartida, Mancera de Abajo, Nava de Sotrobal, Paradinas de San Juan, Peñaranda de Bracamonte, Rágama, Salmoral, Santiago de la Puebla, Tordillos, Ventosa del Río Almar, Villar de Gallimazo i Zorita de la Frontera, als quals cal afegir Cantalapiedra, Cantalpino, Palaciosrubios, Poveda de las Cintas, Tarazona de Guareña i Villaflores, que pertanyen a la subcomarca de Las Guareñas.

## Referències

* ↑ Llorente Maldonado, Antonio. Centro de Estudios Salmantinos. Las comarcas históricas y actuales de la provincia de Salamanca, 1976, p. 157. «En mi opinión la Tierra de Peñaranda comprende los siguientes términos municipales: Peñaranda, Cantaracillo, Aldeaseca de la Frontera, Paradinas de San Juan, Rágama, Zorita de la Frontera, El Campo de Peñaranda, Villar de Gallimazo, Ventosa del río Almar, Alconada, Nava de Sotrobal, Bóveda del río Almar, Mancera de Abajo, Macotera y quizá, Santiago de la Puebla, Salmoral y Malpartida, que están a caballo entre la Tierra de Peñarada y la Tierra de Alba; mientras que a mi parecer, Tordillos y Alaraz pertenecen de lleno a la Tierra de Alba, a pesar de su adscripción al partido judicial de Peñaranda, hecho administrativamente reciente pero que puede haber influido mucho en la conciencia de los habitantes de estos pueblos, que formaron parte, hasta 1833, de la Tierra, del Ducado y del partido de Alba (pág 130)»

## Enllaços externs

* Fitxa de la Tierra de Peñaranda a la web del Turisme del Regne de Lleó
# Tierra de mujeres

Tierra de mujeres és una sèrie limitada de televisió hispanoestatunidenca de comèdia dramàtica creada per Ramón Campos, Gema R. Neira, Teresa Fernández-Valdés i Paula Fernández per a Apple TV+, basada en la novel·la La terra de les dones de la presentadora de televisió Sandra Barneda. Està produïda per Bambú Producciones en col·laboració amb UnbeliEVAble Entertainment, i protagonitzada per Eva Longoria i Carmen Maura. Es va estrenar a Apple TV+ el 26 de juny de 2024.

## Trama

La Gala (Eva Longoria) és una mare novaiorquesa la vida de la qual dona un gir quan la seva família es veu implicada en assumptes financers molt foscos. Tant és així que es veu obligada a fugir de la ciutat amb la seva mare, la Julia (Carmen Maura), i la seva filla Kate (Victoria Bazúa). Aquestes tres dones s'amagaran en un poble de Catalunya, on intentaran començar de nou. No obstant això, els seus secrets familiars acaben sent coneguts per tot el poble.

## Repartiment

* Eva Longoria com a Gala
* Carmen Maura com a Julia
* Victoria Bazua com a Kate
* Santiago Cabrera com a Amat
* Gloria Muñoz com Mariona
* Ariadna Gil com a Montse
* James Purefoy com a Fred
* Pep Anton Muñoz com a Andreu
* Amaury Nolasco com a Kevin
* María de Nati
* Carla Campra com a Mariona (jove)

## Producció

El 10 d'agost de 2022, es va anunciar que l'equip de Bambú Producciones estava desenvolupant una adaptació a televisió de la novel·la La terra de les dones de la presentadora de televisió Sandra Barneda per a Apple TV+, la qual seria protagonitzada per Eva Longoria i Carmen Maura.El rodatge de la sèrie va tenir lloc en el municipi gironí de Garriguella. El febrer de 2024, es va anunciar que el títol final de la sèrie seria Tierra de mujeres.

## Estrena i màrqueting

El 10 d'abril de 2024, Apple TV+ va anunciar que la sèrie s'estrenaria en la seva plataforma el 26 de juny de 2024. El juny de 2024, Apple TV+ va llançar el tràiler de la sèrie.

## Referències

* ↑ «Tráiler de 'Tierra de mujeres', la nueva serie de Apple TV+ protagonizada por Eva Longoria y Carmen Maura» (en castellà). Fórmula TV.
* ↑ «Apple TV+ adaptará la novela 'La tierra de las mujeres' de Sandra Barneda con Eva Longoria y Carmen Maura». Vertele, 10-08-2022. [Consulta: 11 juny 2024].
* ↑ Gallego, Cèlia. «Eva Longoria y Carmen Maura protagonizarán la adaptación de "La tierra de las mujeres" de Sandra Barneda». Formula TV, 10-08-2022. [Consulta: 11 juny 2024].
* ↑ Jorro, Ignasi. «Locura en el Empordà por el inicio del rodaje de la actriz Eva Longoria». Crónica Global, 08-09-2022. [Consulta: 11 juny 2024].
* ↑ Richart, Alberto. «Ramón Campos habla sobre 'Tierra de mujeres', nueva ficción con Eva Longoria: "Se deja la piel en la serie"». El Confidencial, 26-02-2024. [Consulta: 11 juny 2024].
* ↑ «'Tierra de mujeres', serie protagonizada por Eva Longoria y Carmen Maura, ya tiene fecha de estreno en Apple TV+». Vertele, 10-04-2024. [Consulta: 11 juny 2024].
* ↑ «Tráiler de ‘Tierra de mujeres’, la serie de AppleTV+ con Eva Longoria y Carmen Maura». Cine con Ñ, 05-06-2024. [Consulta: 11 juny 2024].
# Thúluth

El thúluth (àrab: ثلث, ṯuluṯ, ‘terç’; turc: sülüs) és una varietat de cal·ligrafia àrab que va fer la seva primera aparició al segle xi (segle quart de l'Hègira). Les formes angulars i rectes de l'escriptura cúfica són reemplaçades en aquesta cal·ligrafia per línies corbes i obliqües. En thúluth, un terç de cada lletra té inclinació, d'aquí el nom, «un terç» en àrab. És una cal·ligrafia gran, elegant i cursiva, utilitzada a l'edat mitjana com a decoració per a les mesquites. Diversos estils cal·ligràfics han evolucionat a partir del thúluth mitjançant lleugers canvis en les formes.
El thúluth ha estat utilitzat tradicionalment per escriure les capçaleres de les sures, a l'Alcorà. Algunes de les còpies més antigues de l'Alcorà van ser escrites en thúluth. Altres còpies posteriors van ser escrites utilitzant una combinació de thúluth i naskh o muhaqqaq, mentre que a partir del segle XV es va utilitzar exclusivament la grafia naskh.

## Història

Les grans contribucions a l'evolució de la cal·ligrafia thúluth van tenir lloc durant l'Imperi Otomà, en tres etapes successives conegudes com a «revolucions cal·ligràfiques»:
* La primera revolució va tenir lloc al segle xv i va ser iniciada pel mestre cal·lígraf Şeyh Hamdullah.
* La segona revolució va ser iniciada pel cal·lígraf otomà Hafiz Osman al segle xvii.
* Finalment, Mehmed Şevkî Efendi, a la fi del segle xix, li va donar a la grafia l'aspecte distintiu que té avui dia.
Es considera que Mustafa Rakim Efendi fou el cal·lígraf que va dur el thúluth al seu cim més alt, tot establint un estàndard per a la cal·ligrafia otomana que mai no hauria estat superat.

## Vegeu també

* Alfabet àrab
* Art islàmic
* Grafologia
* Sini
* Tughra

## Referències

* ↑ Castells Criballes, Margarida; Cinca Pinós, Dolors. Diccionari Àrab-Català. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2007, p. s.v. "ثلث". ISBN 978-84-412-1546-7.
* ↑ «Hüseyin Kutlu: Hat sanatı kalemi şevk edebilmektir - Kalem Güzeli». Arxivat de l'original el 2008-12-08. [Consulta: 11 octubre 2014].
* ↑ Kitap Sanatı
* ↑ Ali, Wijdan. "From the Literal to the Spiritual: The Development of Prophet Muhammad s Portrayal from 13th Century Ilkhanid Miniatures to 17th Century Ottoman Art Arxivat 2004-12-03 a Wayback Machine.". In Proceedings of the 11th International Congress of Turkish Art, eds. M. Kiel, N. Landman, and H. Theunissen. No 7, 1-24. Utrecht, The Netherlands, agost 23-28, 1999, p. 7
* ↑ Mehmed Şevki Efendi «Sanat Tarihi»
* ↑ http://www.bilgininadresi.net/Madde/9375/Mehmed-Şevki-Efendi-(M/1887) Arxivat 2008-03-05 a Wayback Machine.
* ↑ «Türk Ýslam Sanatlarý - Tezyini Sanatlar». Arxivat de l'original el 2012-06-30. [Consulta: 28 octubre 2014].
* ↑ of Ottoman Calligraphy: Rakim: 'Mustafa Rakim "(1757 - 1826) :: abril :: 2006
# Telnóvskoie

Telnóvskoie (en rus: Тельновское) és un poble de l'óblast de Sakhalín, a l'Extrem Orient de Rússia, que el 2013 tenia 92 habitants. Pertany al districte d'Uglegorsk.

## Referències

* ↑ «Закон Сахалинской области от 21 июля 2004 г. № 524 «О границах и статусе муниципальных образований в Сахалинской области»». Arxivat de l'original el 2013-07-19. [Consulta: 21 novembre 2019].
# Telmo García

Telmo García (Madrid, 21 de juny de 1906 - Madrid, 7 de gener de 1972) va ser un ciclista espanyol, que fou professional entre 1923 i 1936. La seva principal victòria fou el Campionat d'Espanya en ruta de 1928.

## Palmarès

* 1925
** 1r a la Clásica a los Puertos de Guadarrama
** Vencedor de 3 etapes a la Volta a Andalusia
* 1928
** Campió d'Espanya en ruta
** 1r a la Clásica a los Puertos de Guadarrama
* 1930
** 1r a Vitoria-Gasteiz
* 1932
** 1r a la Volta a Madrid
# Thomas Portes

Thomas Portes (Carmauç, 18 de novembre de 1985) és un polític francès de La França Insubmisa (LFI) que representa la 3a circumscripció electoral de Sena Saint-Denis a l'Assemblea Nacional des de les eleccions legislatives franceses de 2022.
El febrer de 2023, Portes va crear polèmica quan va publicar una fotografia seva a Twitter trepitjant amb el peu un globus amb la imatge del ministre de Treball Olivier Dussopt. Com a resposta, i després de no retirar la imatge de Twitter tal com se li havia demanat, va ser suspès durant dues setmanes de la cambra parlamentària.
Portes va tornar a crear polèmica quan va declarar en una manifestació que els atletes israelians no eren benvinguts als Jocs Olímpics de París 2024. Les declaracions van ser condemnades pel Consell Representatiu de les Institucions Jueves de França. El ministre de l'Interior francès, Gérald Darmanin, va titllar les declaracions d'antisemites, i l'alcalde de Niça, Christian Estrosi, va demanar la dissolució de l'LFI.

## Referències

* ↑ nationale, Assemblée. «M. Thomas Portes - Mandat clos - Seine-Saint-Denis (3e circonscription)» (en francès). National Assembly. [Consulta: 28 juny 2024].
* ↑ à 05h00, Par Sébastien Thomas Le 20 juin 2022. «Législatives en Seine-Saint-Denis : Thomas Portes (Nupes) confirme face à Patrice Anato (LREM), dans la 3e circonscription» (en francès). leparisien.fr, 20-06-2022. [Consulta: 28 juny 2024].
* 1 2 «Le député LFI Thomas Portes exclu 15 jours de l’Assemblée après la photo polémique» (en francès), 10-02-2023. [Consulta: 1r setembre 2024].
* ↑ «Outrage after French lawmaker says Israeli athletes not welcome at Paris Olympics». Times of Israel, 22-07-2024.
* ↑ «Christian Estrosi calls for the dissolution of LFI following Thomas Portes' comments on Israeli athletes». Entrevue, 21-07-2024.
* ↑ Willsher, Kim «France Unbowed MP sparks outrage by saying Israeli Olympians not welcome» (en anglès). The Guardian, 22-07-2024. ISSN: 0261-3077.
# Teodard de Narbona

Teodard de Narbona, o Sant Audard (Montalban, ca. 840 - Narbona, 1 de maig de ca. 893) fou bisbe de Narbona. És venerat com a sant al si de l'església catòlica.
Va néixer a Montauban, potser al si d'una família noble. Va estudiar de jove i després va abraçar la vida religiosa i fou sotsdiaca al concili de Tolosa. Més tard fou secretari del bisbe de Narbona Sigebod (973-855) i va ser elevat a ardiaca; fou encarregat de diverses missions. Fou consagrat com a bisbe el 15 d'agost del 885, en morir Sigebod. L'any següent, a Roma, el papa Esteve VI li va atorgar el pal·li de bisbe.
Va intentar protegir i restaurar la diòcesi devastada pels atacs dels sarraïns, però aquestos van seguir fent expedicions i emportant-se presoners. Va restaurar la catedral de la ciutat i va alliberar cristians captius. Morí a Narbona cap al 893.
En morir, va ésser sebollit a l'abadia benedictina de Sant Martí, prop de Montalban, després reanomenada en honor seu (Saint Théodard). Les seves relíquies van ésser profanades i dispersades pels hugonots, i només van quedar-ne algunes de petites.

## Enllaços externs

* "Theodard", en Catholic Encyclopedia.
# Teodectes el Jove

Teodectes (en llatí Theodectes, en grec antic Θεοδέκτης) fou un retòric grec, fill de Teodectes de Faselis, el gran retòric i poeta. Va seguir la professió del seu pare a la segona meitat del segle iv aC.
Segons Suides va escriure un encomi d'Alexandre I de l'Epir, unes memòries històriques titulades ἱστορικὰ ὑπομνήματα, una obra sobre els costums de les nacions bàrbares (νόμιμα βαρβαρικά) i un tractat de retòrica en set llibres (τέχνη ῥητορική), entre altres obres. Fabricius l'inclou a la Bibliotheca Graeca.

## Referències

* ↑ 2.Theodectes a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 1037
# Tomàs Saleta

Tomàs Saleta (Molig, 6 de desembre del 1735 - Prada de Conflent, 25 de gener del 1821) va ser un religiós nord-català que tingué responsabilitats al monestir de Cuixà i una participació activa en el procés revolucionari al Conflent.

## Biografia

L'any 1772 era monjo de Cuixà, on tenia la dignitat de cambrer (el monjo que té cura del vestuari i de la roba de la llar; de vegades amb rendes pròpies, la cambreria, per sufragar-ne les necessitats). En ocasió de la Revolució francesa, Josep de Réart va ser elevat a abat, i Saleta el substituí com a secretari del capítol. Fou designat el 1777 com a síndic i comissari de l'abadia per actuar, juntament amb els delegats de les abadies d'Arles i de Sant Martí del Canigó, en el tema de la secularització dels monestirs i dels religiosos benedictins del Rosselló, que hom havia encarregat de solucionar al bisbe d'Elna, Charles de Gouy. Saleta i Leriche de Langerie (rector d'Estoer) foren elegits el 1787 membres de l'Assemblea del Districte del Conflent, en representació del clergat de la comarca.
El 22 de febrer del 1791 renuncià a la vida monàstica i s'establí a Prada, on es feia dir Camarer. Prestà el jurament constitucional i se'n desdigué immediatament. Retirat a Prada, hi morí al cap d'unes dècades.

## Bibliografia

* Ernest Delamont Histoire de la ville de Prades en Conflent, des communes du canton et de l'abbaye royale de Saint Michel de Cuxa Perpignan: imprimerie de l'Indépendant, 1878

## Enllaços externs

* Dictionnaire de biographies roussillonnaises (1914) de Joan Capeille (francès)
# Tolar

El tolar fou la moneda d'Eslovènia des d'octubre de 1991 fins a la seva substitució definitiva per l'euro a començament del 2007. Es dividia en 100 stotinov (singular stotin). Era emès pel Banc d'Eslovènia (Banka Slovenije). El seu codi ISO 4217 era SIT.
El nom tolar deriva del tàler, una moneda de plata encunyada per primer cop el 1518 a Joachimsthal (Bohèmia), d'on prové també el nom del dòlar.
El 28 de juny del 2004 el tolar va entrar al mecanisme europeu de taxes de canvi ERM II, segons el qual un euro equivalia a 239,64 SIT, amb una banda de fluctuació del 15%. Aquesta taxa de canvi fou considerada definitiva l'11 de juliol del 2006 i el tolar fou reemplaçat per l'euro el primer de gener del 2007.
El 16 de juny de 2006 els caps d'Estat i de Govern dels Vint-i-cinc van aprovar la proposta de la Comissió Europea de l'entrada d'Eslovènia a l'euro per a l'1 de gener de 2007. Així, van fixar en 239,64 SIT el canvi irrevocable del tolar eslovè amb l'euro. Els eslovens van escollir les cares de la nova moneda comuna, que representen paisatges i herois nacionals. La moneda d'un euro, per exemple, recull la figura de Primož Trubar, l'autor del primer llibre imprès a Eslovènia el segle xvi.
En el moment de la seva substitució per la moneda comuna europea, en circulaven monedes de 10, 20 i 50 stotinov i d'1, 2, 5, 10, 20 i 50 tolars, i bitllets de 10, 20, 50, 100, 200, 500, 1.000, 5.000 i 10.000 tolars.

## Enllaços externs

* (eslovè) (anglès) Banc d'Eslovènia
* Catàleg i galeria de bitllets d'Eslovènia
# Torneig d'escacs de Carlsbad de 1907

El torneig d'escacs de Carlsbad de 1907 fou un dels quatre coneguts torneigs d'escacs internacionals que se celebraren a la ciutat balneari de Carlsbad (Bohèmia, llavors dins l'Imperi Austrohongarès). Els altres tres torneigs se celebraren els anys 1911, 1923 i 1929.
El torneig es va disputar a l'hotel balneari imperial Kurhaus (Kaiserbad). Vint-i-un mestres, sota la direcció de Viktor Tietz, hi varen jugar entre el 20 d'agost i el 17 de setembre de 1907.
La taula final de classificació i resultats fou la següent:
    #Jugador123456789101112131415161718192021Total 1 Akiba Rubinstein (Imperi Rus) / Polòniax½½0½½111½1101111½11115.0 2 Géza Maróczy (Imperi Austrohongarès) / Hongria½x0½½½½11½1½111½1½11114.5 3 Paul Saladin Leonhardt (Imperi alemany) / Polònia½1x½01½1½½½1½11½½110113.5 4 Aron Nimzowitsch (Imperi Rus) / Letònia1½½x1½½½½½00½01½1111112.5 5 Carl Schlechter (Imperi Austrohongarès) / Àustria½½10x½0½0½½½½111½111112.5 6 Milan Vidmar (Imperi Austrohongarès) / Eslovènia½½0½½x11½101110½1110012.0 7 Richard Teichmann (Imperi alemany)/ (Turíngia)0½½½10x011½½11½½0½½1111.5 8 Oldřich Duras (Imperi Austrohongarès) / (Bohèmia)000½½01x00½111111111011.5 9 Gersz Salwe (Imperi Rus) / Polònia00½½1½01x½½00½11½111½11.0 10 Heinrich Wolf (Imperi Austrohongarès) / Àustria½½½½½001½x½½111½100½½10.5 11 Frank James Marshall (Estats Units) / (Estat de Nova York)00½1½1½½½½x1½00½0011110.0 12 Fedor Duz-Khotimirsky (Imperi Rus) / Ucraïna0½01½0½01½0x10110101110.0 13 Rudolf Spielmann (Imperi Austrohongarès) / Àustria10½½½00010½0x01½011119.5 14 Savielly Tartakower (Imperi Austrohongarès) / Polònia00010000½0111x0½101119.0 15 Dawid Janowski (França) / Polònia000001½0001001x1110118.5 16 Johann Berger (Imperi Austrohongarès) / Àustria0½½½0½½00½½0½½0x110½½7.5 17 Mikhaïl Txigorin (Imperi Rus) / Rússia00½0½010½0111000x01017.5 18 Jacques Mieses (Imperi alemany) / (Saxònia)½½0000½0011001001x1107.5 19 Adolf Georg Olland (Països Baixos) / (Utrecht)000000½00101001100x116.5 20 Erich Cohn (Imperi alemany) / (Brandenburg)001001000½00000½100x15.0 21 Paul Johner (Suïssa) / Zuric00000101½½00000½0100x4.5

## Referències

* ↑ «Classificació i partides del torneig de Carlsbad 1907» (en anglès). 365chess.com. [Consulta: 7 novembre 2019].

## Enllaços externs

* «Història i partides del torneig de Carlsbad de 1907» (en anglès). chessgames.com. [Consulta: 10 maig 2020].
# Tractat de Tunis

El tractat de Tunis és un document signat el 15 de maig de 1403 entre Martí l'Humà i Abu-Faris Abd-al-Aziz en resposta als atacs corsaris que havien afectat Torreblanca i altres llocs. El tractat incloïa acords per erradicar el corsarisme contra Tunis i per alliberar els captius, però es va mostrar ineficaç en la pràctica. Aquest tractat va seguir al fracàs de les croades liderades per Martí l'Humà contra Tedelis i Bona el 1398 i 1399.

## Antecedents

El 1398 i 1399, a conseqüència del saqueig de Torreblanca i altres atacs corsaris, Martí l'Humà realitzà dues croades contra Tedelis i Bona.

## El tractat

El fracàs de l'expedició forçà Martí l'Humà a signar un tractat de pau amb Abu-Faris Abd-al-Aziz en 15 de maig de 1403, que contenia acords explícits per erradicar el cors contra Tunis i per donar un camí d'alliberament als captius, però aviat es mostrà ineficaç.

## Referències

* 1 2 Martínez Romero, Tomàs. La cultura catalana en projecció de futur: homenatge a Josep Massot i Muntaner. Universitat Jaume I, 2004, p.219. ISBN 8480215003.
* ↑ Insa Montava, Josep. Escritores del reyno de Valencia, chronologicamente ordenados desde el año M.CC.XXXVIII hasta el de M.DCC.XLVII. Joseph Estevan Dolz, 1747, p.129.
* ↑ Ferrer i Mallol, Maria Teresa; Mutgé Vives, Josefa. La corona catalanoaragonesa i el seu entorn mediterrani a la baixa edat mitjana. Editorial CSIC, 2004, p. 106. ISBN 840008330X.