# Llengües harákmbut–catuquines

Les llengües harákmbut–catuquines és una proposta que relaciona les famílies de llengües indígenes sud-americanes Harákmbut i catuquines. Hi ha proves raonablement bones que les dues estan relacionades. Jolkesky (2011) també hi afegeix les llengües arawanes a la família.

## Divisió de la família

* Harákmbut
** Huachipaeri (també conegut com a Huachipaire, Wacipaire)
** Amarakaeri
* catuquines
** Kanamarí
** Katawixí
* Arawanes
Jolkesky (2011) va concluir que les Arawanes és propera tant al Harákmbut com a les catuquines.
Ramificació interna de la família Arawá-Katukína-Harakmbet segons Jolkesky (2011):
* Katukiná
* Arawá
* Harakmbet

## Contacte lingüístic

Jolkesky (2016) assenyala que hi ha semblances lèxiques amb les llengües arawak a causa del contacte.

## Vocabulari

La següent taula d'Adelaar (2000) llista els cognats lèxics entre kanamarí i harákmbut:
    no.Castellà (original)Anglès (translated)KanamaríHarakmbut 1casahousehakhák 2dientetoothi-id 3piefooti-iʔ 4nariznoseo(h) pak-õh 5cabezaheadki-kɨ 6ríoriverwa(h)-wɛ̃ʰ 7huevoeggtakarapupo 'objeto redondo (round object)' 8lenguatonguenokonõʔ 9manohandba-ᵐba 10hojaleafhakba, tarobaeʔᵐba 11estómagostomachmawa-mẽʔ 'hígado (liver)' 12ojoeyeiko-kpo 13sangrebloodmimimĩmĩ 14barrigabellymin-mĩn 'intestino (intestines)' 15brazoarmpanwa-ᵐbaʔagᵑ 'omóplato (shoulderbone)' 16jaguarjaguarpida(h)apetpet 17nombrenamewadik-ⁿdik 18dentro, eninside, innakiwa-ẽk 'barriga (belly)' 19yucayuccatawa 'yuca (variedad dulce) (sweet variety of yuca)'táᵊre 20campo cultivadocultivated fieldbao(h)[taʔ]ᵐba 21negroblacktiksik-ⁿda 22caminoroaddanⁿagᵑ 23nuevonew(a)boawa-ᵐbo-ⁿda 24palo, árbolstick, treeo(h)manwẽⁱmẽⁱ 25carnemeatbarahaiáiʔ 'hueso (bone)'; -hẽn 'carne (meat)' 26comereatpupe 27venircomedakdyie-tʃiak 28defecardefecatedoknaⁿdoʔ 29llegar; irarrive; gowaokdyi 'llegar'waʔ 'ir' 30leñafirewoodi(h)taɨtaʔ 31tobilloankleitakonitak-pi 'espinilla (shin)' (Huachipairi) 32nubecloudkodo'omikurudⁿ 33cieloskykodohkɨ'rɨdⁿ 34viejo; finadoold; deadkidak 'ser viejo (be old)'kʉuⁿdak 'finado (dead)' 35quebrar, romperbreakkurukketek 36venadodeerba(h)tyiᵐbáwiʰ 37cargarloadikyʉuk 38pielskindak-síⁿdak 39animalanimalbara 'caza, animal (game, animal)'aᵐbʉuredⁿ 40hermanobrotheraponpiapogᵑ 'hermano mayor de la mujer (elder brother of wife)' 41padrefatherpamaáːpagᵑ 42madremothernyamanáŋʔ 43cabellohairpoi-wih 'vello (body hair)' 44cuerpobodyboroᵐboroʔ 'grande (big)' 45soplarblowpo(h)po(h)[man]po 46dormirsleepkitantáⁱʔ 47niñoboyopu 'hijo; pequeño (son; small)'wa-ʂí-po 48humosmokeomioʔsĩwĩ 49hamacahammockhomohoroʔɛʔ 50volverreturnkinhinakorʉudⁿ 51lluviarainhinówiʔ 52hermana (vocativo)sister (vocative)miyomĩŋʔ 53testículostesticlespada konwãⁿda 'fruita redonda u oblonga (round or oblong fruit)'

## Referències

* ↑ Campbell, Lyle. The Indigenous Languages of South America: A Comprehensive Guide. Walter de Gruyter, 2012, p. 91. ISBN 9783110258035.
* 1 2 3 Jolkesky, Marcelo. 2011. Arawá-Katukína-Harakmbet: correspondências fonológicas, morfológicas e lexicais. Encontro Internacional: Arqueologia e Linguística Histórica das Línguas Indígenas Sul-Americanas Brasília, 24 a 28 de outubro de 2011.
* ↑ Jolkesky, Marcelo Pinho de Valhery. Estudo arqueo-ecolinguístico das terras tropicais sul-americanas. 2. Brasília: University of Brasília, 2016.
* ↑ Adelaar, Willem F. H. 2000. Propuesta de un nuevo vínculo genético entre dos grupos lingüísticos indígenas de la Amazonía occidental: Harakmbut y Katukina. In Luis Miranda Esquerre (ed.), Actas del I Congreso de Lenguas Indígenas de Sudamérica, 219-236. Lima: Universidad Ricardo Palma, Facultad de Lenguas Modernas, Departamento Académico de Humanidades.