OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cristina Romera Castillo

Cristina Romera Castillo (Jaén, 1982) és una oceanògrafa andalusa i investigadora de l'Institut de Ciències del Mar del Consell Superior d'Investigacions Científiques (CSIC). La seva recerca se centra en l'estudi de la matèria orgànica dissolta en l'oceà, principalment a causa dels plàstics, i com afecta al cicle de carboni i als microorganismes. Va estudiar Química a la Universitat de Jaén, i, va treballar amb la Rosenstiel School of Marine and Atmospheric Science (RSMAS) de la Universitat de Miami i després de doctorar-se, va treballar a la Universitat de Viena i a la Universitat Internacional de Florida. Igualment,. Després d'aquesta etapa va fer un altre post-doctorat a l'Institut de Ciències del Mar.
Al llarg de la seva carrera ha rebut diversos premis i reconeixements, com ara: el premi Young Investigator Award 2017, el premi For Women in Science 2019 de L'Oreal-UNESCO, el premi Lindeman Award el ASLO 2020, i el premi International Rising Talents 2020 de L'Oreal-UNESCO.

## Publicacions destacades

* Romera-Castillo, C., Pinto, M., Langer, TM et al, Dissolved organic carbon leaching from plastics stimulates microbial activity in the ocean, Nature Communications 9, 1430 (2018)
* Romera-Castillo, C., Pinto, M., Langer, T.M., Álvarez-Salgado, X.A., Herndl, G.J., organic carbon leaching from plastics stimulates microbial activity in the ocean, Nature Communications 9, 1430 (2018)
* Catalá, T., Reche, I., Fuentes-Lema, A. et al, Turnover time of fluorescent dissolved organic matter in the dark global ocean, Nature Communications 6, 5986 (2015).
* Romera-Castillo, C., Sarmento, H., Álvarez-Salgado, X.A., Gasol, J.M., Marrasé, C., production and consumption of fluorescent coloured dissolved organic matter by natural bacterial assemblages growing on marine phytoplankton exudates, Applied and Environmental Microbiology, 2011, 77, p.7490-7498.
* Romera-Castillo, C., Sarmento, H., Álvarez-Salgado, X.A., Gasol, J.M., Marrasé, C. Production of chromophoric dissolved organic matter by marine phytoplankton, Limnology and Oceanography, 2010, 55:1, p.446-454.

## Referències

* 1 2 Cortes, Agathe «“Cualquier cosa que utilicemos como alternativa al plástico va a tener impacto”» (en castellà). El País [Madrid], 27-11-2019. ISSN: 1134-6582.
* 1 2 3 4 «La química y oceanógrafa Cristina Romera-Castillo, premio Lindeman 2020» (en castellà). La Vanguardia, 18-12-2019. [Consulta: 11 novembre 2021].
* ↑ «2020 Lindeman Award Recipient» (en anglès americà). [Consulta: 16 novembre 2021].
* ↑ «Young Investigator Award 2017». Arxivat de l'original el 2021-11-09. [Consulta: 18 novembre 2021].
* ↑ «“El 99% del plástico marino no se ha contabilizado”» (en castellà). La Vanguardia, 11-03-2020. [Consulta: 11 novembre 2021].
* ↑ «International Rising Talents 2020» (en anglès). UNESCO.

## Enllaços externs

* Cristina Romera ha estat la directora del projecte COLPLAI
# Temporada 1987-1988 del FC Barcelona (femení)
## Desenvolupament de la temporada

Les jugadores queden terceres classificades en la primera fase de la Lliga Catalana i quartes en la segona fase. A la Copa Generalitat queden eliminades a setzens de final.

## Jugadores i cos tècnic
### Plantilla 1987-88

La plantilla i el cos tècnic del primer equip per a l'actual temporada (manca informació) són els següents:
| N. | Pos. | Nac. | Jugador |
| — | DEF | [[Fitxer:Flag of Catalonia.svg|23x15px|border |alt=Catalunya|link=Selecció de futbol de Catalunya|{{#if:|]] | Adelina Pastor |
| N. | Pos. | Nac. | Jugador |

### Cos tècnic 1987-88

* Entrenador: Ramon Carrión

## Partits

Victòria Empat Derrota

### Amistosos
## Notes
## Referències

* ↑ Xavier «El Valles Occidental, campeon de Liga» (en castellà). , 03-03-1988, p. 34.
* ↑ Xavier «El Valles Repitio» (en castellà). , 18-03-1988, p. 36.
* ↑ «MISIÓN IMPOSIBLE - PARA ESPAÑA EN FRANCIA» (en castellà). Mundo Deportivo, 23-04-1988. [Consulta: 20 agost 2024].
# Mitologia germànica

La mitologia germànica és un terme ampli per designar els mites associats amb l'històric paganisme germànic, el conjunt de creences professades pels antics pobles germànics abans de la cristianització, en diferents regions del Nord d'Europa, com l'antiga Germània, Escandinàvia, Islàndia, les illes Òrcades i Shetland, la costa més meridional d'Escòcia o la part oriental d'Anglaterra. La mitologia germànica deriva en última instància de la mitologia indoeuropea, també coneguda com la mitologia indogermànica. La mitologia germànica es divideix en tres grans grups diferenciats: la mitologia nòrdica o escandinava, la mitologia anglosaxona i la mitologia germànica continental.

## Mitologia nòrdica o escandinava

La mitologia nòrdica o escandinava es radicava fonamentalment a Escandinàvia, i posteriorment a Jutlàndia i Islàndia. Va ser l'últim sistema de creences d'origen germànic que va ser desplaçat pel cristianisme entre els segle ix i xi.
Snorri Sturluson va ser el gran compilador d'aquesta mitologia, que la va recollir en els seus poemes, les Eddes (la Major i la Menor), cap al segle xii.

## Mitologia anglosaxona

La mitologia anglosaxona va ser originada en les tradicions paganes dels angles, els juts i els saxons, que van colonitzar la part oriental de la Britànnia, a l'illa de la Gran Bretanya, durant el segle vi.

## Mitologia germànica continental

La mitologia germànica continental és el gruix de les creences que professaven els pobles germànics que vivien a l'actual Alemanya abans que fos cristianitzada.

## Referències

* ↑ Turville-Petre, E. O. G.; Colomé, Edgar Charles. «Germanic religion and mythology» (en anglès). Encyclopædia Britannica Online. [Consulta: 23 gener 2022].
* ↑ «Teutonic mythology». A: World Encyclopedia (en anglès). Philip's. DOI 10.1093/acref/9780199546091.001.0001/acref-9780199546091-e-11480. ISBN 978-0-19-954609-1.
* ↑ Leeming, David Adams. «Germanic mythology». A: The Oxford companion to world mythology. Oxford ; New York : Oxford University Press, 2005. ISBN 978-0-19-515669-0.
* ↑ Groeneveld, Emma. «Norse Mythology» (en anglès). World History Encyclopedia, 02-11-2017. [Consulta: 23 gener 2022].
* ↑ «Mitologia norrena i celta». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 23 gener 2021].
* ↑ Higham, Nicholas J. «Origins of England». A: The Anglo-Saxon World (en anglès). Yale University Press, 2013-06-25. ISBN 978-0-300-12534-4.

## Vegeu també

* Llista dels déus germànics.
* Llista de personatges, objectes i llocs de la mitologia germànica.
# Nans (Doubs)

Nans és un municipi francès situat al departament del Doubs i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 82 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Nans era de 82 persones. Hi havia 34 famílies de les quals 11 eren unipersonals (11 homes vivint sols), 8 parelles sense fills, 11 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 55 habitatges, 35 eren l'habitatge principal de la família, 13 eren segones residències i 7 estaven desocupats. 52 eren cases i 1 era un apartament. Dels 35 habitatges principals, 30 estaven ocupats pels seus propietaris, 4 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 1 tenia dues cambres, 1 en tenia tres, 8 en tenien quatre i 26 en tenien cinc o més. 30 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 20 habitatges hi havia un automòbil i a 13 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Nans el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 8 |
| 4 | 65 a 69 | 4 |
| 8 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 4 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 4 |
| 4 | 35 a 39 | 4 |
| 4 | 30 a 34 | 4 |
| 4 | 25 a 29 | 0 |
| 8 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 4 | 10 a 14 | 0 |
| 8 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 8 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 53 persones, 30 eren actives i 23 eren inactives. De les 30 persones actives 27 estaven ocupades (18 homes i 9 dones) i 4 estaven aturades (2 homes i 2 dones). De les 23 persones inactives 11 estaven jubilades, 6 estaven estudiant i 6 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de construcció i 1 d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era un paleta.
L'únic establiment comercial que hi havia el 2009 era una botiga d'electrodomèstics.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999 (francès)
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* ↑ Nombre d'équipements et de services dans le domaine du commerce en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Nans a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Nans a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
Viccionari
# Natàl·lia Tsilínskaia

Natàl·lia Valèrieuna Tsilínskaia (en belarús: Наталля Валер'еўна Цылінская, en rus: Наталья Валерьевна Цилинская), (Minsk, 30 d'agost de 1975) és una ciclista en pista belarussa. Múltiple campiona de món en velocitat i en 500 metres contrarellotge. Va aconseguir també una medalla de bronze als Jocs olímpics d'Atenes a la prova de mig quilòmetre contrarellotge.
A vegades és coneguda com a Natàl·lia Markovnitxenko per haver estat casada amb el també ciclista Oleksandr Markovnitxenko.

## Palmarès

* 2000
** Campiona del Món en velocitat
** Campiona del Món en 500 metres contrarellotge
* 2002
** Campiona del Món en velocitat
** Campiona del Món en 500 metres contrarellotge
* 2003
** Campiona del Món en 500 metres contrarellotge
* 2004
** Medalla de Bronze als Jocs Olímpics d'Atenes en 500 metres contrarellotge
* 2005
** Campiona del Món en 500 metres contrarellotge
* 2006
** Campiona del Món en velocitat
** Campiona del Món en 500 metres contrarellotge

### Resultats a la Copa del Món

* 2001
** 1a a la Classificació general i a les proves de Cali, Szczecin i Pordenone, en Velocitat
** 1a a la Classificació general i a les proves de Cali, Szczecin i Pordenone, en 500 m.
* 2002
** 1a a Moscou i Monterrey, en 500 m.
** 1a a Moscou i Monterrey, en Velocitat
* 2003
** 1a a Moscou i Aguascalientes, en 500 m.
** 1a a Moscou i Aguascalientes, en Velocitat
* 2004
** 1a a la Classificació general i a la prova d'Aguascalientes, en Velocitat
** 1a a Moscou i Aguascalientes, en 500 m.
* 2004-2005
** 1a a Los Angeles, en Velocitat
** 1a a Los Angeles, en 500 m.
** 1a a Manchester, en Keirin
* 2005-2006
** 1a a la Classificació general i a les proves de Moscou i Los Angeles, en Velocitat
** 1a a la Classificació general i a les proves de Moscou, Manchester i Los Angeles, en 500 m.
* 2006-2007
** 1a a Sydney i Moscou, en Velocitat
* 2007-2008
** 1a a Pequín i Los Angeles, en Velocitat

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
# Cristina Saavedra Pita

Cristina Saavedra Pita (La Corunya, Galícia, 13 de novembre de 1975) és una periodista espanyola.
Llicenciada en periodisme per la Universitat de Santiago de Compostel·la, va iniciar la seva trajectòria professional com a reportera a la Televisió de Galícia, on posteriorment va ser presentadora d'informatius durant quatre anys.
Més tard faria el salt a la televisió nacional, convertint-se en un rostre popular gràcies al programa del cor Ahora, un espai que va començar essent diari (de dilluns a divendres) i que al principi copresentava juntament amb el també periodista gallec Liborio García. Finalment va passar a fer-se càrrec del programa en solitari i la periodicitat va passar a ser setmanal, els dissabtes. Ahora es va mantenir en emissió a Antena 3 durant gairebé sis anys, des de 2000 fins a l'estiu de 2006, emetent-se'n més de cinc-cents programes.
Poc després que finalitzés el programa Ahora, Saavedra va fitxar per La Sexta, on va tornar al gènere de l'informatiu. Des de setembre de 2006 fins a finals del 2012 va ser la presentadora substituta de l'informatiu de nit dels diumenges de La Sexta Noticias, el més vist de la cadena, amb una audiència que ronda l'11% de quota de pantalla. Després passà a presentar La Sexta Noticias 2ª Edición.
El 2016 se li va concedir el Premi Antena de Oro 2016, guardó que anualment concedeix la Federació d'Associacions de Ràdio i Televisió d'Espanya, per la seva tasca com a presentadora de Noticias 20 Horas, de La Sexta.
La presentadora participa el 2017, de forma recurrent, a la sèrie La casa de papel, d'Antena 3, en el seu paper de presentadora de laSexta Noticias, arribant a formar part de vuit episodis.
És destacable la seva tasca humanitària com a responsable del projecte de l'ONG Global Humanitària a Costa d'Ivori.

## Referències

* ↑ «Cristina Saavedra». El Español. Bluper. [Consulta: 23 setembre 2020].
* ↑ «[http: / /hemeroteca.abc.es/nav/Navigate.exe/hemeroteca/madrid/abc/2000/07/10/089.html "Ahora"]». Diari ABC, 10-07-2000.
* ↑ en televisió. «Cristina Saavedra s'incorpora a l'equip de 'La Sexta Notícies'», 01-09-2006. Arxivat de l'original el 2015-10-31. [Consulta: 19 octubre 2009].
* ↑ html La gallega Cristina Saavedra rep el Premi Antena d'Or
* ↑ «CRISTINA SAAVEDRA, de La Sexta a Global Humanitaria - Influencers». Influencers. [Consulta: 23 setembre 2020].

## Enllaços externs

* Entrevista a La Guia TV, 2006
# Tercer ventricle

El tercer ventricle és la cavitat del sistema ventricular situat en el diencèfal. Es comunica amb els ventricles laterals a través del forat de Monro, i amb el quart ventricle a través de l'aqüeducte de Silvi.

## Vegeu també

* Ventricles laterals
* Quart ventricle
# Súkhaia Palàtovka

Súkhaia Palàtovka (en rus: Сухая Палатовка) és un poble de l'óblast de Saràtov, a Rússia, segons el cens del 2010 no tenia cap habitant. Pertany al districte municipal d'Atkarsk.

## Referències

* ↑ «Саратовская губерния. Список населенных мест по сведениям 1859 года». Arxivat de l'original el 2018-02-28.
* ↑ «Списки населенных мест Саратовской губернии. Аткарский уезд / Оценочно-стат. отд. Сарат. губ. зем. управы. — Саратов, 1914». Arxivat de l'original el 2017-11-12.
* ↑ «Aleksandrovka». GeoNames. Arxivat de l'original el 2018-03-03.
# Nissa (Capadòcia)

Nissa va ser una ciutat tardoromana de Capadòcia. Situada a prop de la moderna ciutat de Harmandalı, districte d'Ortaköy, província d'Aksaray, al centre-sud de Turquia. De vegades Nissa també s'identifica amb la ubicació de la moderna ciutat de Nevşehir, encara que estudis recents posen seriosament en dubte l'associació d'ambdues. Al segle quart, el sant cristià Gregori de Nissa va ser nomenat bisbe de Nissa. El jaciment arqueològic es compon de dos espais, anomenats Buyukkale (castell gran) i Küçükkale (castell petit), situats a dos quilòmetres al nord de Harmandalı.

## Notes

* 1 2 Talbert, Richard. Barrington Atlas of the Greek and Roman World (en anglès). Princeton University Press, 2000, p. 980 (Map-by-map Directory).
* ↑ Silvas, Anna. The Asketikon of St. Basil the Great, Oxford University Press, 2005, p. 41. ISBN 0-19-927351-0
* ↑ Pochoshajew, Igor. «Nyssa in Kappadokien» (pdf) (en alemany) p. 6. [Consulta: 23 agost 2009].
# Nawabganj (Chapai Nawabganj)

Nawabganj (Chapai Nawabganj), que al segle xix era coneguda com a Baragharia Nawabganj, és una ciutat i municipalitat de Bangladesh, capital del districte de Chapai Nawabganj i de la upazila de Nawabganj Sadar. Està situada a 24° 36′ N, 88° 17′ E﻿ / ﻿24.600°N,88.283°E﻿ / 24.600; 88.283. Té una població (1991) de 153.252 habitants i està repartida en 15 wards i 70 mahalles, ocupant una superfície de 46,26 km². La població el 1901 era de 17.016 habitants.
La municipalitat fou establerta el 1903. Aleshores formava part del districte de Malda, del qual era la ciutat més gran en nombre d'habitants.

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Knoxville (Pennsilvània)

Knoxville és una població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 617 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Knoxville tenia 617 habitants, 242 habitatges, i 166 famílies. La densitat de població era de 517,9 habitants/km².
Dels 242 habitatges en un 28,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,5% hi vivien parelles casades, en un 10,7% dones solteres, i en un 31% no eren unitats familiars. En el 26% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,55 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,6% tenia menys de 18 anys, un 9,2% entre 18 i 24, un 24,3% entre 25 i 44, un 21,9% de 45 a 60 i un 19% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.000 $ i la renda mediana per família de 37.188 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.196 $ mentre que les dones 19.375 $. La renda per capita de la població era de 15.605 $. Entorn del 5,6% de les famílies i el 8,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Knoxville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Knoxville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Cristina Rota

María Cristina Rota Fernández (La Plata, 30 de gener de 1945) és una actriu i productora argentina, coneguda per ser professora d'art dramàtic al seu centre de molts actors espanyols: Malena i Ernesto Alterio, Guillermo Toledo, Alberto San Juan, Nathalie Poza, Andrés Lima, Luis Bermejo, Penélope Cruz, Fernando Tejero, Roberto Álamo, entre d'altres.
És mare de Nur Al Levi i de Juan Diego i María Botto, fills del també actor Diego Botto.

## Filmografia

* Colores, 2003
* Party Line, 1994
* En penumbra, 1987
* Virtudes Bastián, 1986
* La reina del mate, 1985

### Com a productora

* Los abajo firmantes, 2003

## Referències

* ↑ «Cristina Rota» (en castellà). Imdb. [Consulta: 23 juny 2021].

## Enllaços externs

* Cristina Rota, IMDB
* Escuela de Cristina Rota
# Tercer sector

El tercer sector és l'espai de relacions socioeconòmiques conformat per un conjunt d'entitats o organitzacions que no tenen afany de lucre, són no governamentals i són finançades, en gran part, pel sector públic. El terme “tercer sector” sorgeix per definir les entitats no governamentals i no lucratives, en contraposició al “primer sector” o sector públic (governamental i no lucratiu), i al “segon sector” o sector de l'empresa privada.
El tercer sector social realitza un conjunt d'activitats voluntàries que sorgint de l'esfera privada de la ciutadania tenen una projecció en tercers, és a dir, en l'esfera pública. És la gestió de serveis públics des de la societat civil. L'activitat que es realitza en les entitats pot ser remunerada o voluntària. Tot i que el treball voluntari és important, el fet que l'entitat sigui sense lucre no implica que no pugui tenir treballadors assalariats, ja que el salari no és un benefici. El tercer sector té com a objectiu final aconseguir la promoció de la persona, reduir les desigualtats socioecònomiques i evitar l'exclusió social.
El tercer sector forma part de l'economia social i engloba tres grans grups: les entitats d'acció social –o tercer sector d'acció social–, les entitats d'ajuda al desenvolupament -de cooperació o desenvolupament– i totes aquelles entitats que, tot i que poden participar en el mercat, la seva organització és cooperativa o horitzontal –el cas més clar és el del cooperativisme.

## Referències

* ↑ «Llibre blanc del tercer sector cívico-social». Centre d'Estudis de Temes Contemporanis, Generalitat de Catalunya. Arxivat de l'original el 2012-06-26. [Consulta: 20 març 2014].

## Vegeu també

* Filantropia
* ONG
* Economia social
* Emprenedoria social
* Voluntariat
* Tercer sector ambiental
# Súgia

Súgia (grec Σούγια ['suja]) és un poble d'uns cent habitants a la costa sud-oest de l'illa de Creta, a 70 km al sud de Khanià, que forma part del municipi d'Anatoliko Sélino.
No està gaire explotat com a destinació turística per les males comunicacions i perquè la platja està castigada sovint per forts vents. Hi arriben vaixells regulars des de Paleókhora, Hàgia Rumeli i Khora Sfakion.
A Súgia acaba la Gorja d'Àgia Irini, de 12 km de llarg, amb unes característiques geològiques i botàniques semblants a la més famosa Gorja de Samarià.
És al lloc de l'antiga Suia, el port de l'antiga Elir. L'elevació tectònica ha deixat les restes de l'antic port a 5 m per sobre del nivell actual del mar.
Súgia també està relativament a prop de les restes de l'antiga Lissos, una caminada seguint les marques de la ruta del Sender Europeu E4 per la costa sud en direcció oest.
# Saint-Momelin

Saint-Momelin (en neerlandès Sint-Momelijn, en flamenc occidental Oudmunster) és un municipi francès, situat a la regió dels Alts de França, al departament del Nord, que forma part de la Westhoek. L'any 2006 tenia 339 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 317 | 319 | 335 | 384 | 389 | 394 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Jean-Pierre-Baudens | |
# Nawabganj (Gonda)

Nawabganj és una ciutat i municipi del districte de Gonda a Uttar Pradesh a 26° 52′ N, 82° 08′ E﻿ / ﻿26.87°N,82.13°E﻿ / 26.87; 82.13. Al cens del 2001 consta amb 16.085 habitants.

## Història

Fou el centre d'una pargana al tahsil de Tarabganj (districte de Gonda) amb 368 km² i una població el 1881 de 68.511 habitants, en gran part tinguda en talukdari, sent els principals terratinents la maharani Subaho Kunwar (vídua del maharajà Man Singh), Raja Krishan Datt Ram de Sinha Chanda, i Mahant Har Charan Das de Basantpur. La ciutat fou fundada per Shuja al-Dawla al segle xviii com un mercat per assegurar provisions en les seves caceres, esdevenint el principal mercat de gra de la regió. La població de la ciutat era de 8.373 habitants el 1881. La població tenia 23 temples hindús i 3 musulmans i era un llarg carrer amb botigues a cada costat.

## Referències

Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Julio César Baldivieso

Julio César Baldivieso (Cochabamba, Bolívia, 1 de desembre de 1971) és un exfutbolista bolivià i entrenador.
Va disputar 85 partits amb la selecció de Bolívia.

## Referències

* ↑ DT Baldivieso dejó al Aurora donde hizo debutar a su hijo de 12 años mediotiempo.com (castellà)
* ↑ «Julio César Baldivieso - International Appearances».
* ↑ National Football Teams
# Crates

Crates és el nom dels següents personatges:
* Crates d'Atenes (filòsof), filòsof platònic grec
* Crates d'Atenes (poeta), poeta còmic grec
* Crates de Mal·los, filòsof estoic grec
* Crates (músic), músic grec
* Crates de Tars, filòsof grec
* Crates de Tebes, filòsof cínic grec
* Crates de Tral·les, orador i retòric grec