OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Bramau

El Bramau és un riu d'Alemanya que neix a Bad Bramstedt de l'aiguabarreig de l'Osterau amb el Hudau, a l'estat de Slesvig-Holstein. Prop de Wittenbergen desguassa a l'Stör, un afluent dret de l'Elba. Al seu curs inferior també es diu Stellau.
Junts amb els seus rius fonts és navegable amb canoa. Fins als anys 1840 hi havia navegació comercial amb petites embarcacions (anomenades Ever) que només podien pujar el riu amb marea alta, principalment per al transport de torba. L'ensorrament creixent va dificultar la navegació i el darrere vaixell va atracar a Stellau el 1862/63.
A Wittenbergen, a l'indret d'un antic gual es va construir des de l'edat mitjana un pont, el Rote Brücke (pont vermell), el nom del qual provindria segons la llegenda d'una batalla durant la Guerra dels Trenta Anys quan la sang dels soldats que defenien contra els atacs dels suecs hauria envermellit el riu.
El nom que significa «riu als esbarzers» és compost de la paraula baix alemanya bram que significa esbarzer (que es torna a trobar també en el nom de la ciutat on neix, Bramstedt que vol dir assentament al mig dels esbarzers) i -au que significa «aigua, rec, riu».

## Afluents

A més dels dos rius fonts, només té un únic afluent major, el Ramshornbek que desemboca al marge dret entre els pobles de Histzhusen in Förden-Bar.

## Bibliografia

* AA.VV.. Untersuchung des Zustandes und der Benutzung der Bramau mit der Osterau und der Radesforder Au von der Mündung Bramau bis zur Quelle Radesforder Au (Recerca sobre l'estat i la utilització del Bramau, l'Osterau i el Radesforder Aud des de la desembocadura del Bramau fins a la font del Radesforder Au) (en alemany). Kiel: Landesamt für Wasserhaushalt u. Küsten Schleswig-Holstein, 1979, p. 112 (Gütelängsschnitte der Fliessgewässer Schleswig-Holsteins).

## Referències

* ↑ Laur, Wolfgang. Historisches Ortsnamenlexikon von Schleswig-Holstein. (en alemany). Volum, 1992, p. 76-77.
* ↑ Szymanski, Hans. Die Ever der Niederelbe (1932) (en alemany). Norderstedt: BoD, 1932 (2012), p. 292. ISBN 9783845700373.
* ↑ Becker, H.A.. Die Stör Der Stör (en alemany). Norderstedt: BoD, 2002, p. 26. ISBN 9783831138333.
* ↑ Haefs, Hanswilhelm. «Bramau». A: Ortsnamen und Ortsgeschichten in Schleswig-Holstein (en alemany). Volum 18 d'Ortsnamenkundliche Studie. Norderstedt: BoD - Books on demand, 2004, p. 460-473, 465. ISBN 9783833405099. «Bramau (Nebenfluß zur Stör bei Bad Bramstedt, S-H) 1560 der Ouwen, 1650 Brabm (lies: *Brahm) fl. (= fluvius), Braem-Au, 1750 auf der Brame Aue, 1855 Bramau: aus ahd. präma = Brombeerstaude, Dornstrauch + au»
* ↑ «Earthtools.org». Arxivat de l'original el 2013-01-29. [Consulta: 1r maig 2015].
# Pagliara

Pagliara (sicilià Pagghiara) és un municipi italià, dins de la ciutat metropolitana de Messina. L'any 2006 tenia 1.222 habitants. Limita amb els municipis de Furci Siculo, Mandanici, Roccalumera i Santa Lucia del Mela.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2007- | Santi Di Bella | Llista cívica |
# Gneu Corneli Blasió

Gneu Corneli Blasió (en llatí: Cnaeus Cornelius L. F. Cn. N. Blasio) va ser un magistrat romà. Formava part de la gens Cornèlia.
Segons els Fasti, ja que no es menciona en lloc més, va ser cònsol de Roma l'any 270 aC juntament amb Gai Genuci Clepsina, censor el 265 aC i altre cop cònsol el 257 aC amb Gai Atili Règul Serrà. Els Fasti diuen també que va obtenir un triomf el 270 aC, però és desconegut sobre quin poble va triomfar.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 492.
# Latimer (Iowa)

Latimer és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 535 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Latimer tenia 535 habitants, 210 habitatges, i 144 famílies. La densitat de població era de 88,3 habitants/km².
Dels 210 habitatges en un 29% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 61% hi vivien parelles casades, en un 5,2% dones solteres, i en un 31,4% no eren unitats familiars. En el 31% dels habitatges hi vivien persones soles el 22,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,55 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,15.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,4% tenia menys de 18 anys, un 6,5% entre 18 i 24, un 21,5% entre 25 i 44, un 17% de 45 a 60 i un 28,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 29.028 $ i la renda mediana per família de 35.833 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.313 $ mentre que les dones 21.042 $. La renda per capita de la població era de 14.332 $. Entorn del 2,9% de les famílies i el 6,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Latimer». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Latimer». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Llau del Jou

La llau del Jou és una llau del terme d'Abella de la Conca, al Pallars Jussà.
El curs d'aquesta llau s'origina a llevant de lo Trull del Carreu, a 860 metres d'altitud, des d'on davalla cap al sud-sud-est. Passa a llevant de Cal Jou, Casa Montsó i Ço del Jou, a ponent de Can Carreu, dels Ferginals i del Corral d'en Marc, i s'aboca en el riu d'Abella

## Etimologia

Es tracta d'un topònim romànic descriptiu modern: és la llau que discorre a prop de Cal Jou.

## Enllaços externs

* La Llau del Jou en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Platymantis pygmaea

Platymantis pygmaea és una espècie de granota que viu a les Filipines.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* ↑ Stuart, S. N.. Threatened amphibians of the world (en anglès). Lynx Edicions, 2008, p. 755. ISBN 8496553418.

## Bibliografia

* Diesmos, A., Alcala, A., Brown, R., Afuang, L., Gee, G., Hampson, K., Diesmos, M.L., Mallari, A., Ong, P., Ubaldo, D.& Gutierrez, B. 2004. Platymantis pygmaea. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 18 d'abril del 2008.
# Paginació de memòria

En informàtica la majoria de sistemes operatius moderns (Unix, Linux, Windows…) utilitzen una tècnica de gestió de la memòria anomenada paginació. La paginació divideix la memòria virtual en blocs d'igual mida anomenats pàgines. La paginació és el procés de transferir aquestes pàgines de la memòria principal (normalment memòria RAM) a la memòria secundària (normalment disc dur).

## Funcionament

El procés de conversió d'adreces de memòria virtuals a adreces físiques normalment el duu a terme la unitat de gestió de memòria i l'esquema que ens mostra la relació entre els diferents components que intervenen en aquests procés és el següent:
Tant la memòria virtual com la física es divideix en blocs de la mateixa mida. En els cas de la memòria física s'anomenen marcs (de l'anglès frames). Normalment aquests blocs tenen entre 512 bytes i 8 kB depenent del sistema operatiu, de la seva configuració i/o altres factors com el tipus de processador.
És habitual que el nombre de pàgines superi el nombre de marcs (la memòria virtual simula que estem treballant amb més memòria física de la que realment disposem). És evident que hi ha d'haver una translació entre les pàgines i els seus corresponents marcs. Aquesta correspondència la duu a terme la taula de pàgines. Aquesta taula de pàgines conté informació de quan una pàgina està o no carregada en un marc. Aquesta informació es guarda en el que s'anomena el bit de validesa (bit V). Quan la CPU intenta llegir una pàgina sense marc corresponent (bit V a 0) la unitat de gestió de la memòria envia un senyal a la CPU anomenat Error de pàgina (Page fault) i bloqueja el procés en espera de l'operació d'E/S que agafarà un marc que faci estona que no s'utilitzi i el bolcarà al disc dur alliberant així un marc de la memòria principal.
A la taula de pàgines també es guarda altra informació com per exemple el propietari de la pàgina fet que permet controlar l'accés i gestionar la protecció de la memòria.

## Paginació vs Intercanvi (swapping)

Tot i que són conceptes similar i que sovint s'utilitzen de forma indistinta cal tenir en compte la diferència que hi ha entre la paginació i l'intercanvi (swapping). La paginació és la transferència de pàgines entre memòria principal i memòria secundària. L'intercanvi (swapping) és un concepte més general, i fa referència a qualsevol transferència (ja siguin pàgines, segments o altres conjunts d'adreces de memòria) entre memòria principal i memòria secundària.

## Paginació a Unix

En un sistema Unix podeu comprovar quina és la mida de pàgina amb un programa com el següent

## Vegeu també

* Memòria convencional
* Àrea de memòria superior
* Memòria estesa
* Àrea de memòria alta
* Memòria expandida
* Mode irreal
* Gestió de la memòria
* Memòria virtual
# Gneu Corneli Dolabel·la (cònsol 159 aC)

Gneu Corneli Dolabel·la (llatí: Cnaeus Cornelius Dolabella) va ser un magistrat romà.
Va exercir la magistratura d'edil curul l'any 165 aC juntament amb Sext Juli Cèsar i aquell any van organitzar el festival de la Megalènsia. En aquests jocs es va estrenar l'obra Hecyra (La sogra), de Terenci.
L'any 159 aC va ser elegit cònsol juntament amb Marc Fulvi Nobílior.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 1058.
# Racó de Mig Camí

El Racó de Mig Camí és una masia de Tortosa (Baix Ebre) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Està situada al marge esquerre de la carretera Simpàtica, poc abans d'arribar a l'ermita de Mig Camí, sobre un turó que domina tota la ciutat i voltants; a uns 4 km de la població.
Es tracta d'un antic mas i molí reutilitzat com a restaurant. L'adaptació moderna respecta al màxim l'estructura i elements interiors de l'edifici principal. Es tracta d'una construcció formada per dos cossos rectangulars perpendiculars, formant una L, amb un pati posterior a l'angle. Consta de planta baixa, pis i golfes. A les façanes el remat superior és horitzontal, simulant un terrat, amagant la veritable coberta de teulada a doble vessant. El material emprat és la maçoneria sense revestir i les línies de separació de pisos i emmarcaments són de maó.
Davant la façana principal hi ha un porxo descobert, de pilars, per sostenir un emparrat.
A més de l'edifici principal hi ha corrals, magatzem i una àmplia plaça utilitzada avui com a aparcament.

## Història

El mas i molí foren construïts per la família Perepons de Tortosa l'any 1895, però per mapes dels francesos durant la guerra de succeció s'observa que la masia ja formava part del paisatge cap al 1811 o anterior. Als anys 1970 va ser restaurat i convertit en restaurant. Fou avandonat al 2003 i actualment s'ha reobert al públic de nou.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Racó de Mig Camí». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 agost 2014].
# Lassie a les muntanyes de casa

Lassie a les muntanyes de casa (títol original en anglès: Hills of Home) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Fred M. Wilcox el 1948. Ha estat doblada al català

## Argument

Escòcia, segle xix. Tant de dia com de nit, tots els dies, el doctor MacLure recorre valls i pujols per anar a cuidar els seus malalts. Un dia, en pagament de les seves nombroses visites, el granger Milton li dona una gossa Collie, Lassie. Però l'animal té por de l'aigua i són nombrosos els rius a travessar en el recorregut del bon doctor...

## Repartiment

* Edmund Gwenn: Dr. William MacLure
* Lumsden Hare: Lord Kilspindie
* Donald Crisp: Drumsheugh
* Tom Drake: Tammas Milton
* Janet Leigh: Margit Mitchell
* Rhys Williams: M. Milton
* Reginald Owen: Hopps
* Alan Napier: Sir George
* Pal: interpreta el paper de Lassie, és una gossa Collie

## Referències

* ↑ esadir.cat. Lassie a les muntanyes de casa. esadir.cat.
* ↑ «Hills of Home». The New York Times.
# Llau del Retiro de Carreu

La llau del Retiro de Carreu és una llau del terme municipal d'Abella de la Conca, al Pallars Jussà.
S'origina al peu d'una cinglera, on van a parar, quan plou, les aigües del barranc de la Creueta. Davalla cap a migdia i forma el Clot de Moreu, al sud del qual s'aboca en el riu de Carreu.

## Enllaços externs

* La Llau del Retiro de Carreu en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Bowen (Illinois)

Bowen és una població dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del 2000 tenia 535 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Bowen tenia 535 habitants, 205 habitatges, i 143 famílies. La densitat de població era de 480,4 habitants/km².
Dels 205 habitatges en un 35,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55,6% hi vivien parelles casades, en un 11,2% dones solteres, i en un 30,2% no eren unitats familiars. En el 24,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,61 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,12.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,5% tenia menys de 18 anys, un 5,6% entre 18 i 24, un 30,1% entre 25 i 44, un 17,2% de 45 a 60 i un 16,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 29.091 $ i la renda mediana per família de 36.429 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.764 $ mentre que les dones 22.000 $. La renda per capita de la població era de 13.241 $. Aproximadament el 13% de les famílies i el 16,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Bowen». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 4 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Bowen». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Gold Code

Un Gold Code (Codi Gold)., també conegut com a Gold sequence (seqüència Gold), és un tipus de seqüència binària, utilitzada en telecomunicació (CDMA) i navegació per satèl·lit (GPS). Gold Code porten el nom del seu creador Robert Gold. Els Gold Code tenen delimitades petites correlacions creuades dins d'un conjunt, fet que és útil quan diversos dispositius estan transmetent en la mateixa gamma de freqüències. Un conjunt de seqüències de Gold Codes consta de 2 $^n$ - 1 seqüències de cada un d'elles amb un període de 2 $^n$ - 1.
Un conjunt de Gold Codes pot ser generat amb els passos següents.Triar dues longitud màximes de seqüències de la mateixa longitud 2 $^n$ - 1 tal que el seu absolut de la correlació creuada és menor que o igual a 2 $^{(n2)/2,}$ on n és la mida de la LFSR utilitzada per generar la seqüència de longitud màxima (Gold '67). El conjunt dels 2 $^n$ - 1 "o" exclusius de les dues seqüències en les seves diverses fases (és a dir, traduïts en totes les posicions relatives) és un conjunt de Gold Codes. La més alta correlació creuada absoluta en aquest conjunt de codis és 2 $^{(n2)/2}$ + 1, fins i tot per n i 2 $^{(n1)/2}$ + 1 per n senar.

## Característiques

* L'"o exclusiu" de dos Gold codes diferents del mateix conjunt és un altre Gold code en alguna fase.
* Dins d'un conjunt de Gold codes, aproximadament la meitat dels codis són equilibrats: el nombre d'uns i zeros difereix per un sol "1"
* Els Gold codes s'utilitzen en GPS. Els codis "ranging " de GPS tipus C/A són Gold codes de període 1.023.

## Vegeu també

* Codi d'Hadamard

## Referències

* ↑ ; Hamid, M.; Miller, A.«Gold Code Generators in Virtex Devices» (PDF). Xilinx.com. Arxivat de l'original el 5 juliol 2008.
* ↑ «Transmitted GPS Signals». The GPS System. kowoma.de. Arxivat de l'original el 2012-08-04. [Consulta: 21 juny 2017].
* ↑ «Robert Gold, BS, MS, Ph.D. Arxivat 2017-06-24 a Wayback Machine.». Robert Gold Comm Systems, 2011.
* ↑ Gold, R. «Optimal binary sequences for spread spectrum multiplexing (Corresp.)». IEEE Transactions on Information Theory, 13, 4, 01-10-1967, pàg. 619–621. DOI: 10.1109/TIT.1967.1054048.
* ↑ Holmes 2007, p. 100

## Bibliografia

* Holmes, Jack K. Spread Spectrum Systems for GNSS and Wireless Communications. 45. Artech House, 30 juny 2007. ISBN 978-1-59693-083-4.
# Laval (Mayenne)

Laval és un municipi francès, situat al departament de Mayenne i a la regió del País del Loira. L'any 2003 tenia 57.947 habitants.

## Col·legis i universitats

* École supérieure d'informatique, électronique, automatique

## Fills il·lustres

* E. Le Bourdais Du Rocher (1830-[...?]), músic.
# Racécourt

Racécourt és un municipi francès, situat al departament dels Vosges i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 147 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Racécourt era de 147 persones. Hi havia 56 famílies, de les quals 16 eren unipersonals (8 homes vivint sols i 8 dones vivint soles), 24 parelles sense fills i 16 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 67 habitatges, 59 eren l'habitatge principal de la família, 2 eren segones residències i 6 estaven desocupats. 60 eren cases i 7 eren apartaments. Dels 59 habitatges principals, 47 estaven ocupats pels seus propietaris i 11 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 14 tenien tres cambres, 9 en tenien quatre i 35 en tenien cinc o més. 50 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 24 habitatges hi havia un automòbil i a 30 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Racécourt el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 4 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 4 | 70 a 74 | 4 |
| 4 | 65 a 69 | 8 |
| 8 | 60 a 64 | 4 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 0 |
| 4 | 45 a 49 | 8 |
| 12 | 40 a 44 | 8 |
| 0 | 35 a 39 | 4 |
| 16 | 30 a 34 | 4 |
| 4 | 25 a 29 | 8 |
| 0 | 20 a 24 | 4 |
| 0 | 15 a 19 | 4 |
| 4 | 10 a 14 | 12 |
| 0 | 5 a 9 | 8 |
| 8 | 0 a 4 | 8 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 95 persones, 71 eren actives i 24 eren inactives. De les 71 persones actives 67 estaven ocupades (36 homes i 31 dones) i 4 estaven aturades (2 homes i 2 dones). De les 24 persones inactives 7 estaven jubilades, 10 estaven estudiant i 7 estaven classificades com a «altres inactius».

### Ingressos

El 2009 a Racécourt hi havia 59 unitats fiscals que integraven 150 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 19.056 €.

### Activitats econòmiques

L'any 2000 a Racécourt hi havia 4 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Revenus fiscaux des ménages en 2008
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Racécourt a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Racécourt a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Litobranchus fowleri

Litobranchus fowleri és una espècie de peix de la família dels blènnids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 3,5 cm de longitud total.

## Reproducció

És ovípar.

## Hàbitat

És un peix marí de clima tropical i associat als esculls de corall.

## Distribució geogràfica

Es troba a les Filipines, les Illes Moluques, l'oest de Nova Guinea i Palau.

## Referències

* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Myers, R.F., 1991. Micronesian reef fishes. Segona edició. Coral Graphics, Barrigada, Guam. 298 p.
* ↑ Breder, C.M. i D.E. Rosen, 1966. Modes of reproduction in fishes. T.F.H. Publications, Neptune City (Estats Units). 941 p.
* ↑ Allen, G.R. i M. Adrim, 2003. Coral reef fishes of Indonesia. Zool. Stud. 42(1):1-72.
* ↑ Randall, J.E. i K.K.P. Lim (editors), 2000. A checklist of the fishes of the South China Sea. Raffles Bull. Zool. Suppl. (8):569-667.
* ↑ Myers, R.F., 1999. Micronesian reef fishes: a comprehensive guide to the coral reef fishes of Micronesia. Coral Graphics, Barrigada, Guam. 330 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Hardy, J.D. Jr., 2003. Coral reef fish species. NOAA\National Oceanographic Data Center. NODC Coral Reef Data and Information Management System. Estats Units. 537 p.
* Helfman, G.; Collette, B.; Facey, D. The Diversity of Fishes (en anglès). Wiley, 1997. ISBN 978-0-86542-256-8.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Springer, V.G., 1986. Blenniidae. p. 742-755. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (editors) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín.
* Springer, V.: Blennies. Planes 214-217 a W.N. Eschmeyer, J. R. Paxton, editors. Encyclopedia of Fishes – 2a edició, San Diego, Califòrnia: Academic Press. Any 1994.
* Wheeler, A.: The World Encyclopedia of Fishes, 2a edició, Londres: Macdonald. Any 1985.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Pomo del nord-est

Pomo del nord-est, també conegut com a pomo de Sal, és una llengua pomo del Nord de Califòrnia. No té parlants fluents. Era parlat al llarg de Story Creek, un afluent del riu Sacramento.

## Referències

* ↑ Hinton, Leanne. Flutes of Fire. Berkeley: Heyday Books, 1996, p. 32. ISBN 0-930588-62-2.

## Enllaços externs

* Pomo del nord-est al Survey of California and Other Indian Languages
* Northeastern Pomo basic lexicon at the Global Lexicostatistical Database
* OLAC resources in and about the Northeastern Pomo language