OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Columna Volant Catalana

La Columna Volant Catalana fou una milícia paramilitar formada per voluntaris d'Estat Català. Fou alçada el setembre de 1936 a València, port on foren desembarcats els milicians després de la fallida operació del Desembarcament de Mallorca. Era comandada per Antoni Blàvia.

## Alçament

Després de l'operació del Desembarcament de Mallorca, els milicians d'Estat Català foren desembarcats al port de València i es van negar a anar al front de Madrid. El grup més nombrós es va concentrar a Farlete a Saragossa i va prendre el nom de Columna Volant Catalana, d'altres retornaren a Catalunya i es va integrar al Regiment Pirinenc Núm. 1, acantonat a la frontera amb França, mentre alguns finalment es va incorporar als fronts de Madrid.

## Dissolució

El 27 de setembre de 1936 la Generalitat de Catalunya dissolgué el Comitè Central de Milícies Antifeixistes i donà instruccions per iniciar la formació de l'Exèrcit Popular de Catalunya sota el seu control directe. La Columna Volant Catalana esdevingué la primera que es va posar a les ordres de l'Estat Major de Guerra de Catalunya i els seus milicians, així com la resta de milicians de les 3 columnes catalanes i la Columna Macià-Companys, foren integrats en l'Exèrcit Popular de Catalunya.

## Referències

* ↑ Berger, Gonzalo. Les Milícies Antifeixistes de Catalunya. Voluntaris per la llibertat. Vic: Eumo, 2018, p. 214. ISBN 9788497666404.
# Jitka Bartoničková

Jitka Bartoničková (pronunciació: ˈjɪtka ˈbartoɲɪtʃkovaː); va néixer el 22 de desembre de 1985) és una velocista de la República Txeca.

## Millors marques

| Prova | Temps (sec) | Seu | Data |
| 60 metres | 7.75 | Praga | 21 de febrer de 2006 |
| 100 metres | 12.12 | Pardubice | 3 d'agost de 2006 |
| 150 metres | 17.88 | Praga | 9 de maig de 2006 |
| 200 metres | 24.05 | Kladno | 5 de juliol de 2009 |
| 300 metres | 37.95 | Praga | 9 de maig de 2006 |
| 400 metres | 52.91 | Göteborg | 8 d'agost de 2006 |

## Assoliments

| Any | Competició | Seu | Posició | Esdevenimet | Notes |
| 2006 | Campionat d'Europa | Göteborg | 19ena | 400 m | PB |
| 2010 | World Indoor Championships | Doha | 3a | 4x400 m | |
| 2010 | Campionat d'Europa | Barcelona | 17ena | 400 m | |
| 2011 | Campionat del món | Daegu | 7ena | 4x400 m relleus | 3:26.57 |

## Referències

* ↑ Personal results

## Enllaços externs

* IAAF, perfil de Jitka Bartoničková
# Meissen

«Meissen o Meißen» té aquests significats:
* Meissen (ciutat de Saxònia), capital del districte de Meißen de l'estat de Saxònia
* Bisbat de Meissen, jurisdicció eclesiàstica catòlica i també un principat-bisbat del Sacre Imperi
* Burgraviat de Meissen, jurisdicció feudal del Sacre Imperi centrada a la ciutat de Meissen
* Districte de Meißen, districte rural (Landkreis) de l'estat lliure de Saxònia
* Marcgraviat o Marca de Meissen, jurisdicció feudal medieval de frontera del Sacre Imperi
# Ranosild

Ranosild, també anomenat Ranosind, fou dux de la Tarraconense d'ençà almenys el 673 fins al 673.
El 673 es va entrevistar amb al cap de l'exèrcit visigot, Paulus, que anava a combatre la rebel·lió d'Hilderic a Nimes. Ambdós es van declarar en rebel·lió i Paulus fou ungit rei. Ranosild fou capturat per les forces dirigides per Vamba a Clausurae. Als rebels se'ls van confiscar els béns.

## Referències

* ↑ «Ranosild». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Camp, Carles. «Revoltes catalanes abans de l'any 1000». Fundació d'Estudis Històrics de Catalunya. [Consulta: 1r octubre 2019].
# Santa Clara del Vernet

Santa Clara del Vernet és la capella del convent actual de les clarisses de la ciutat de Perpinyà, a la comarca del Rosselló, de la Catalunya del Nord. És en el barri del Vernet, i és el dotzè emplaçament perpinyanenc del convent de Santa Clara. L'altre conservat és el de Santa Clara de Perpinyà.
És a la zona del Vernet Mitjà, en el número 107 de l'avinguda del Mariscal Joffre. El convent de les clarisses és un edifici bastant gran, i l'església ocupa l'extrem nord del conjunt d'edificis. Històricament, és l'hereu del convent de Santa Clara de Perpinyà, i fou construït el 1878. Representa el tercer emplaçament del convent de Santa Clara de Perpinyà, després del seu retorn a Perpinyà el 1822.
L'Orde de Santa Clara, o Orde de Germanes Pobres de Santa Clara, popularment clarisses (en llatí Ordo Sanctae Clarae, OSC) és un orde monàstic femení dedicat a la vida contemplativa i a la pregària.
És al costat meridional de la capella del Crist Rei del Vernet, situada en el número 113 de la mateix avinguda i a prop, a l'altra banda del carrer i una mica més al sud, de la capella del Bon Pastor.

## Bibliografia

* Becat, Joan. «113 - Perpinyà». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. II. Montoriol - el Voló. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Becat, Joan; Ponsich, Pere; Gual, Raimon. «Perpinyà». A: El Rosselló i la Fenolleda. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 14). ISBN 84-85194-59-4.
* Diversos autors. Perpignan. L'histoire des catholiques dans la ville du Moyen Age à nos jours. Actes du colloque. Perpinyà: Archives communales de Perpignan, 2008 (Perpignan Archives Histoire). ISBN 978-2-909444-14-7.
* Gavín, Josep M. «Ros 203. Santa Clara». A: Inventari d'esglésies 3** Capcir-Cerdanya-Conflent-Vallespir-Rosselló. Barcelona: Arxiu Gavín, 1978 (Inventari d'esglésies). ISBN 84-85180-13-5.
* Segondy, Père Bruno. «Un couvent qui traverse le temps: les sœurs Clarisses de Perpignan». A: Perpignan. L'histoire des catholiques dans la ville. Du Moyen Age à nos jours. Actes du colloque. 10-11-12 mai 2007. Perpinyà: Archives communales de Perpignan, 2008 (Perpignan. Archives. Histoire, XI). ISBN ISBN 978-2-909444-14-7.

## Referències

* ↑ Santa Caterina, dins del convent al qual pertany, en els ortofotomapes de l'IGN
# Microtus nasarovi

Microtus nasarovi és una espècie de mamífer rosegador de la família dels cricètids. Viu a Armènia i l'Azerbaidjan. Ocupa hàbitats semblants als de M. daghestanicus. Es desconeix si hi ha cap amenaça significativa per a la supervivència d'aquesta espècie.
L'espècie fou anomenada en honor del naturalista i geòleg rus Pàvel Nazàrov.

## Referències

* ↑ Tsitsulina, K. Microtus nasarovi. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 28 abril 2016.
* ↑ Beolens, Bo; Watkins, Michael; Grayson, Michael. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). The Johns Hopkins University Press, 2009, p. 288. ISBN 978-0801893049.
# Colotes

Colotes és el nom dels següents personatges:
* Colotes de Làmpsac, filòsof epicuri grec
* Colotes de Paros, escultor grec
* Colotes de Teos, pintor.
# Jackson (Alabama)

Jackson és una població dels Estats Units a l'estat d'Alabama. Segons el cens del 2000 tenia 5.419 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Jackson tenia 5.419 habitants, 2.094 habitatges, i 1.507 famílies. La densitat de població era de 138,5 habitants/km².
Dels 2.094 habitatges en un 34% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,5% hi vivien parelles casades, en un 15,8% dones solteres, i en un 28% no eren unitats familiars. En el 26,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,54 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,08.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,6% tenia menys de 18 anys, un 8,1% entre 18 i 24, un 27,2% entre 25 i 44, un 22,5% de 45 a 60 i un 15,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones hi havia 85,8 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 80,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.806 $ i la renda mediana per família de 45.516 $. Els homes tenien una renda mediana de 43.558 $ mentre que les dones 21.125 $. La renda per capita de la població era de 17.346 $. Aproximadament el 15,3% de les famílies i el 21,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Annual Estimates of the Population for Incorporated Places in Alabama». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
# Sint-Laureins

Sint-Laureins és un municipi belga de la província de Flandes Oriental a la regió de Flandes.

## Seccions

| # | Nom | Codi postal | Superfície | Població (2008) |
| I | Sint-Laureins | 9980 | 21,34 | 2.842 |
| II | Sint-Margriete | 9981 | 10,49 | 640 |
| III | Sint-Jan-in-Eremo | 9982 | 12,60 | 1.008 |
| IV | Waterland-Oudeman | 9988 | 9,01 | 458 |
| V | Watervliet | 9988 | 21,08 | 1.644 |

## Demografia

Font:INS

## Situació

* a. Boekhoute (Assenede)
* b. Bassevelde (Assenede)
* c. Kaprijke
* d. Eeklo
* e. Adegem (Maldegem)
* f. Maldegem
# Santa Coloma (Allande)

Santa Coloma, o Santa Colomba en asturià, és una parròquia del conceyu asturià d'Allande. Té una superfície de 43,8 km² i una població de 59 habitants. repartides en els 16 nuclis que la formen.
El codi postal n'és el 33888.

## Entitats de població

* Santa Coloma: el llogaret de Santa Coloma està a 760 msnm a la vora dreta del riu Pumarín. Està a uns 19 quilòmetres de la Pola de Allande i hi habiten tres persones. L'església parroquial és del segle xv i seu al costat hi ha un teix de 8 metres declarat Monument Natural.
* Arbeyales
* Bendón
* Bustel
* Cabral
* El Caleyo
* Is
* Llaneces
* Meres
* Monón
* Muriellos
* Penouta
* Pontenova
* La Porquera
* El Rebollo
* El Sellón
* Vallinadosa

## Referències

* ↑ «Santa Coloma». INE, 2011. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 8 març 2012].
# Momordica balsamina

Momordica balsamina, balsamer o balsamilla és una espècie de liana amb circells cucurbitàcia. És planta nativa de les regions tropicals d'Àfrica i introduïda i considerada planta invasora a Àsia, Austràlia i Amèrica Central. Els seus fruits són de color taronja brillant. Aquesta planta va ser introduïda a Europa l'any 1568 i va ser usada com a planta medicinal per a guarir les ferides. També s'usa en la medicina tradicional africana. L'any 1810, Thomas Jefferson plantà aquesta liana en el seu jardí de Monticello.
La part exterior de les seves llavors és verinosa.

## Referències

* ↑ «balsamer». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Institut d'Estudis Catalans.
* ↑ «balsamilla». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Institut d'Estudis Catalans.
* ↑ Nelson, Lewis S.; Shih, Richard D.; Balick, Michael J.. Handbook of Poisonous and Injurious Plants (en anglès). 2a edició. Nova York: Springer, 2007, p. 217. ISBN 978-0-387-31268-2 [Consulta: 11 agost 2011].

## Vegeu també

* Momordica charantia
# Mikey

Mikey és una pel·lícula estatunidenca de terror - thriller de 1992 dirigida per Dennis Dimster i protagonitzada per Brian Bonsall, Josie Bissett, Ashley Laurence, John Diehl, Mimi Craven, Whit Hertford, Lyman Ward, David Rogge, Mark Venturini i Laura Robinson. La pel·lícula es va estrenar el 27 de març de 1992 en el Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Brussel·les. Ha estat doblada al català.

## Argument

La pel·lícula se centra en el personatge de Mikey Calvin (Brian Bonsall), un nen de 10 anys que és adoptat per una família després que mor la seva anterior família adoptiva. En lloc de ser el nen afectuós que tots esperaven, Mikey amaga la ment més terrible i diabòlica mai coneguda i resulta ser un psicòpata violent i un assassí en sèrie. Ell ha passat de llar en llar on cada família adoptiva pateix mortals accidents. Ara està amb Rachel i Neil, una jove parella que durant cinc anys ha tractat en va de tenir fills; però que veuen en Mikey el seu somni dirigida, encara que aviat els seus somnis es convertiran en els pitjors malsons.

## Repartiment

* Brian Bonsall: Mikey Calvin
* Josie Bissett: Jessie Owens
* Ashley Laurence: Shawn Gilder
* John Diehl: Neil Trenton
* Mimi Craven: Rachel Trenton
* Whitby Hertford: Ben Owens
* Lyman Ward: Mr. Jenkins
* David Rogge: David
* Mark Venturini: Detectiu Jack Reynolds
* Laura Robinson: Grace Calvin

## Referències

* ↑ «Mikey». esadir.cat.
* ↑ «Mikey». Allociné.
# Colostèids

Els colostèids o colosteids (Colosteidae) són una família extinta de tetràpodes que existiren en el Carbonífer. Tenien canals de la línia lateral força desenvolupats, fet que suggereix un hàbitat aquàtic.

## Bibliografia

* Carroll, R. L. (1988) Vertebrate Paleontology and Evolution. W.H. Freeman and Company.
* Gauthier, J. A. Cannatella, D. Queiroz, K. Kluge, A. G. & Rowe, T. (1989) Tetrapod phylogeny. In B. Fernholm, K. Bremer, & H. Jörnvall (eds.), The Hierarchy of Life. Elsevier Science Publishers B. V., Ámsterdam 337-353

## Enllaços externs

* Colosteidae en Palaeos
# Regió de Castelló

La Regió de Castelló o Regió de Castelló de la Plana és una regió valenciana que comprèn les comarques més septentrionals del País Valencià.
Es troba entre els rius Uixó i el Sénia. En 1309 tingué la seua primera entitat administrativa com a Governació dellà Uixó. Posteriorment es modificaria com a sots-governació (o lloctinència) de Castelló, dins de la governació de València. Fou suprimida amb els Decrets de Nova Planta en 1707 per Felip V de Borbó. Actualment, tot i no tenir reconeixement oficial, forma l'actual província de Castelló amb les comarques de l'Alt Millars i l'Alt Palància, i és considerada com a territori de predomini lingüístic valencià per la Llei d'Ús i Ensenyament del Valencià de 1982.
Té una població de 572.477 habitants i la seua extensió és de 5.046,7km²

## Comarques

* L'Alcalatén
* L'Alt Maestrat
* El Baix Maestrat
* La Plana Alta
* La Plana Baixa
* Els Ports

## Vegeu també

* Regions del País Valencià
* Comarques de l'interior del País Valencià
* Comarques del Túria-Xúquer del País Valencià
* Comarques Centrals del País Valencià
* Comarques del Sud del País Valencià
* Regió de València

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 Soler i Riber, 1970, p. 7.
* 1 2 3 4 5 6 7 Lluch, 1970, p. 16.

## Bibliografia

* Soler i Riber, Joan. Nomenclator Geogràfic del País Valencià. Promocions Culturals, 1970.
* Soler i Riber, Joan. «La divisió comarcal del País Valencià». A: Ernest Lluch. L'estructura econòmica del País Valencià. 2. L'estel, 1970. ISBN V. 3399-1970.
* Conselleria d'Administració Publica. Proposta de demarcacions territorials homologades, 1988, p. 104.
# Santa Clara del Mullol

Santa Clara del Mullol és una església romànica de l'antiga caseria del Mullol, pertanyent al poble de Siall, de l'antic terme d'Isona i actual d'Isona i Conca Dellà.
Santa Clara és la darrera advocació que se li coneix, però al llarg de la història també consta com a dedicada a Sant Martí (Buron, 1994) i a Sant Miquel, tot i que el tema és confús i fins i tot contradictori, en els documents on se'n troben esments.
Està situada en un lloc difícil de trobar actualment, atès l'estat d'abandonament que té tota aquesta part del terme isonenc. Un veí de Siall fa anys va tenir la voluntat de marcar-ne el camí des del mateix poble: cal seguir un camí de desemboscar cap a l'est, primer, i al cap d'un quilòmetre seguir un corriol embardissat, en el qual es poden anar trobant els munts de pedres que marquen aquest camí. L'església és a uns dos quilòmetres del poble (1,5 en línia recta).
És una obra rural del segle xii, primitiva però plena de detalls que fan beure la depuració ja d'algunes de les tècniques constructives aplicades en aquest temple. Està abandonada del tot, com la masia que té al costat, el Mullol, però es manté dempeus.
És d'una sola nau coberta amb volta de canó apuntada, amb un arc toral cap a la meitat de la nau. Un absis semicircular, amb arc presbiterial també apuntat, tanca la nau per llevant. Una motllura bisellada per a assentar les arrencades de les voltes és tota l'ornamentació interior existent.
La porta és al sud, prop de l'angle amb la façana de ponent. Té arc de mig adovellat amb pedres ben tallades. Dues finestres de doble esqueixada i una rosassa són les altres entrades de llum que té el temple. Les finestres, que tenen arestes motllurades, són una a la façana meridional i l'altra al centre de l'absis. La rosassa, molt primitiva, és a ponent, i recorda les gelosies de finestres del primer romànic. En formen la circumferència sis radis, tot excavat en un sol roc de pedra tosca.
Els carreus són irregulars, i el conjunt de l'obra, modest, però hi destaquen detalls ornamentals, com la inclusió de carreus de pedra tosca a les finestres, a la porta, a les voltes i als arcs que enriqueixen la seva decoració.

## Bibliografia

* ADELL I GISBERT, Joan-Albert i CASES I LOSCOS, Maria-Lluïsa. "Sant Martí de Mullol de Siall (o Sant Miquel o Santa Clara", a El Pallars. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1993 (Catalunya romànica, XV). ISBN 84-85194-56-X
* BURON, Vicenç. Esglésies i castells romànics del Pirineu català i Andorra: Guia. Tremp: Garsineu Edicions, 1994 (Biblioteca pirinenca; 10). ISBN 84-88294-28-X
* GAVÍN, Josep Maria. Pallars Jussà. Barcelona: Arxiu Gavín, 1981 (Inventari d'esglésies, 8). ISBN 84-85180-25-9.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Milan Vader

Milan Vader (Middelburg, 18 de febrer de 1996) és un esportista neerlandès que competeix en ciclisme de muntanya en la disciplina de cross-country olímpic. Va guanyar una medalla de bronze en el Campionat Europeu de Ciclisme de Muntanya de 2019, en la prova individual. En carretera, el 2022, fitxà pel Team Jumbo-Visma.

## Palmarès internacional

Campionat Europeu :
| Any | Lloc | Medalla | Competició |
| 2019 | Brno (República Txeca) | 3 | Cross-country olímpic |

## Referències

* ↑ «Entrevista a Milan Vader: "He montado en mountain bikes rígidas toda mi vida"» (en castellà). [Consulta: 24 abril 2021].
* ↑ «Entrevista con Milan Vader, el actual número 3 del ranking UCI XCO: "Hace 6 años que no tengo televisión"» (en castellà). [Consulta: 24 abril 2021].
* ↑ «Milan Vader» (en anglès). [Consulta: 24 abril 2021].

## Enllaços externs

* Milan Vader a ProCyclingStats
# Mirador de la Cornisa

El Mirador de la Cornisa o Mirador de Teià es troba al Parc de la Serralada Litoral, concretament a Teià (el Maresme).

## Descripció

És una petita esplanada amb baranes, bancs de fusta, papereres, un plafó informatiu panoràmic i aparcament per a cotxes i bicicletes. Ofereix una de les vistes més completes i variades de la banda oest del Parc: la línia de la costa, des del Masnou fins a Montjuïc, el Garraf, Collserola, Montserrat i Sant Llorenç del Munt tanquen el perímetre exterior del territori que s'albira. Dins d'aquest perímetre, el Masnou, Teià, Barcelona i els turons d'en Baldiri, d'en Galzeran, de Castellruf i del Castell de Sant Miquel. Sens dubte, és un dels punts del Parc on s'aturen més visitants. Es va inaugurar l'any 2004.

## Accés

És ubicat a Teià, al costat de la pista de la Carena, a la qual es pot accedir des de diverses poblacions (el mirador és al terme de Teià). Podem pujar pel passeig de la Riera de Teià i al final d'aquest seguir per la pista fins a arribar al Coll de Clau, on trobem la pista de la Carena. Ací girem a la dreta, passem pel Coll de Can Gurguí, la Font del Botxer i, finalment, veurem a la nostra dreta el mirador (a 1.800 metres de Coll de Clau). Coordenades: x=443680 y=4596040 z=424.

## Referències

* 1 2 3 Triquell i Salomé, Adrià, 2012. Parc de la Serralada Litoral (Història i Itineraris). Editorial Piolet, Barcelona. ISBN 9788415075615. Pàgs. 147-148.
* ↑ Parc de la Serralada Litoral - Diputació de Barcelona Arxivat 2015-11-17 a Wayback Machine. (català)

## Enllaços externs

* Llibre-Guia de la Serralada Litoral - Història i itineraris Arxivat 2015-11-17 a Wayback Machine. (català)
* Mirador de la Cornisa (Teià) - Fonts | Caminades (català)
* Fonts de Teià - Serralada Litoral (català)
# Colin Stüssi

Colin Stüssi (Glarus, 4 de juny de 1993) és un ciclista suís professional des del 2015 i actualment a l'equip Team Vorarlberg. En el seu palmarès destaca la victòria a la Volta a Portugal del 2023.

## Palmarès

* 2017
** 1r a la Volta a Rodes i vencedor d'una etapa
* 2019
** Vencedor d'una etapa al Tour de Savoia Mont Blanc
* 2023
** 1r a la Volta a Portugal i vencedor d'una etapa
* 2024
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Portugal

## Referències

* ↑ «Team Vorarlberg». UCI.org. Union Cycliste Internationale. Arxivat de l'original el 28 febrer 2021. [Consulta: 28 febrer 2021].
* ↑ EFE. «Colin Stüssi se terminó consagrando en la Vuelta a Portugal 2023» (en castellà), 20-08-2023. [Consulta: 16 setembre 2023].
* ↑ «Colin Stüssi se hace con la Volta a Portugal, Txomin Juaristi gana la contrarreloj final» (en spanish), 20-08-2023. [Consulta: 16 setembre 2023].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a procyclingstats.com
# Joan Gubern i Fàbregas

Joan Gubern i Fàbregas (1866 - 17 de desembre de 1930) fou un advocat català.

## Biografia

El gener del 1915 fou elegit president de la comissió de legislació mercantil i social, previsió, cooperació, banca i borsa, de la Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació de Barcelona, i entre els anys 1918 i 1919 fou president del mateix organisme. El juny del 1919, el ministre d'Hisenda Juan de la Cierva y Peñafiel el va nomenar vocal de la Junta d'Arancels i de Valoracions.

## Referències

* ↑ La Vanguardia, 18-12-1930, p. 1.
* ↑ «Cámara de Comercio: La Cámara de Comercio y Navegación de esta ciudad celebró la sesión prescrita por las disposiciones que regulan su vida para proceder a su reconstitución trienal y a la reglamentaria renovación de cargos». La Vanguardia, 03-01-1915, pàg. 7.
* ↑ «Cap d'any de la mort d'en Joan Gubern i Fàbregas». La Vanguardia, 15-01-1931, pàg. 30.
* ↑ «Reales Decretos. Nombramientos». Gaceta de Madrid, 176, 25-06-1919, pàg. 1031.
# Solà d'Hortell

El Solà d'Hortell, és el nom d'una partida rural en una solana del terme municipal de Conca de Dalt, al Pallars Jussà, a l'antic terme de Toralla i Serradell, en el territori del poble de Torallola.
Està situat al sud-est de Torallola, a l'esquerra del barranc del Solà, al límit sud-est del terme municipal, en el seu enclavament de Toralla i Serradell. És al vessant meridional del Serrat, a migdia de les Tallades de Torallola i a llevant de la partida de Solans.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer un pas d'aproximació
# Meispelt

Meispelt (en luxemburgués: Meespelt) és una vila de la comuna de Kehlen del districte de Luxemburg al cantó de Capellen i la seva capital. Està a uns 10,2 km de distància de la Ciutat de Luxemburg.

## Referències

* ↑ «Meispelt». [Consulta: 20 setembre 2015].
# Regió de Dar es Salaam

La Regió de Dar es Salaam és una de les trenta regions administratives en les quals està dividida la República Unida de Tanzània. La seua ciutat capital és la ciutat de Dar es Salaam.

## Districtes

Aquesta regió es troba subdividida internament en tan sols tres de districtes a saber:
* Ilala
* Kinondoni
* Temeke

## Territori i població

La Regió de Dar es Salaam posseeix una extensió de territori que abasta una superfície de 1.393 quilòmetres quadrats. A més aquesta regió administrativa és la llar d'una població composta per 2.497.940 persones. La densitat poblacional és de 1.793,2 habitants per cada quilòmetre quadrat de la regió.

## Referències

* DSM Region Homepage for the 2002 Tanzania National Census

## Vegeu també

* Mbweni.
# Saint-Brieuc-des-Iffs

Saint-Brieuc-des-Iffs (en bretó Sant-Brieg-an-Ivineg) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament d'Ille i Vilaine. L'any 2006 tenia 352 habitants. Limita al nord amb Tinténiac, a l'oest amb Les Iffs, a l'est amb Saint-Symphorien i al sud amb La Chapelle-Chaussée.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Maryvonne Texier | |

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1800 | 1831 | 1841 | 1866 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 | 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 658 | 578 | 565 | 570 | 442 | 433 | 386 | 361 | 355 | 332 | 313 | 314 | 280 | 258 | 257 | 279 | 288 | 296 |