OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Fanum d'Aron

El Fanum d'Aron és un fanum, o temple gal·loromà, que es troba a Orlhac, una comuna i ciutat de l'estat francés, pertanyent al departament de Cantal, a la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps. El declararen Monument històric l'any 1980.

## Història

Les excavacions arqueològiques, iniciades en la dècada dels 1970, recuperaren materials del jaciment, com ara peces lapidàries, objectes de vidre i elements metàl·lics, monedes, vuit capitells de columna (quatre dels quals amb caps de traquita esculpits que representen el Sol i la Lluna), un fragment de barril de columna estriat i ceràmica, així com antefixes de terracota. Aquests objectes fan palés que el temple hauria estat en ús entre els segles I i III de la nostra era.(2)
Alguns artefactes i elements arquitectònics del jaciment s'exposen al Museu d'Art i Arqueologia d'Orlhac, amb una reconstrucció del model que el temple degué tenir en el moment de major esplendor.

## Arquitectura

El fanum és una cambra circular (cella) envoltada per un deambulatori o galeria poligonal de setze costats, que s'obri a les valls del riu Cère i Jordanne. Els angles de la galeria estan marcats per les columnes estriades (vuit de les quals es troben en el jaciment) amb capitells corintis amb fulles d'acant. Les antefixes de terracota trobades indiquen els materials i el disseny que tenia el sostre. El conjunt sembla haver tingut un pati envoltat per un mur perimetral, cap al nord-oest. El mur és a 55 m del fanum, amb una orientació nord-oest-nord-est, i una longitud de 84 m. També hi ha vestigis d'un recinte quadrat parcialment exposat amb sòl pavimentat al sud-est del fanum, els costats del qual fan 29 m de llarg. Potser l'estructura fos un annex del santuari, un refugi per a rebre pelegrins o fins i tot un altre templet.
El Fanum d'Aron és una construcció molt poc comuna al territori habitat per les tribus dels arverns i els vel·lavis, perquè té una formació poligonal, en lloc de la girola quadrangular.(2)

## Referències

* ↑ «Temple gallo-romain de type fanum». Ministère de la Culture. [Consulta: 5 octubre 2020].
* ↑ Poursat, Jean-Claude «Circonscription d'Auvergne». Gallia, 37, 2, 1979, pàg. 469–478.
* 1 2 3 «Tête de Méduse / Archéologie». Musée d'Aurillac. [Consulta: 5 octubre 2020].
# Fanurópita

La fanuròpita (grec: φανουρόπιτα) és un pastís grec fet amb farina, sucre, oli d'oliva, suc de taronja i espècies com ara canyella i clavell. És tradicional de fer-ne per Sant Fanuri, el 27 d'agost, i també qualsevol altre dia que hom hagi trobat un objecte perdut, ja que és a Sant Fanuri, considerat patró de les coses perdudes, a qui es demana intercessió per tal que apareguen; quan es troben, doncs, se li ofereix una fanuròpita en senyal d'agraïment. Se sol menjar sucant-lo al cafè.

## Referències

* ↑ Φανουρόπιτα, www.sintagespareas.gr, Recepta del fanurópita [Consulta: 9 de desembre del 2010] en grec
* ↑ Φανουρόπιτα 2 Arxivat 2010-12-04 a Wayback Machine., www.sintagespareas.gr, Recepta del fanurópita [Consulta: 9 de desembre del 2010] en grec
* ↑ Φανουρόπιτα, συνταγή: Σήμερα του Αγίου Φανουρίου, www.madata.gr, [Consulta: 9 de desembre del 2010] en grec
# Fantástico (programa de televisió)

Fantástico va ser un programa espanyol de televisió, realitzat per Fernando Navarrete i presentat per José María Íñigo, que es va emetre per TVE entre 1978 i 1980. Productor Executiu Francisco Iñigo.

## Format

El programa respon al clàssic format de Contenidor televisiu, inaugurat a Espanya anys abans pels programes Siempre en domingo, Tarde para todos i Todo es posible en domingo. Emès en directe la tarda dels diumenges, entre les 15.30 i les 19.30 hores, l'espai incloïa informació, concursos -a càrrec de l'argentí Joe Rígoli-, humor i actuacions musicals.

### Seccions

Les seccions de les quals constava el programa eren les següents:
* El rostro fantástico.
* Parece que fue ayer.
* ¿Cuánto sabe usted?.
* El conseguidor, amb l'actor Julio Riscal, que abillat amb robes estrafolàries, feia realitat les peticions que els espectadors feien arribar al programa per carta.
* Bautizo fantástico.
* Punto de mira.
* ¿Y usted qué sabe hacer?
* Medicina fantástica. Conduït pel doctor Manuel Rosado, que donava consells qualificats com a pseudocientífics per a situacions d'emergència. Com a conseqüència de la seva aplicació, es van denunciar casos d'hospitalitzacions, que van culminar amb la petició del llavors Ministre de Sanitat, Juan José Rovira, de retirada del mini-espai.
A partir de gener de 1980, el programa va ser rebatejat com a Fantástico '80, i va comptar amb noves seccions com:
* Tertulia;
* Mundo mágico;
* Ni bien, ni mal, ni sí, ni no;
* Punto de mira;
* Las estrellas del '80;
* Campeonísimo.

## Premis

* TP d'Or 1978 i TP d'Or 1979 a José María Íñigo, com a Millor presentador.

## Notes

* ↑ "Nuevos" programas de RTVE para el último trimestre El País. 22 de setembre de 1978. Visto el 3 d'abril de 2009.
* ↑ La Vanguardia. 2 de septiembre de 1979. Visto el 3 de abril de 2009.
* ↑ Suprimido el programa del doctor Rosado en TVE, El País, 8 de setembre de 1979
* ↑ Programas de televisión La Vanguardia. 10 de febrer de 1980. Vist el 3 d'abril de 2009.

## Referències

* Revista Teleprograma. Número 654. 16 d'octubre de 1978.
* Revista Teleprograma. Número 678. 2 d'abril de 1979.
* Revista Teleprograma. Número 695. 30 de juliol de 1979.
* Revista Teleprograma. Número 717. 31 de desembre de 1979.

## Enllaços externs

* Comentario: Fantástico a La Vanguardia. 22 de novembre de 1978
* "Fantástico" se acaba, El País. 9 d'agost de 1980]
# Estany Tort (desambiguació)

«Estany Tort» té aquests significats:
* Estany Tort, llac dels Estanys de Cabdella
* Estany Tort de Colieto, al circ de Colieto, a la capçalera de Caldes
* Estany Tort de Peguera, al circ de Peguera (Espot)
* Estany Tort de Rius, a la coma de Rius, capçalera del Valarties (Salardú)
* Lac Tòrt de Colomers, al circ de Colomers, a la Val d'Aran
# Estació de Plaça Molina

Mapa Metro Línia 7 :
Plaça Molina és una estació de la xarxa de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC) que pertany a l'L7, situada sota el carrer de Balmes a l'altura de la plaça Molina, al barri de Sant Gervasi de Barcelona. Es va inaugurar el 1954 quan es va obrir el tram des de l'estació de Gràcia fins a l'estació d'Avinguda Tibidabo.
Des de la seva inauguració, disposava d'un accés per cada andana i no hi havia comunicació entre elles, ja que l'estació es troba a molt poca profunditat. Disposa de dues andanes laterals de 60 metres de longitud, que permeten l'estacionament de trens de tres cotxes. L'any 2009 va entrar en servei un nou vestíbul comú i un passadís d'enllaç entre aquesta estació i l'estació de Sant Gervasi, que estan molt a prop, a la mateixa plaça Molina. Això va facilitar la interconnexió entre les línies L6, S5, S6 i S7 (Sant Gervasi) i L7 (Pl. Molina). També es van renovar les instal·lacions i es van instal·lar ascensors per adaptar a PMR les dues estacions.
L'any 2016 va registrar l'entrada de 642.663 passatgers.
Línia Barcelona-Vallès de FGC :
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Pl. Catalunya | Gràcia | | Pàdua | Av. Tibidabo |

## Accessos

* Plaça Molina

## Referències

* ↑ «Plaça Molina». trenscat.cat. [Consulta: 28 agost 2017].
* ↑ «Entra en servei el vestíbul comú d'FGC de plaça Molina i Sant Gervasi». laxarxa.com, 11-05-2009.
* ↑ «Anuari estadístic DPTOP 2016. Transport per ferrocarril». Departament de Territori i Sostenibilitat. Arxivat de l'original el 2018-05-04. [Consulta: 9 setembre 2018].

## Vegeu també

* Estació de Sant Gervasi
* Llista d'estacions de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya
* Llista d'estacions del metro de Barcelona
* Xarxa ferroviària de Catalunya
# Estació de Plaça del Centre

Mapa Metro Línia 3 :
Plaça del Centre és una estació de la L3 del Metro de Barcelona situada sota el carrer Berlín entre els districtes de les Corts i Sants-Montjuïc de Barcelona.
L'estació va entrar en servei el 1975 com a part de la Línia IIIB amb el nom de Plaza del Centro fins que el 1982 amb la reorganització dels números de línies i canvis de nom d'estacions va adoptar el nom actual.
Metro de Barcelona :
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Zona Universitària | Les Corts | | Sants Estació | Trinitat Nova |

## Accessos

* Plaça del Centre

## Vegeu també

* Línia 3 del metro de Barcelona
* Metro de Barcelona
* Xarxa ferroviària de Catalunya
# Fase de classificació de la Copa d'Àfrica de Nacions 1962

Fase de classificació de la Copa d'Àfrica de Nacions de futbol de l'any 1962. Es disputà entre el 8 d'abril de 1961 i el 10 de desembre de 1961.

## Primera ronda

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada | 3r partit |
| Marroc | n/d | Tunísia | — | — |
| Nigèria | 2–2 (s.) | Ghana | 0–0 | 2–2 |
| Kenya | 1–3 | Uganda | 0–1 | 1–0 | 0–2 |
| Tunísia | 2-0 (atorgat) | Marroc |
| | | abandonament |
Tunis
| Marroc | 0-2 (atorgat) | Tunísia |
| abandonament | | |
Casablanca
| Nigèria | 0–0 | Ghana |
Surulere Stadium, Lagos
| Ghana | 2–2 | Nigèria |
| Acquah Aggrey-Fynn | | Onyeali Fayemi |
Accra Sports Stadium, Accra
| Kenya | 0–1 | Uganda |
| | | Odong 17' |
Nairobi City Stadium, Nairobi
| Uganda | 0–1 | Kenya |
| | | Opicho 75' |
Nakivubo Stadium, Kampala

### Desempat

| Uganda | 2–0 | Kenya |
| Ssewava 50' Fauza 80' | | |
Nakivubo Stadium, Kampala
Sudan abandonà abans de començar la classificació.

## Segona ronda

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| Nigèria | 2–3 | Tunísia | 2–1 | 0–2 |
| Uganda | Bye | | | |
| Nigèria | 2–1 | Tunísia |
| Noquapor 30', 84' | | Klibi 25' |
Surulere Stadium, Lagos
| Tunísia | 2–2 (minut 65') 2–0 (atorgat) | Nigèria |
| Chérif 21' Chetali 65' | | Onyeawuna 12' Igweonu 25' |
Stade Chedly Zouiten, Tunis
Nigèria abandonà el partit i se li donà per perdut per 2-0. Uganda es classificà automàticament per sorteig.

## Equips classificats

Els 4 equips classificats foren:
* Egipte (vigent campió)
* Etiòpia (seu)
* Tunísia
* Uganda

## Referències

* ↑ African Nations Cup 1962 - rsssf.com
# Esteve Gaixet

Esteve Gaixet (Pesillà de la Ribera, 1600 ca. – Santa Coloma de Queralt, 29 de març de 1674) va ser un daurador barroc, documentat a Santa Coloma de Queralt des del 19 de novembre de 1623 fins a la seva mort. De la seva producció artística, estan documentades les següents obres:
* Daurar i pintar el retaule major de l'església parroquial de Santa Maria de Miralles (1626)
* Daurar i pintar el retaule del Santíssim Sagrament de l'església de Santa Coloma de Queralt (1631-33).
* Daurar i pintar el retaule del Roser de l'església parroquial de Sana Coloma de Queralt (1634)
* Daurar i pintar el retaule del Sant Nom de Jesús, a l'església parroquial de Biure de Gaià (1636)
* Daurar i pintar el retaule major de l'església parroquial de Sant Llorenç d’Anglesola (1638)
* Daurar i pintar el retaule de Sant Isidre de l'església de Santa Fe de Rauric (1638)
* Daurar, estofar i pintar el retaule del Roser de l'església de Sant Jaume de Pallerols (1660). Obra realitzada juntament amb el seu fill Jaume.
* Daurar el sagrari del retaule major de l'església de Sant Salvador de Bellprat (1662)
* Daurar el sagrari de l'església de Civit (1663). Obra realitzada juntament amb el seu fill Jaume.

## Referències

* ↑ Plans, Sergi «El taller del daurador Esteve Gaixet a Santa Coloma de Queralt (s.XVII)». Recull, 1996, p.127-161.
* ↑ «AHAT, Parroquials, Santa Coloma de Queralt, òbits (1657-1708), p. 281». AHAT, 1674. [Consulta: 3 gener 2022].
# Estat d'Amazones

Estat d'Amazones és el nom dels següents llocs:
Geografia: Dos estats relacionats amb la conca del Riu Amazones:
* Estat d'Amazones (Brasil), un dels estats del Brasil.
* Estat d'Amazones (Veneçuela), un dels estats de Veneçuela.
# Expal Systems

Expal Systems, col·loquialment coneguda com a Expal i antigament com a Explosivos Alaveses, S.A., és una indústria espanyola dedicada a la fabricació de municions i explosius. És fabricant de tot tipus de projectils, espoletes, carcasses i bombes, i exporta els seus productes als exèrcits de Turquia i Israel, a més de ser un dels subministradors de les Forces Armades espanyoles.

## Història

Fundada el 5 de gener de 1946, l'empresa va tenir la seva seu a Vitòria, d'aquí el nom d'«Explosivos Alaveses» ("Explosius Alabesos"), que va tancar la seva factoria a l'abril de 2004. Al juny de 2006 va reaparèixer iniciant una nova etapa, nomenant com a president a Francisco Torrente, ex-almirall de l'Armada Espanyola.
Expal Systems pertany a la corporació Maxam, abans denominada Unió Espanyola d'Explosius (UEE). Maxam agrupa sis empreses d'Espanya dedicades a la fabricació de tota classe d'explosius, tant en el terreny civil com en el militar, tres de les quals són: Explosivos de Burgos, Fabricaciones Extremeñas i Fabricaciones Metalúrgicas de Albacete, també de caràcter militar. L'any 2014 va subscriure un deute, a través d'Expal Systems, valorat en 450 milions d'euros, amb 16 entitats financeres, entre les que principalment es troben BBVA, Banesto, HSBC, Barclays i Bankia.
Des de 2010 també ocupa l'antiga Fàbrica de la Pòlvora de Santa Bàrbara, a Javalí Viejo, Múrcia, instal·lacions que romanien tancades des de la dècada de 1960. L'any 2019, l'assessor del partit d'extrema dreta Vox i del govern de José María Aznar durant l'ocupació de l'Iraq, Rafael Bardají, es va incorporar al consell d'administració.

## Productes

* Sistemes i granades de morter de 60mm, 81mm i 120mm.
* Munició d'artilleria i càrregues de projecció.
* Espoletes de granades, projectils i bombes d'aviació.
* Explosiu plàstic i artefactes de demolició.
* Participa en la fabricació del míssil IRIS-T per l'Eurofighter Typhoon.
* Desenvolupa les bombes BPG-2000, BR-250, BR-500, de 250 i 500 quilos respectivament i les bombes BRP-250 (frenades) i BRPS-250 (superfrenades), així com tota la família de bombes de la sèrie Mark 80.

## Referències

* 1 2 «Centre d'Estudis per a la Pau JM Delàs» (en castellà). Arxivat de l'original el 22 desembre 2010.
* ↑ «EXPAL SYSTEMS SA» (en castellà). Expansion.com. [Consulta: 8 febrer 2021].
* ↑ «Maxam firma un crédito sindicado de 450 millones de euros» (en castellà). Infodefensa.es, 31-07-2014. [Consulta: 8 febrer 2021].
* ↑ «Explosivos Alaveses ficha a Bardají, gurú de Vox y hombre de Steve Bannon en España» (en castellà). ElConfindencial.com, 19-09-2019. [Consulta: 8 febrer 2021].
# Expand

Expand és el nom d'una eina de productivitat J2EE, és a dir d'un conjunt de mecanismes que faciliten el treball de crear sistemes d'informació utilitzant tecnologia i estàndards Java. Tot i que es presenta com un producte únic, Expand inclou una selecció d'eines (totes elles de codi lliure), ordenades i agrupades en una distribució, amb tot el necessari per al procés de desenvolupament d'aplicacions JEE5.

## Enllaços externs

* http://www.jboss.com/products/seam
* http://www.eclipse.org/ganymede/
* http://www.javapolis.com/confluence/display/JP04/Gavin+King
* http://www.jboss.com/products/seam
* http://www.transtools.com/products/en/expanden1.htm Arxivat 2008-07-04 a Wayback Machine.
# Eurecat

Eurecat (oficialment Fundació Eurecat) és un centre tecnològic de Catalunya que fomenta la integració dels equipaments des del 2015. El 2018 donava servei a 1500 empreses, la meitat de les quals eren pimes catalanes i tenia una plantilla de 650 empleats en 11 centres de treball. És una de les principals sol·licitants de patents de Catalunya. El 2023 en va ser nomenat president Daniel Altimiras.

## Història

El centre va néixer el 2015 amb la voluntat d'integrar els sis centres tecnològics avançats de Catalunya, ASCAMM, Barcelona Digital, CETEMMSA, Barcelona Media, CTM Centre Tecnològic i Leitat. Algunes integracions no es van fer efectives fins al 2019. En la seva presentació es va aprovar un organigrama del centre amb Xavier Torra com a vicepresident executiu i un director executiu. També es va dir que 14 empreses catalanes formarien part del patronat. Es preveia tenir el centre constituït el 2016, "situant-se com la referència en innovació industrial a Catalunya i potenciant el model de transferència tecnològica al nostre país". La nova entitat va assegurar que preservaria l'activitat a cada un dels centres on estant ubicats i assegurava la continuïtat dels llocs de treball que hi havia en aquell moment. La Generalitat va dotar aquest procés amb 45 milions d'euros fins al 2016 a través dels plans de suport plurianuals de desenvolupament. El setembre del 2017 es va traslladar les oficines al districte 22@ de Barcelona.
L'entitat va ingressar 33 milions el 2015, 43 el 2017 i 51 el 2018, uns diners que reinverteix en la seva activitat. El 2018 ultimava la integració jurídica amb el CTM de Manresa. En aquest moment tenia una vuitantena de patents, set spin-offs i 65 iniciatives del programa europeu Horizon 2020. Aspirava a facturar 175 milions d'euros el 2025 i superar els 1.700 treballadors entre tots els seus centres.

## Referències

* 1 2 3 L'Eurecat supera els 50 M€ d'ingressos i culmina la integració ARA, 2018
* ↑ «Catalunya lidera la sol·licitud de patents a l'Estat amb un nou rècord: 731 processos el 2023». Via Empresa, 19-03-2024. [Consulta: 7 abril 2024].
* ↑ «Daniel Altimiras, nuevo presidente del centro tecnológico Eurecat» (en castellà). [Consulta: 2 octubre 2023].
* ↑ 324cat. «La Fundació Centre Tecnològic Manresa i Eurecat culminen la seva fusió», 14-01-2019. [Consulta: 17 agost 2019].
* ↑ Arias, Stefania Gozzer «El centro tecnológico más grande de Cataluña sopesa su adhesión a Eurecat» (en castellà). El País [Madrid], 13-05-2015. ISSN: 1134-6582.
* ↑ EFE. «El Govern integrará los organigramas de Eurecat y Leitat los próximos meses» (en castellà), 28-03-2019. [Consulta: 17 agost 2019].
* ↑ Eurecat, el nou centre tecnològic integrat, absorbeix ASCAMM, Barcelona Digital, CETEMMSA i Barcelona Media Gencat
* ↑ «L'Eurecat vol facturar 175 milions d'euros per equiparar-se als homòlegs europeus». [Consulta: 17 agost 2019].
* ↑ «Eurecat se propone facturar 175 millones en 2025 e ingresará 51 este año», 20-09-2018. [Consulta: 17 agost 2019].
# Favonigobius aliciae

Favonigobius aliciae és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 5 cm de longitud total.

## Alimentació

Menja peixets, crustacis i insectes.

## Hàbitat

És un peix de clima tropical i demersal.

## Distribució geogràfica

Es troba a Indoxina i la península de Malaca, incloent-hi Cambodja i el delta del riu Mekong.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Whitley, G. P., 1930. Additions to the check-list of the fishes of New South Wales. (Núm. 3). Aust. Zool. v. 6 (pt 2): 117-123, 1 pl.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 3 4 5 FishBase (anglès)
* ↑ Rainboth, W.J., 1996. Fishes of the Cambodian Mekong. FAO Species Identification Field Guide for Fishery Purposes. FAO, Roma, 265 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, William N.: Genera of Recent Fishes. California Academy of Sciences. San Francisco, Califòrnia, Estats Units. iii + 697. ISBN 0-940228-23-8. Any 1990.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The diversity of fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts, Estats Units, 1997.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A: M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
* 伍汉霖. 拉汉世界鱼类系统名典 (en xinès). 中国海洋大学出版社, 2017. ISBN 978-7-5670-1538-8.
# Estructura pretesada

Estructura pretesada és aquella en la què la integritat, estabilitat i seguretat depenen primordialment d'un procés de pretesat. S'anomena pretesat a la creació d'esforços permanents en una estructura de manera intencionada, amb el propòsit de millorar el seu acompliment sota diverses condicions de servei.
Els tipus de pretesats més comuns són:
* Post-compressió : causada en major part pel pes propi de l'estructura.
* Pretesat: per tendons d'acer d'alta resistència encastats en l'element estructural.
* Posttesat: per tendons d'acer d'alta resistència, adherits o no a l'element estructural
En l'actualitat podem trobar estructures pretesades com ara edificis, estructures subterrànies, torres de televisió i alta tensió, plataformes marines i d'emmagatzematge, plantes nuclears i diversos tipus de ponts. És el tipus d'estructura utilitzat per excel·lència en edificis en zones sísmiques on el disseny requereix protecció contra detonacions.
Les virtuts de la postcompressió eren conegudes pels antics arquitectes Romans. Com a exemple podem esmentar l'alt mur superior del Coliseu que exercint pressió sobre els pilars inferiors estabilitzava la seva estructura.

## Vegeu també

* Formigó pretesat
* Vulnerabilitat sísmica

## Referències

* ↑ Nilson, Arthur H.. Design of Prestressed Concrete. John Wiley & Sons.
* 1 2 secrets-of-the-colosseum
* ↑ Nawy, Edward G.. Prestressed Concrete. Prentice Hall.
* ↑ «Prestressing-Induced Frame System on Earthquake Protector». Arxivat de l'original el 2008-06-13. [Consulta: 28 octubre 2016].
* ↑ «Sail-Rigging Blast-Protective Structural Shield». Arxivat de l'original el 2013-05-30. [Consulta: 28 octubre 2016].
* ↑ academia.edu-Prestressed_concret
# Estill

Estill és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 2.425 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Estill tenia 2.425 habitants, 884 habitatges i 624 famílies. La densitat de població era de 264,5 habitants/km².
Dels 884 habitatges en un 35,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 35,7% hi vivien parelles casades, en un 29,3% dones solteres, i en un 29,3% no eren unitats familiars. En el 26,6% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,74 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,3.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 33,7% tenia menys de 18 anys, un 9,3% entre 18 i 24, un 23,8% entre 25 i 44, un 21,9% de 45 a 60 i un 11,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 31 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 74,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 19.484 $ i la renda mediana per família de 23.452 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.526 $ mentre que les dones 17.273 $. La renda per capita de la població era d'11.682 $. Entorn del 33,4% de les famílies i el 37,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Estill». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Estill». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.