OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Òxid de magnesi

L'òxid de magnesi, MgO, també anomenat magnèsia, és un compost inorgànic iònic format per cations magnesi, Mg$^{2+}$, i anions òxid, O$^{2–}$. Es presenta en forma de cristalls blancs. La seva estructura cristal·lina és cúbica, tipus clorur de sodi. És un compost higroscòpic que, en absorbir aigua, es transforma suaument en el seu hidròxid. També absorbeix diòxid de carboni, CO₂, transformant-se en carbonat de magnesi, MgCO₃. A la naturalesa es troba en el mineral periclassa.
L'obtenció es pot fer:
    Mg$_{(s)}$ + O$_{2(g)}$ → MgO$_{(s)}$
    Mg(OH)$_{2(s)}$ → MgO$_{(s)}$ + H₂O$_{(g)}$
    MgCO$_{3(s)}$ → MgO$_{(s)}$ + CO$_{2(g)}$

## Reaccions químiques

Amb l'aigua reacciona produint l'hidròxid de magnesi. És una reacció reversible que s'inverteix aplicant calor:
    MgO + H₂O → Mg(OH)₂
Amb àcids reacciona fàcilment donant les corresponents sals i aigua:
    MgO + 2 HCl → MgCl₂ + H₂O

## Aplicacions

* A medicina s'empra com a component dels antiàcids, com a suplement de magnesi i com a laxant.
* S'empra en llibreries per preservar els llibres, ja que reacciona amb la humitat de l'aire.
* S'utilitza com a aïllant en la fabricació de cables industrials.
* S'empra com a material refractari en la fabricació de maons.
* En la construcció s'empra com a principal ingredient dels materials emprats en la protecció contra els incendis.
* És utilitzat com a referència del color blanc en colorimetria.
* S'empra en la transformació de l'energia elèctrica en calor per efecte Joule.
* L'òxid de magnesi també s'empra com a material òptic, ja que és transparent des de 300 nm fins a 7 µm. El seu índex de refracció és 1,72 a 1 µm.

## Bibliografia

* LIDE D.R. (Ed.) Handbook of Chemistry and Physics. CRC Press. 77th Ed. (1996-1997) New York
# Neitokainen

Neitokainen, també anomenat Neitojärvi i Finlantto, és un estany artificial completat l'any 1991 als vessants de Vesikkovaara, al municipi de Kittilä. La seva longitud és de 116 metres i la profunditat mitjana d'un metre. L'embassament té la forma de Finlàndia, però només en una escala d'1:10.000 de la seva longitud.

## Història

Durant la dècada de 1990 hi va haver un auge turístic a Lapònia. L'empresa turística Polatrio volia crear un poble de vacances a Kittilä. L'àrea, al voltant del que es convertiria en Neitokainen, va ser zonificada per a la construcció d'allotjaments de luxe. Una de les accions previstes va ser l'exhibició d'actuacions de membres de la comunitat Iriadamant per apropar els visitants a la zona.
Polatrio va contractar el director de construcció Esko Sääskilahti, que va realitzar les mesures necessàries i va marcar els contorns del llac al terreny. Durant una setmana d'estiu de 1991, es van realitzar els treballs d'excavació mitjançant la intervenció de dues màquines. Posteriorment es va omplir llavors amb recursos hídrics de les aigües subterrànies, que es van excavar per trobar el pou de prova i es va convertir en la representació d'Åland. La ubicació del comtat de Saari no és del tot correcta i, al "braç" de l'extrem nord de l'estany, hi va haver un replà. No obstant això, quan es va construir el llac, la indústria turística es va enfrontar a una recessió i el poble mai es va completar.

## Referències

* 1 2 «Ihailtavissa Kansalaisen Karttapaikalla: Suomen muotoinen järvi» (en finès). Deski.fi, 06-07-2006. Arxivat de l'original el 2016-03-04. [Consulta: 16 octubre 2010].
* 1 2 3 4 5 6 «Suomen muotoinen järvi – miksipä ei» (en finès). Kittilälehti.com, 12-08-2015. [Consulta: 31 octubre 2015].
* ↑ Herva, Vesa-Pekka; Seitsonen, Oula; Äikäs, Tiina; Ikäheimo, Janne «“Indians” in Lapland: The Iriadamant Community, Monocultural Ethos and the Materialities and Geographies of Marginality in Recent Past Finland» (en anglès). Journal of Contemporary Archaeology, vol. 8, núm.2, 13-05-2022. DOI: 10.1558/jca.21214 [Consulta: 30 novembre 2022].

## Enllaços externs

* Oficina Nacional d'Agrimensatge - Vista aèria de l'estany (finès)
# Jin Tingbiao

Jin Tingbiao (xinès simplificat: 金廷标; xinès tradicional: 金廷標; pinyin: Jīn Tíngbiāo) fou un pintor xinès que va viure sota la dinastia Qing.
Són poques les dades que es tenen d'aquest artista. Originari de Wucheng, província de Zhejiang. Se sap de la seva activitat artística entre els anys 1720 i 1760 (aproximadament). Considerat un pintor versàtil, va tractar temes històrics i fou cèlebre per les seves pintures de paisatges, ocells i flors. Juntament amb Ding Guanpeng, Tang Dai, Shining Lang i Zhang Zongcang formà part del grup més destacat de l'”Acadèmia de Pintura de la Cort”. Entre les seves obres que es conserven cal mencionar: el retrat del “Ministre imperial de la Guerra” i “L'emperador Qianglong gaudint de la bellesa del paisatge”.

## Bibliografia

* Belle Painting of Ancient China.Editat per Xiangping Li. Pàgs 9, 89 i 90.
* Latter Days of the Law: Images of Chinese Buddhism, 850 - 1850.Richard K. Kent (Autor), Editat per Marsha Smith Weidner, Patricia Ann Berger .ISBN 0-82481662-5 Pàg 413.
* Landscape Painting of Ancient China Geng Mingsong .China Intercontinental Press. 2010.ISBN 7508517628 / ISBN 9787508517629 pàg 11 i 142.
* Dictionnaire Benezit.

## Enllaços externs

* http://www.chinaheritagequarterly.org/features.php?searchterm=009_gardens.inc&issue=009
* http://www.asianart.com/exhibitions/forbiddencity/3.html
* http://www.artgallery.nsw.gov.au/collection/works/403.1993/
# Jeunesse Sportive de Kabylie

Jeunesse Sportive de Kabylie (amazic cabilenc: Ilmezyen n Adal Leqbayel), també conegut com a JS Kabylie o JSK, és un club de futbol de la ciutat de Tizi Ouzou a Algèria. Els seus colors són el verd i el groc.

## Història

* Jeunesse Sportive de Kabylie (JSK) de 1946 a 1974
* Jamiat Sari' Kawkabi (JSK) 1974 a 1977
* Jeunesse Électronique de Tizi-Ouzou (JET) de 1977 a 1989
* Jeunesse Sportive de Kabylie (JSK) de 1989.

## Palmarès

* Supercopa africana de futbol:
** 1982
* Lliga de Campions de la CAF:
** 1981, 1990
* Recopa africana de futbol:
** 1995
* Copa de la CAF de futbol:
** 2000, 2001, 2002
* Lliga algeriana de futbol:
** 1973, 1974, 1977, 1980, 1982, 1983, 1985, 1986, 1989, 1990, 1995, 2004, 2006, 2008
* Copa algeriana de futbol:
** 1977, 1986, 1992, 1994, 2011
* Supercopa algeriana de futbol: 1
** 1992

## Jugadors destacats

* Salem Amri
* Mokrane Baileche
* Mehdi Cerbah
* Rachid Dali
* Driss El Kolli
* Ali Fergani
* Lounès Gaouaoui
* Mahieddine Meftah
* Djamel Menad
* Slimane Raho
* Moussa Saïb

## Referències

* ↑ Colors del club a rsssf
* ↑ «Algeria - List of Champions». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].
* ↑ «Algeria - List of Cup Finals». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].

## Enllaços externs

* Jeunesse Sportive de Kabylie - Lloc web oficial
# Jesús Ros Piles

Juan Jesús Ros Piles (Torrent, 25 de febrer de 1954) és un polític valencià, diputat a les Corts Valencianes en la V, VI i VII legislatures i alcalde de Torrent (Horta Sud) en dues etapes: la primera entre 1987 i 2004, i una segona entre el 2015 i el 2023.

## Biografia

Als seus inicis fou militant de la Unió Democràtica del País Valencià fins a l'any 1977. Militant del Partit Socialista del País Valencià (PSPV), amb el qual fou escollit regidor a les eleccions municipals espanyoles de 1983 i alcalde a les eleccions municipals espanyoles de 1987, càrrec que ocupà fins a la seua dimissió el 2004 per donar pas al seu company Josep Bresó, tinent alcalde en aquell moment. També ha estat diputat provincial (1983-1987). Fou elegit diputat a les eleccions a les Corts Valencianes de 1999, 2003 i 2007. Ha estat president de la Comissió d'Economia, Pressupostos i Hisenda (1999-2011)
El 2015 va tornar a liderar la candidatura del PSPV a les eleccions locals de Torrent, recuperant l'alcaldia després del parèntesi de governs del Partit Popular (PP). Ros va arribar a l'alcaldia mercè un acord amb Compromís i Guanyant (EUPV-EVPV-ERPV). A les eleccions de 2019 revalidà l'alcaldia però aquesta vegada va rebutjar el suport de Compromís per pactar amb Ciutadans. En la convocatòria de 2023 tornà aconseguir ser el partit més votat a la ciutat tot i que el PP, amb el suport de Vox, es va fer amb la vara de comandament de la ciutat.
Ha treballat com a administratiu de banca a la Caixa d'Estalvis del Mediterrani (CAM), així com ha estat conseller de Caixa Rural de Torrent.

## Referències

* ↑ Fitxa de les Corts Valencianes Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine., VI Legislatura
* ↑ El socialista Jesús Ros recupera la alcaldía de Torrent a Levante-EMV, 13 de juny de 2015
* ↑ REDACCIÓ. «Alabajos critica el pacte de coalició &quot;conservador&quot; de Ros amb Ciutadans», 15-04-2020. [Consulta: 10 juliol 2023].
* ↑ Press, Europa. «Amparo Folgado recupera la Alcaldía de Torrent gracias a un pacto PP-Vox», 16-06-2023. [Consulta: 10 juliol 2023].
* ↑ Javier Paniagua Fuentes y J.A. Piqueras. Diccionario Biográfico de Políticos Valencianos, 1810- 2005. València: Institut Alfons el Magnànim, 2005, p.486. ISBN 9788495484802.
# Jesper Grønkjær

Jesper Grønkjær (Nuuk, Groenlàndia, 12 d'agost, 1977) és un futbolista danès que juga al FC Copenhaguen.

## Trajectòria

Començà al futbol base del Thisted FC, fitxant per l'Aalborg Boldspilklub (AaB) de la primera divisió danesa el 1995. Ràpidament s'hi fixaren els grans clubs europeus i el 1999 fitxà per l'Ajax Amsterdam on guanyà la copa i fou nomenat millor futbolista del club de la temporada 1999-2000. Aquesta mateixa temporada debutà amb la selecció danesa absoluta i disputà l'Eurocopa 2000. L'octubre del mateix any fitxà pel Chelsea FC per £7.5m, essent en aquell moment el fitxatge d'un futbolista danès més car. Al club anglès no reeixí, en part per les lesions i després de 4 anys marxà al Birmingham City FC i més tard a l'Atlètic de Madrid i al VfB Stuttgart. Actualment juga al FC Copenhaguen.
Grønkjær ha estat 60 cops internacional amb Dinamarca, on ha marcat 5 gols. Ha disputat la Copa del Món del 2002, a més de dues Eurocopes.

## Palmarès

* 1995 Futbolista danès jove de l'any
* 1999 Copa neerlandesa de futbol amb Ajax
* 2007 Lliga danesa de futbol amb Copenhaguen
* 2006-07 Jugador de l'any de TIPS-bladet's
* 2007 Perfil de l'any de la lliga danesa
* 2007 Jugador de l'any de la lliga danesa

## Referències

* ↑ (danès) Jesper Grønkjær spøger i FCK, Politiken, 27 de maig 2006.
* ↑ (danès) FCK henter Jesper Grønkjær hjem, dr.dk, 23 de juny, 2006
# Reflex de Llàtzer

El reflex (o signe) de Llàtzer és un moviment reflex en pacients de mort cerebral que fa que aixequin breument els braços i els caiguin entrecreuats sobre el pit (en una posició semblant a algunes mòmies egípcies). El fenomen rep el nom de la figura bíblicade Llàtzer de Betània, a qui Jesús va ressuscitar d'entre els morts segons l'Evangeli de Joan.
Igual que el reflex patel·lar, el de Llàtzer és un exemple de reflex mediat per un arc reflex: una via neuronal que passa per la columna vertebral però no pel cervell. Com a conseqüència, el moviment és possible en pacients amb mort cerebral els òrgans dels quals s'han mantingut en vida mitjançant màquines de suport vital.
El reflex sovint ve precedit per lleugers tremolors i pell de gallina als braços i al tors, seguit de la flexió dels braços fins a una posició sobre l'estern i acabat en dels braços del pacient o l'aparició de pell de gallina als braços i al tors. Els braços comencen a flexionar-se als colzes abans d'aixecar-los per mantenir-los per sobre de l'estern.
S'ha observat que el fenomen es produeix tant uns minuts després de l'eliminació de la respiració assistida en pacients amb mort cerebral, com també en les proves d'apnea.

## Vegeu també

* Síndrome de Llàtzer

## Referències

* ↑ «Brain death and brainstem failure». The Egyptian Society of Medical Ethics. Arxivat de l'original el June 5, 2014. [Consulta: August 26, 2011].
* 1 2 S.G Han; etal Journal of Korean Medical Science, 21, 3, 2006, pàg. 588–90. DOI: 10.3346/jkms.2006.21.3.588. ISSN: 1011-8934. PMC: 2729975. PMID: 16778413.
* 1 2 3 Allan H Ropper Neurology, 34, 8, 1984, pàg. 1089–90. DOI: 10.1212/wnl.34.8.1089. PMID: 6540387 [Consulta: 12 juliol 2009].
* 1 2 Calixto Machado. Brain death: a reappraisal. Springer, 2007, p. 79. ISBN 978-0-387-38975-2.
* ↑ «Practice Parameters: Determining Brain Death in Adults». American Academy of Neurology. Arxivat de l'original el 6 February 2009. [Consulta: 12 juliol 2009].
# (10387) Bepicolombo

(10387) Bepicolombo és un asteroide que pertany al cinturó d'asteroides, descobert el 18 d'octubre de 1996 per Piero Sicoli i el també astrònom Francesco Manxola des de l'Observatori Astronòmic de Sormano, Sormano, Itàlia.

## Designació i nom

Designat provisionalment com 1996 UQ. Va ser anomenat Bepicolombo en honor del matemàtic italià Giuseppe Colombo de la Universitat de Pàdua, que va fer contribucions fonamentals a la teoria de les ressonàncies, en particular pel que fa als buits de Kirkwood i la rotació de Mercuri.

## Característiques orbitals

Bepicolombo està situat a una distància mitjana del Sol de 2,686 ua, i pot allunyar-se fins a 3,120 ua i acostar-se fins a 2,253 ua. La seva excentricitat és 0,161 i la inclinació orbital 12,67 graus. Empra 1608 dies a completar una òrbita al voltant del Sol.

## Característiques físiques

La magnitud absoluta de Bepicolombo és 13,5.

## Referències

* 1 2 Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 28 novembre 2023].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 URL de la referència: https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=10387.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 11 febrer 2024].
* ↑ «(10387) Bepicolombo» (en anglès). Minor Planet Center. [Consulta: 21 abril 2021].
* ↑ «(10387) Bepicolombo» (en anglès). Jet Propulsion Laboratory. [Consulta: 21 abril 2021].
# (4832) Palinurus

(4832) Palinurus és un asteroide troià de Júpiter descobert per l'astrònom Carolyn Shoemaker en 1988 des de l'observatori del Mont Palomar, San Diego, Estats Units d'Amèrica.
Porta el seu nom en honor de Palinur, un personatge de la mitologia romana.
La seva distància mínima d'intersecció de l'òrbita terrestre és de 3,52948 ua. El seu T$_J$ és de 2,871.
Les observacions fotomètriques recollides d'aquest asteroide mostren un període de rotació de 5,31 hores, amb una variació de lluentor de 10,0 de magnitud absoluta.

## Referències

* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 8 novembre 2023].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 URL de la referència: https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=4832.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 1r febrer 2024].
* ↑ Schmadel, Lutz D. Dictionary of Minor Planet Names (en anglès). 5a ed.. Springer, 2003. ISBN 3-540-00238-3.
* 1 2 JPL Small-Body Database
# 196 aC

El 196 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà, era conegut com a any del consolat de Purpureó i Marcel (o, més rarament, any 558 ab urbe condita o de la fundació de la ciutat). L'ús del nom «196 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Antic Egipte

* Pedra de Rosetta. Una pedra de granodiorita amb tres inscripcions: la superior en jeroglífics de l'antic Egipte, la central en escriptura demòtica egípcia i la inferior en grec antic, que donen informació d'un mateix decret de Ptolemeu V Epífanes. L'any 1822, Jean-François Champollion la va estudiar, i el 1823, Thomas Young, cosa que va permetre de llegir els jeroglífics. La descoberta va facilitar la traducció d'altres texts. La pedra es troba actualment al Museu Britànic de Londres.

### Antiga Grècia

* Tit Quinti Flaminí rep els deu comissionats romans que arriben a Grècia per discutir els afers del país. Macedònia ha d'evacuar totes les ciutats gregues a Europa i Àsia que ocupa, i renunciar a les que havia ocupat abans. Corint és entregada a la Lliga Aquea i a l'estiu s'hi celebren els jocs ístmics on es proclama la llibertat i la independència de Grècia. Tessàlia es divideix en quatre estats Magnèsia, Perrèbia, Dolòpia i la Tessaliòtida. La Lliga Etòlia rep Ambràcia, la Fòcida, i la Lòcrida, i la Lliga Aquea una part del Peloponnès. També Atenes rep algunes possessions.

### Antiga Roma

* Aquest any són elegits cònsols Luci Furi Purpureó i Marc Claudi Marcel.
* Marcel vol fer la guerra contra el Regne de Macedònia que Tit Quinti Flaminí ja havia acabat, però es ratifica la pau i fa la guerra a la Gàl·lia Cisalpina. Sofreix una derrota inicial per part dels gals bois, però després venç als ínsubres, conquereix Comum i derrota parcialment a bois i lígurs. Al seu retorna Roma li concedeixen els honors del triomf.
* Purpureó, amb el seu col·lega, derrota els bois. Durant el seu mandat dedica un temple a Júpiter.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Parkinson, R.B. (et al.). Cracking codes : the Rosetta stone and decipherment. Berkeley: University of California Press, 1999, p. 20, 23, 25, 28. ISBN 9780520222489.
* ↑ Sext Aureli Víctor. De viris illustribus urbis Romae, 47
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXXIII, 16
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXXIII, 24
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXXIII, 25, 36
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXXIII, 37
# .gm

.gm és el domini territorial de primer nivell (ccTLD) de Gàmbia.

## Referències

* ↑ «.GM Domain». [Consulta: 22 desembre 2021].

## Enllaços externs

* Informació de whois d'IANA pels .gm
* Pàgina de registre dels .gm
Dominis de primer nivell territorial :
Dominis de primer nivell internacionalitzats :
Alfabet ciríl·lic:
.бел (.bel, Belarús)
.қаз (.qaz, Kazakhstan)
.мкд (.mkd, Macedònia)
.мон (.mon, Mongòlia)
.рус (.rf, gent de parla russa)
.рф (.rus, Rússia)
.срб (.srb, Sèrbia)
.укр (.ukr, Ucraïna)
Alfabet àrab:
الجزائر. (al-Jazā'ir, Algèria)
مصر. (masr, Egipte)
بھارت. (bharat, Índia)
ایران. (Iran)
الاردن. (al-urdun, Jordània)
فلسطين. (filastin, Territoris Palestins)
پاکستان. (pakstan, Pakistan)
قطر. (qatar, Qatar)
السعودية. (al-saudiah, Aràbia Saudí)
سوريا. (sūryā, Síria)
تونس. (tunis, Tunísia)
امارات. (emarat, UAE)
عمان. (Oman)
مليسيا. (maleesya, Malàisia
المغرب. (almahgrib, Marroc)
سودان. (Sudan)
اليمن. (alyemen, Iemen)
Alfabets indis:
.বাংলা (bangla, Bangladesh)
.ভারত (bharôt, Índia)
.भारत (bharat, Índia)
.భారత్ (bharat, Índia)
.ભારત (bharat, Índia)
.ਭਾਰਤ (bharat, Índia)
.இந்தியா (inthiyaa, Índia)
.ලංකා (lanka, Sri Lanka)
.இலங்கை (ilangai, Sri Lanka)
.ไทย (thai, Tailàndia)
.சிங்கப்பூர் (cinkappūr, Singapur)
Caràcters xinesos:
.中国 (Zhōngguó, Xina)
.中國 (Zhōngguó, Xina)
.香港 (Hong Kong)
.台灣 (Taiwan)
.台湾 (Taiwan)
.新加坡 (Xīnjiāpō/Sin-ka-po, Singapur)
Altres alfabets i escriptures del món:
.გე (ge, Geòrgia)
.한국 (Hanguk, Corea del Sud) :
ccTLDs internacionalitzats proposats :
.бг (bg, Bulgària, rebutjat) .κπ (kp, Xipre) .ελ (el, Grècia, rebutjat) ישראל. (yisrael, Israel) .日本 (nippon, Japó) .ລາວ (lao, Laos) :
Altres dominis :
Reservats / sense assignarAssignats / sense úsEn fase de desaparició / Entrada a ISO 3166-1 esborradaRetirats / esborratsProposats
.bl .bq .eh .mf
.bv .gb .sj
.su
.bu .cs .dd .um .yu .zr .an .tp
.ct :
Vegeu també Dominis de primer nivell genèrics :
Viccionari
# Abzànovo

Abzànovo (en rus: Абзаново) és un poble de Baixkíria, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 836 habitants. Pertany al districte d'Arkhànguelskoie.

## Referències

* ↑ Единый электронный справочник муниципальных районов Республики Башкортостан — приложение в формате Excel Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine.
# 1431
## Necrològiques
### Països Catalans

* 3 de juliol - Bellesguard, Barcelonaː Violant de Bar, reina consort d'Aragó, València, Mallorca, Sardenya i Còrsega, duquessa de Girona, Atenes i Neopàtria i comtessa de Barcelona, Rosselló, Cervera i Cerdanya (n. ca. 1365).
* 12 de juliol - Barcelona: Felip de Malla, 17è president de la Generalitat de Catalunya, canonge degà d'Osca, almoiner de la seu d'Elna i ardiaca major de la seu de Barcelona.

### Resta del món

* 30 de maig - Rouen (França): Joana d'Arc, heroïna francesa (n. 1412).

## Referències

* ↑ Varela Rodríguez, Mª Elisa. «Moments històrics de les dones a Catalunya. La cultura a la cort: Violant De Bar». Biblioteca Virtual de Investigación Duoda. Universitat de Barcelona, 08-02-2017. [Consulta: 10 maig 2021].
* ↑ Larousse, Éditions. «Encyclopédie Larousse en ligne - sainte Jeanne d'Arc dite la Pucelle d'Orléans» (en francès). [Consulta: 1r maig 2020].
# Adamantina

Adamantina és un municipi brasiler de l'interior de l'estat de São Paulo. Segons dades estadístques de 2022 té 34.687 habitants i el seu territori ocupa una àrea de poc més de 411 km².

## Història

El nom donat al municipi va respectar el criteri utilitzat per la Companyia del Ferrocarril Paulista, segons la qual els poblats de parada haurien de tenir noms femenins, en seqüència alfabètica.
La seva història també està associada a la Companyia d'Agricultura, Imigración i Colonització (CAIC) que, en 1937, es va emplaçar a la zona del riu Aguapeí i el riu Peixe, reiniciant la colonització de la regió en continuïtat al procés que ja hi havia endegat l'Estat.

## Geografia

* CEP: 17800-000
* Població: 34.424 habitants (2009)
* Altitud: 453 m
* Àrea Total: 411,8 km²
* Latitud: a la seu del municipi: 21º41'07" sud
* Longitud: a la seu del municipi: 51º04"21" oest

### Demografia

Cens - Població total: 33.497 (2000)
* Urbana: 30.368
* Rural: 3.129
** Homes: 16.321
** Dones: 17.176
Densitat demogràfica (hab./km²): 81,34
Mortalitat infantil fins a 1 any (per mil): 14,96
Expectativa de vida (anys): 71,71
Taxa de fecunditat (fills per dona): 1,98
Tassa d'alfabetització: 90,52%
* Índex de Desenvolupament Humà ([IDH]): 0,812
* IDH-M Salari: 0,753
* IDH-M Longevitat: 0,779
* IDH-M Educació: 0,903
* Població estimada l'1 de juliol de 2005 (IBGY: 34.378 habitants.
(Font: IPEADATA)

### Hidrografia

* Riu Aguapeí o Feio

## Referències

* ↑ «Adamantina». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 9 juliol 2023].
* ↑ «Adamantina» (en portuguès). Instituto Brasileiro de Geografia e Estatística. [Consulta: 9 juliol 2023].
* ↑ Truzzi, Oswaldo. Migrações internacionais no interior paulista: contextos, trajetórias e associativismo (en portuguès brasiler). EdUFSCar, 2022-10-13. ISBN 978-85-7600-519-3.
* ↑ Bugalho Kohori, Carolina «Mudanças no uso da terra no alto curso da bacia do Ribeirão dos Ranchos – Adamantina/SP e impactos sobre os cursos d´água». Tesis - Geografia (mestrado profissional) - FCT, 28-11-2017.
* ↑ Bonfim, Osmar Toledo; Burkert, Denilson; Fernandes, Mariana Ribeiro; Reis, Alan Lima dos «Análise da distribuição espacial e evolução do número de áreas contaminadas nas bacias hidrográficas dos rios Aguapeí e Peixe» (en portuguès). Research, Society and Development, 10, 8, 09-07-2021, pàg. e14710817264–e14710817264. DOI: 10.33448/rsd-v10i8.17264. ISSN: 2525-3409.

## Enllaços externs

* Pàgina de la prefectura